scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
så debatten er jo egentlig mest av teoretisk interesse ser det ut til
<ee> jeg syns likevel og jeg må bare få si det president at jeg syns det er litt spesielt at vi har debatten i utgangspunktet
president <ee> det er jeg som er forslagsstiller i <ee> denne saken
jeg har gledet meg til denne debatten og syns selvfølgelig det er litt synd at <ee> Peter Frølich fra Høyre her kun diskuterer de konstitusjonelle sidene ved den og overhodet ikke diskuterer innholdet i saken
spesielt mener danskene at domstolen ikke skal engasjere seg eller i mindre grad engasjere seg i landenes asylsaker
og den norske regjering har i det stille støttet dette uansett hvordan dette fortolkes altså de har altså ikke kommentert på denne artikkelen
alle andre tolker det slik som at Norge da har støttet <ee> den dette forslaget fra danskene det kontroversielle forslaget
en re rekke kronikker har blitt skrevet om dette i tråd med det jeg nå sier
<ee> og også de internasjonale aktørene som jeg har vært i kontakt med har tolket det slik at Norge har støttet dette forslaget
at regjeringen nå sier etter at de har møtt stor motstand at de ikke har støttet forslaget det får de ta på sin kappe
det tolker jeg slik at de har at de nå prøver å vri seg unna
jeg har litt vanskelig for å forstå at Venstre i regjering har <ee> kunnet også støtte dette
de har jo normalt et parti som er veldig opptatt av menneskerettigheter
jeg forstår heller ikke helt hvorfor Høyre har vært med på å støtte dette
de er opptatt av både nasjonal og internasjonal <ee> rettsorden
for det er nemlig slik at Den europeiske menneskerettighetsdomstol er en slags grunnlov for Norge innenfor demokrati og rettigheter
gjennom domstolen så sikrer også norske borgere en grunnleggende rettighet til å prøve sine saker
men den norske posisjonen berører jo ikke bare Norge
hvis det danske og det norske forslaget hadde vunnet fram så ville det bidratt til å svekke menneskerettighetsvernet for sju hundre millioner europeere
president dette er såpass alvorlig at det ikke bare kan overlates til en justisminister
det er såpass overordnet det berører hele konvensjonssystemet vårt forhold til Europarådet og kommisjonen at selvfølgelig skal Stortinget gi beskjed om hvordan de vil at dette skal være
derfor har vi fått tilbake fått på plass en hastebehandling av saken for å gi tydelig beskjed til de forhandlerne som nå reiser til København om to dager
det er viktig å se dette i sammenheng med utviklingen i Europa
i en rekke land så vinner nasjonalistiske og til dels udemokratiske krefter fram
se bare på valget i Ungarn for noen dager siden hvor såkalt etnonasjonalisme vinner fram et krav om at Ungarn bare skal være for etniske ungarere alle andre skal ut
vi trenger ikke en europeisk politikk som svekker viktigheten av demokrati menneskerettigheter og internasjonale forpliktelser
vi trenger det motsatte
erklæringen og den <ee> og den danske og det norske posisjonen har derfor møtt så stor motstand at vi nå i går har fått en ny forslag til erklæring hvor den konkrete artikkelen som skal begrense <ee> asylområdet er er fjernet
da kunne kanskje saken vært over
den kunne kanskje vært over
for det er heldigvis slik at Norge har tapt disse forhandlingene Norge har tapt sin posisjon
likevel så er det fortsatt forhandlinger om denne erklæringen og de starter om to dager
det er uklart hva slags mandat <ee> nordmennene har når de reiser til forhandlingsmøtet i Europarådet nå om to dager i København
skal de fortsatt få inn synspunkter om at domstolen ikke skal engasjere seg i asylsaker
altså skal de fortsatt prøve å jobbe for det slik de opprinnelig gikk inn for
eller skal de nå føye seg til det flertallet som nå <ee> ligger fram
derfor er det viktig at Stortinget behandler denne saken og gir en tydelig beskjed
det opprinnelige forslaget til SV er trukket fordi saken har ble annerledes i går
derfor så har vi blitt enig med Arbeiderpartiet om å støtte deres nye tekst
<ee> president <ee> representanten Frølich snakket om at denne saken nå nærmest har teoretisk interesse men vi kan jo trenge litt <ee> teori av og til og spesielt konstitusjonell teori kanskje også juridisk teori
det foreliggende representantforslaget dreier seg om som det heter å forhindre undergraving av det Den europeiske menneskerettsdomstolen
det regner jeg med at det er unison enighet om i denne salen
siden domstolen ble opprettet for godt over femti år siden er den etter hvert blitt et viktig element i vår rettsstatstenkning
å svekke dens autoritet vil virkelig være å skyte oss selv i foten
men det er verre enn som så
å undergrave domstolen på ett felt i dette tilfellet asyl- og innvandrerfeltet vil uten videre kunne bidra til å bane veien for andre staters interesse for å ta for seg felt for felt av EMDs arbeidsoppgaver
det er nok av de medlemsstater i Europarådet som kunne tenke seg å gå noen nye runder på ytrings- og pressefrihetsområdet og på denne måten bidra til å skru klokka tilbake
det som er det som er innenfor skjønnsmarginen i dag behøver ikke å være det i morgen
også av slike hensyn er Venstre imot innholdet i artikkel tjueseks i den såkalte København-erklæringen
og til Petter Eide som tillater seg en spesiell form for historieskriving her så har jeg lyst til å si read my lips Venstre er imot artikkel tjueseks
vi registrerer at fors forslagsstillerne mener at regjeringen ikke har vært tydelig nok i dette spørsmålet
men så er det jo ikke slik i politikken politikkens verden at den som tier samtykker
det er ingen grunn til å tro at regjeringen vil slutte seg til paragraf tjueseks og skulle det skje vil det i så fall skje i strid med deg jeg og flere med meg oppfatter som flertallet i denne salen
når det er sagt president dette er en sak som på dette stadiet i arbeidet med en internasjonal erklæring ikke hører hjemme i Stortinget
det er regjeringens prerogativ å forhandle i denne saken
det er også regjeringens oppgave og plikt eventuelt å ta inn en slik sak i Stortinget dersom den bryter med intensjonene i erklæringer nasjonen har inngått
la gå at opposisjonen gjør det til en egenskap å drive stortingsregjereri for å få gjennomslag for sin politikk men i denne saken president har både SV og Arbeiderpartiet gått over en grense
det er ikke denne måten Norge driver internasjonalt arbeid og internasjonale forhandlinger på
det representantforslaget som opprinnelig lå til behandling gjelder en politisk erklæring som er forhandlet frem av Europarådet og som skal vedtas på justisministermøtet som åpner i torsdag i København
Norge har deltatt i forhandlingene om innholdet i erklæringen og vi har offentliggjort våre første innspill til dem
representanten som opprinnelig fremmet forslaget ber regjeringen forhandle for å fjerne avsnitt tjueseks i det første utkastet til erklæringen
avsnittet gjaldt Den europeiske menneskerettighetsdomstol sin behandling av saker om asyl og innvandring
i forslaget vises det til at regjeringen har unnlatt å kommentere dette avsnittet og at dette internasjonalt tolkes som at Norge stiller seg bak bestemmelsen slik den er formulert
her er det grunn til å være oppmerksom på at <ee> min forgjenger daværende justis- og beredskapsminister <ee> Per Sandberg før påske mottok et spørsmål om <ee> nettopp denne delen av erklæringen fra representanten Petter Eide
i det skriftlige svaret som ble oversendt Stortinget femte april har jeg gjort rede for <ee> synet på det gjeldende avsnitt tjueseks i førsteutkastet
Norge tok i lys av dette ikke til orde for å beholde den formuleringen
dette siste punktet vil jeg gjenta og understreke her i dag
det er ikke grunnlag for å tolke fravær av kommentar fra Norge som en aktiv støtte til formuleringene
de punktene vi mente var særlig viktig i det første utkatte utkastet støttet vi uttrykkelig
avsnitt tjueseks i førsteutkastet har fått stor oppmerksomhet internasjonalt og det ble møtt med innsigelser fra mange hold
fra dansk side har det blitt løs lagt stor vekt på at de videre forhandlingene skulle være fortrolige
så jeg vil generelt sett ikke ha muligheten til å gi detaljer om hvordan det har utviklet seg
jeg anser det også som lite sannsynlig at det vil komme forslag på konferansen om at denne teksten skal inn igjen
og vi vil ikke foreslå det
jeg vil også legge til at regjeringen ikke på noen måte har hatt til hensikt å undergrave EMD slik tittelen på representantforslaget kan gi inntrykk av
i vårt første innspill tok vi tvert imot til orde for blant annet å fjerne en formulering om at konstitusjonsfestede rettigheter skal tolkes i lys av konstitusjonelle tradisjoner og lokale forhold i medlemsstatene
til sist så vil jeg kort si noe om prosessen
vi har som sagt gitt innsyn i den norske posisjonen i den grad det har vært mulig
det er likevel ikke vanlig at regjeringer på forhandlingsstadiet konsulterer og orienterer Stortinget om denne typen politiske erklæringer
de norske forhandlingsposisjonene har vært innenfor regjeringens vedtatte politikk
innholdet i førsteutkast til erklæring har vært gjort offentlig
sivilt samfunn har benyttet anledningen til å komme med sine synspunkter
stortingsrepresentanter har engasjert seg
dels er det blitt stilt spørsmål som besvarer b som er besvart skriftlig av statsrådene Listhaug og Sandberg
dels har lederne på Stortingets delegasjon til Europarådets parlamentarikerkommisjon representanten Skaug sekstende mars deltatt på et møte i parlamentarikerforsamlingens faste komité der møtet endte med en kritisk uttalelse om førsteutkastet til erklæringen
saken med har med andre ord blitt behandlet innenfor de demokratiske rammer som gjelder
og jeg mener fortsatt at dette er et overordna spørsmål som normalt skal konstitusjonelt tilligge regjeringen
det betyr ikke at jeg mener at innholdet i forslagene i seg selv er problematisk men det ville være rart å bryte en tradisjon med Stortinget på denne måten uten komitébehandling
ærede president <ee> jeg er blant dem som syns at Den europeiske menneskerettsdomstolen har en viktig rolle å gjøre
og jeg mener at når det gjelder de grunnleggende oppgavene som den er satt til å behandle så er det viktig å ikke svekke den
og vi <ee> i regjeringen kommer ikke til å ta initiativ for å svekke domstolen
det betyr ikke at det vil være ikke behov for å ha en debatt langs ulike linjer om hvordan domstolen arbeider men det er ikke aktuelt å svekke det som er selve ideen og kjernen i domstolen
ærede president på det tidspunktet så visste vi at forhandlingene ville fortsette
det betyr at det var ikke sånn at det en sjansen gikk fra deg på det øyeblikket der
vi valgte å kommentere noen områder som vi oppfatta faktisk som en vesentlig forsøk på å svekke domstolen
<ee> med
og det var <ee> erklæringer om å som kom fra andre land om å tolke dem i lys av deres tradisjon som på mange måter kan ses på som å la enkelte land slippe billigere unna
det gjelder ikke den danske asylpolitikken men det var andre områder som vi syns var viktigere i denne omgangen
ja president <ee> vi er nødt til å dvele lite grann mer den <ee> om den rundt den usikkerheten om <ee> hvorvidt Norge har støttet artikkel tjueseks som nå riktignok er fjernet men likevel <ee> hvor hvorvidt Norge har støttet det eller ikke
flere andre land som har vært i motstander av artikkel tjueseks med andre ord den artikkelen som omhandler å ta bort <ee> domstolens innvirkning på asylsaker har skrevet det eksplisitt i sine forslag
når Norge i februar i år leverte sine sine innspill til <ee> denne erklæringen så var det overhodet ikke kommentert noen ting rundt dette
<ee> jeg går ut fra at regjeringen da <ee> regnet med at det ville at det da ville oppstå ulike tolkninger av hva den norske regjering mente
så mitt spørsmål er igjen
hvis regjeringen ikke støtter artikkel tjueseks hvorfor ble ikke det uttrykt og skrevet eksplisitt
ærede president det norske innspillet til førsteutkast til erklæringen ble utformet <ee> da Sylvi Listhaug var statsråd
jeg kan ikke gå inn på detaljene i de vurderingene på det tidspunktet
men i de norske innspillene valgte vi å kontretre konsentrere oss om enkelte problemstillinger
det kan ikke tolkes som enighet om alt det som står ukommentert
og og da vi kommenterte det første utkastet visste vi at forhandlingene ville fortsette
det betyr at vi hadde mange ulike måter til å komme tilbake med det vi ønsket under en prosess
sånn er det ofte i forhandlinger
og det er viktig å ta med seg at <ee> utgangspunktet for sånne forhandlinger er også at dem skal være fortrolige
<ee> det betyr ikke at Norge på noen som helst måter <ee> og at justisdepartementet noe som helst måter hadde tenkt å gå utover det som var regjeringens politikk
men dette var en del av en <ee> <ee> forhandlingsposisjon hvor vi signaliserte visse ting som vi syntes det var viktig å reagere på i førsteutkastet
så visste vi det ville komme flere utkast
president jeg må innrømme at jeg syns dette er <ee> uklart
<ee> justisministeren er veldig godt kjent med hvordan internasjonale forhandlinger <ee> fungerer
og når Norge unnlater å kommentere en he et helt konkret saksfelt så blir det tolket av andre land på en bestemt måte
så det er klart ved å unnlate å kommentere artikkel tjueseks så har Norge ønsket å gi et signal om at de syns dette denne artikkelen er <ee> er <ee> grei og at Norge da har ønsket å støtte Danmark
det er veldig vanskelig å forstå dette på noen annen måte
jeg forstår jeg oppfatter nå at regjeringen forsøker å hente seg inn
de har opplevd at de har møtt stor motstand når de har støttet <ee> det å redusere domstolens <ee> <ee> autoritet på asylområdet og at de nå i ettertid prøver å omskrive historien
ærede president <ee> jeg vil gjenta man kan ikke tolke fravær av kommentar som at vi støtter det
<ee> dette var et førsteutkast og vi visste at det ville komme mange utkast
<ee> representanten Eides kritikk kunne være på sin plass dersom <ee> <ee> vi var kommet til slutt i forhandlingene og det lå en forelå en slutterklæring <ee> så kunne dette vært et interessant spørsmål
men det å løpende evaluere alle posisjoner man har under en forhandling hvor man gjør ulike vurderinger om hva som skal prioriteres første andre og tredje utkast er å dra det for langt
dette var i en <ee> fortrolig forhandlingsposisjon og det er ikke naturlig å felle dom over <ee> regjeringens holdninger før <ee> sluttutkastene er offisielle og foreligger
justisministeren president sier nå at det å unnlate å kommentere denne artikkelen ikke kan tolkes som at vi har støttet den
men der tar justisministeren grunnleggende feil for det har jo blitt tolket slik
så uansett hva justisministeren sier så har det blitt tolket slik at Norge støtter artikkel tjueseks
det har blitt tolket slik av flere andre land
det har blitt tå tolket slik av en av <ee> av en rekke <ee> organisasjoner i i Europa
og det har også blitt tolket slik av <ee> Europarådets Standing Committee
<ee> så at han nå sier at det ikke har blitt tolket slik det er mulig det ikke kan tolkes slik fra avsender Justisdepartementet men mottakere der ute i det internasjonale samfunn har tolket det slik
og en rekke kronikker om dette i norsk offentlighet har også tol <ee> der ser vi også at det har blitt tolket slik
så her tar justisministeren feil
det har blitt tolket slik
ærede president <ee> jeg kan bare gi uttrykk for hvordan <ee> vi tolker det
vi sier at det ikke skal <ee> oppfattes som en støtte til noe
så kan jeg selvfølgelig ikke gå god for hvordan andre ønsker å tolke det vi sier men jeg gjentar igjen dette kan ikke støttes tolkes med støtte til tjueseks
president denne saken foregår ikke i et vakuum
den foregår i et tidsrom der asyl- og flyktningepolitikken har vært det heteste og det vanskeligste området på menneskerettigheter
og det er mange menneskerettigheter som er under press også i mange europeiske land
Stortinget har opprettet en nasjonal institusjon for menneskerettigheter som skal hjelpe oss i å <ee> oppre opprettholde menneskerettighetene og forholde oss korrekt til dem
og lederen for denne institusjonen og en av de ledende juristene der har jo i Aftenposten skrevet en kronikk der de sier regjeringen må klargjøre sitt syn
dette er veldig alvorlig
dette er skrevet offentlig i Norge og den som leder denne institusjonen har jo til alt overmål vært Norges ambassadør til Europarådet nettopp til disse institusjonene
så det er ikke hvem som helst som har sittet og tolket dette
det er slik det blir tolket
og president jeg har stått i disse asyldebattene med denne regjeringen gjennom denne perioden og jeg er ikke i tvil om at denne regjeringen har ønsket å svekke menneskerettighetene på dette området
det har vært klart uttalt og til og med president har stortingsflertallet gitt regjeringen en viss mulighet til å gjøre det gjennom asylforliket
det har ikke blitt fulgt opp men derfor er det grunn til å være bekymra når dette skjer
så president det er ikke i et vakuum dette skjer og det er regjeringens ansvar å informere og konsultere Stortinget hvis det er slike store endringer på gang
det er et område som må diskuteres åpent offentlig og med full ærlighet gjennom hele prosessen
ja tusen takk president for at du gir anledning til <ee> nok en liten runde om dette
det konstitusjonelle <ee> problemstillingen har vært tatt opp i <ee> i salen
altså jeg er ikke i tvil om at regjeringen har vært <ee> trygg på liksom på hvordan de har håndtert dette konstitusjonelt
jeg tviler ikke på at de har sjekket med Lovavdelingen og andre på om <ee> om de kan foreta disse forhandlingene på slik de har gjort
jeg anklager heller ikke regjeringen her for å bry for å på en måte bryte seg bryte konstitusjonell praksis
har det vært politisk lurt
<ee> jeg mener veldig tydelig at <ee> et spørsmål av så stor alvorlighetsgrad så skal man hente synspunkter fra Stortinget
og det er Stortinget som skal styre og dirigere hva slags relasjon Norge skal ha til Europarådet Den europeiske menneskerettighetsdomstol og den eu og de europeiske menneskerettighetskonvensjonene
det skal Stortinget bestemme
denne saken <ee> sees derfor heller ikke i i et vakuum
i tillegg har denne regjeringen tatt initiativ til en et beredskapsutvalg som skal se på hvordan man kan avvike fra lover og konvensjoner ved for eksempel en ny flyktningesituasjon
så det er flere det er flere saker som går i den samme retning at denne regjeringen har ønsket å svekke Norges tilknytning til internasjonale konvensjoner på asylsakene
og da må jeg få lov til å si til Venstre det er helt åpenbart at Venstre mener det samme som SV i denne saken og er like opptatt av å sikre internasjonale konvensjonssystemet som det vi er
<ee> det signalet Venstre kommer til å gi i dag ved å stemme imot dette er dessverre da det motsatte
<ee> president jeg <ee>
takk for oppfordringen
kommer ikke til å følge den
<ee> det ble sagt her tidligere at <ee> denne sjak saken ikke skjer i et vakuum
nei det er helt riktig det
det skjer i en regjering innenfor en regjering der Venstre er del av beslutningsapparatet
og for noen av oss så holder det med å ta en telefon eller sende en e-post så vet vi hva regjeringen mener om denne saken
men det har det åpenbart ikke gjort for SV som heller vil score poenger i det offentlige rom og i pressen på på denne saken enn å komme til bunns i hva denne saken egentlig dreier seg om
i det hele tatt å tenke seg tanken om at Venstre skulle finne på å støtte noe sånt noe det er helt fjernt for meg president
og <ee> det er leit at <ee> at representanten Eide <ee> som nå har måttet trekke tilbake sitt forslag ikke tok den telefonen verken til regjeringen eller til meg før han tok talerstolen her i dag
ja president det er tydelig at Venstre har veldig såre tær i dag i denne saken
og det er jeg vil bare minne representanten Grimstad om at de også har vært med på dette famøse innstrammingsforliket i Stortinget der det står i punkt atten
internasjonale konvensjoner er mindre tilpasset dagens situasjon enn da de ble skrevet
innstramming
dette har Venstre vært med på
fordi det har ikke vært klart at Norge har hatt dette standpunktet
tvert imot har vi hatt en statsråd og en regjering som har forfekta et syn der men at menneskerettighetene og dets institusjoner står i veien for den politikken Norge har ønska å føre
det er grunnen for dette
og jeg syns at Venstre heller skulle være glad for et engasjement også fra andre på dette området
for den hjelpa trur jeg Venstre trenger i denne regjeringen for å nå fram med dette
så er jeg glad for at statsråden i dag sier at dette ikke <ee> vil bli ført videre
men jeg ber statsråden merke seg for framtida at når slike tekster diskuteres og det er endringer så er det klokt å konsultere Stortinget
slik er det
så kan man mene noe annet men slik er det
og da hvis man da i en slik situasjon velger å ikke kommentere så har man altså tatt et foreløpig standpunkt som vil bli tolka som støtte
og det har ikke vært bra i denne saken
jeg er glad for at det nå er lagt <ee> til side <ee> og at <ee> statsråden forsikrer om at Norge ikke har noe ønske om å svekke domstolen på dette området eller noen andre
ja president <ee> ja jeg registrerer at representanten Grimstad er <ee> <ee> litt frustrert over dette
jeg anklager han <ee> president overhodet ikke for å støtte at den europeiske domstol <ee> skal reduseres med tanke på asylsaker
jeg tror <ee> representanten Grimstad er helt enig med SV i dette men han sitter i en regjering som faktisk har gått inn for det
og han sitter i en regjering som har ført en prosess rundt dette uten å ta til motmæle mot det
og med det som utgangspunkt så syns jeg det er påfallende at han på den ene side støtter den politiske intensjonen som jeg her har framlagt men samtidig raser mot det forslaget som vi legger fram til votering i dag
han burde faktisk ha støttet forslaget til votering ut fra det han selv sier
president <ee> mesteparten av denne debatten har jo dreid seg om om SV sitt forslag som nå heldigvis ser ut til å være langt unna et et flertall
jeg tenkte jeg skulle knytte noen kommentarer også til til Arbeiderpartiets sitt <ee> forslag for det at det ser kanskje <ee> og høres kanskje ganske ufarlig ut ved første ved første øyekast
det kommer selvfølgelig litt an på hvordan man tolker <ee> disse forslagene
hvis det er et ønske om <ee> godt vær skulle jeg til å si så er det jo ganske uproblematisk
da rokker det ved det som har vært <ee> vårt syn på på EMD lenge
<ee> det er et kioskvelterbegrep president
det det er subsidiaritetsprinsippet som <ee> gjelder for for EMD
<ee> det kan være det kan være
vi har sett de siste årene at det for eksempel er blitt tonet ned en del altså at de har tatt færre saker <ee> <ee> for å gi nasjonalstatene større <ee> skjønnsmargin og så videre i i enkelte saker
det er det innebærer jo egentlig at de nettopp <ee> f altså rollen deres som en overprøvingsmekanisme blir blir begrenset
det er ikke nødvendigvis uheldig i seg selv og det er poenget mitt
det er ikke sånn at hvis man automatisk tar inn flere sa nei tar inn færre saker til EMD så er det liksom en svekkelse av EMD som et overpre som et overprøvende organ
litt av genialiteten bak EMD er jo nettopp det at <ee> de kun griper inn i få men prinsipielt viktige saker
de fortalte om hvordan bakmennene bygger opp nye og etablerte gjenger <ee> ved å bruke <ee> unge <ee> som beskyttelse for seg selv og som redskaper for å spre frykt
og president det er disse unge som tas av politiet og som aldri i livet sier noe om hvem som står bak og styrer gjengen
de vet at dette er det farligste de kan gjøre fordi de da vil bli utsatt <ee> for straff med ekstrem vold som de er mye mer redde for enn å ta en fengselsstraff som dessverre nesten bare gir status i noen av disse gjengmiljøene
det de unge jeg snakket med fredag kveld spør meg om er president
<ee> hvorfor tas ingen av bakmennene og gjenglederne <ee> selv om alle i anførselstegn vet hvem de er
og hvorfor vet politiet tilsynelatende så lite om hva som skjer
og de spør ser de ikke at det hjelper lite å ta mange titalls løpegutter <ee> som gjenglederne skaffer seg så mange som helst de vil av
og de spør også hvorfor får sentrale personer i gje i gjengene selv når de er tatt for saker <ee> holde på uten at noen vet om og når det vil bli reist sak mot dem
også den tidligere gjengkriminelle Mikael Ali har nylig stått fram på Dagsrevyen femte april og sagt at gjengmiljøet opplever at det nesten er fritt fram fordi politiet ikke er like tett på dem som tidligere
og han stilte spørsmål om hvorfor det er sånn til politiet og oss politikere
noe av det samme president <ee> noe av den samme bekymringen for arbeidet mot organisert kriminalitet og kriminelle gjenger ble tatt opp med justiskomiteen da vi for en stund siden besøkte Kripos og Riksadvokaten
det kommer også stadig opp bekymringer fra politifolk selv som står midt oppi det og fra oppsøkende team rundt i bydelene som jeg <ee> kjenner s og stadig snakker med
eller hva skal vi si til <ee> beboerne lokalt på Vestli eller flere steder i Oslo sør som er vitne til at unge <ee> kriminelle <ee> faktisk angriper politiet på ulik måte
eller til rektor og borettslaget på Romsås som varsler om en dramatisk utvikling i sitt nærmiljø der vold trusler narkolanging gjengoppgjør skjer mye mer enn noensinne og blant svært unge
men når varsellampene lyser så kraftig og klart som de gjør nå og spørsmålet til og med tas opp med justiskomiteen av Kripos og Riksadvokaten så må vi på Stortinget ikke løpe unna vårt ansvar
jeg mener at særlig syv punkter er avgjørende for å ta bakmenn og gjengledere som aldri selv utfører kriminalitet og og vold men bestiller det og omgir seg med et enormt <ee> frykt- og trusselvelde så ingen snakker til politiet om dem
altså det er gått to år og den gang var jo begrunnelsen for å gi de lovhjemlene at vi sto overfor ord organiserte farlige kriminelle gjenger som ikke kommuniserer på vanlig åpen måte heller ikke med mobiltelefon sånn at vi trenger nye metoder
og da mener jeg at det når det er gått to år så burde vi kunne forvente at de metodene er tatt i bruk og så vidt <ee> jeg vet så er det i veldig liten grad skjedd
punkt to president er at jeg mener at <ee> <ee> det som må gjøres er at vi må følge pengestrømmene <ee> som er det de kriminelle gjengene og lederne deres holder aller tettest <ee> holder aller mest tett om
vi må følge pengestrømmene inn i hvitvasking arbeidslivskriminalitet store kontantkjøp som vi vet de gjør pengetransport til opprinnelseslandene til gjengledernes familier
<ee> til nå er det ikke kjent at på <ee> som jeg vet at politiet har lykkes med å <ee> gjøre disse inngrepene i forhold til pengestrømmene til de gjengmiljøene vi har sett <ee> vokse fram i de seinere årene
punkt tre president som jeg mener må gjøres er at vi må bryte ned det trusselveldet som er så avgjørende for gjengledernes makt
politiet må selv <ee> opprette saker og ikke forvente anmeldelser av forhold ingen tør å anmelde og de må bygge opp troverdig beskyttelse for ofrene
vi så sist eksempler på det nå i Oslo i helga som var
det sier noe om hvilke ressurser som kreves og og og hvordan <ee> den denne evnen til å være tett på nå må bygges opp president
president jeg vil også si at den økende trusselen og og fra gjengmiljøene skyldes internasjonale forgreninger <ee> til Albania Pakistan Nederland Göteborg Malmø København og så videre
jeg rekker ikke å si mer om det nå og jeg mener vi må heise et varselsflagg for å mobilisere nasjonalt fordi det handler om gjenger som både er internasjonale og en alvorlig trussel her i Norge
og jeg er spent på hvordan den nye justisministeren vil gripe dette an
neste taler statsråd Tor Mikkel Wara
jeg vil gjerne få lov å begynne med å takke interpellanten for spørsmålet og for anledning til å diskutere denne viktige problemstillingen
den står <ee> høyt på min agenda
<ee> det første temaet for det første møtet med operativt politi <ee> handla om dette var ved Oslo politidistrikt i går
bekjempelse av denne formen for alvorlig organisert kriminalitet er et prioritert område for regjeringen
mye av det som omfattes av spørsmålet er også tidligere behandlet i spørretimen og besvart av daværende statsråd Listhaug samt gjennom tidligere interpellasjon senest i februar tjuesytten
jeg deler interpellantens spørsmål om at det er helt avgjørende at vi evner å gå etter bakmennene i disse miljøene
vi må prioritere innsats mot de som styrer den kriminelle aktiviteten og som sitter igjen med profitten
vi må samtidig må vi hindre rekruttering til miljøene
dette krever innsats over tid og bruk av ressurser på tvers av politiets organisasjon
når det gjelder situasjonen i Oslo er det grunn til bekymring særlig knyttet til Oslo sør
det har vært en rekke alvorlige hendelser herunder de skyteepisoder
det er med bakgrunn i det at dette området jeg har uttrykt størst bekymring for at det er bevilget midler til en særskilt satsing i budsjettet for tjueatten
politiets innsats skjer innenfor både det proaktive og det reaktive sporet og trekker veksler på de samlede ressurser i politidistriktet
det vil være en satsing på nærpoliti i det aktuelle området med støtte fra de felles enheter som dekker hele distriktet
det er mitt klare inntrykk at politiet har opparbeidet seg mye kunnskap om de kriminelle miljøene herunder kartlegging av de aktuelle personer som har sentrale roller eller som fungerer som såkalte løpegutter
fra politiet understrekes det at det må bygges opp mye kunnskap gjennom det forebyggende arbeid i nærmiljøet gjennom den løpende etterretning og gjennom informasjon fra straffesaker som er under etterforskning
politiet er tydelig på at innsatsen i størst mulig grad må innrettes slik at den rammer selve miljøene og deres rekrutteringspotensial
det krever at innsatsen er godt koordinert mellom de ulike enhetene i distriktet og at proaktive og reaktive virkemidler ses i sammenheng
videre er det nødvendig med et godt samarbeid med andre aktører som besitter virkemidler særlig i det forebyggende arbeid
det gjelder også andre offentlige aktører men også samarbeid med frivillige organisasjoner og næringsliv
politiet i Oslo har utviklet tett samarbeid med Oslo kommune som det må bygges videre på i dette arbeidet
jeg vil i de jeg vil følge denne innsatsen tett fremover
på samme måte som jeg besøkte Oslo politidistrikt i går så har jeg tenkt å ha flere besøk hos dem for å følge opp dette
den særskilte satsingen i Oslo sør får følges opp som et eget oppdrag med tertialvis rapportering til departementet
dette er viktig for å sikre at innsatsen har den nødvendige preventive effekt ovenfor miljøene
det er gjort en rekke grep gjennom de senere år for å styrke politiet
siden tjuetretten har politiets bevilgninger økt med tre komma femtisju milliarder kroner hvorav to komma sju av disse er på politiets ordinære driftsbudsjett
for tjueatten er det bevilget over atten milliarder kroner til politiet
politiet har også tilgang til nye skjulte tvangsmidler
gjennom politireformen er det gjort en rekke strukturelle og innholdsmessige endringer for å legge til rette for at politiets samfunnsoppdrag skal kunne løses på en bedre måte herunder å bekjempe alvorlig organisert kriminalitet
reformen inneholder elementer som skal øke kvaliteten innenfor både forebygging etterretning og etterforskning
forebygging skal implementeres som pri politiets primærstrategi på tvers av virksom opp områder overfor alle typer kriminalitet
Politidirektoratet har i samarbeid med Riksadvokaten utarbeidet en handlingsplan for løft av etterforskningsfeltet
videre styrkes arbeidet med etterretning og kunnskapsbasert politiarbeid
alle disse gruppene vil være verdifulle i bekjempelsen av alvorlig kriminalitet herunder kriminelle gjengmiljøer
reformen har medført endringer i organiseringen av politidistriktene
den nye organiseringen skal både styrke samarbeidet mellom ulike virksomhetsområder i politiet og mellom ulike etterforskningsmiljøer
Politidirektoratet opplyser at en positiv effekt av denne omorganiseringen vil være et bredt spekter av etterforskningsmetoder i større grad vil benyttes på tvers av fagområder
videre at tettere samhandling mellom politiets kapasitet innen økonomisk kriminalitet og organisert kriminalitet vil kunne gi god effekt overfor kriminelle miljøer som står bak ulike former for kriminalitet
dette fremheves som en særlig styrke i arbeidet mot gjengmiljøene i Oslo-området
det er samtidig viktig å presisere at gevinsten av endringene vil realiseres over noe tid
for Oslo politidistrikt innebærer reformen at man har samlet flere spesialseksjoner
ressursene til den gamle Seksjon for organi <ee> organisert kriminalitet er beholdt men organisert på en annen måte
tilbakemeldingen fra Oslo politidistrikt er at den nye organiseringen gir bedre vilkår for samhandling og bruk av fagmiljøer spisskompetanse og metoder på tvers av organisasjonen
når det i spørsmålet fra representanten vises til <ee> de nye hjemlene politiet er gitt regner jeg med at det både vises til adgang til dataavlesning som nevnt og endringene med hensyn til kommunikasjonskontroll
Politidirektoratet opplyser at alle tilgjengelige virkemidler og verktøy brukes av politiet
av hensyn til den pågående og fremtidige politioperasjoner vil det ikke være riktig å konkretisere nærmere verken om bruken eller omfanget av de ulike metoder
når det gjelder dataavlesning som metode fremheves også at det ligger et stort <INAUDIBLE> potensial i metoden men Politidirektoratet opplyser samtidig at det er en ressurskrevende metode
kriminalitet skal ikke lønne seg
jeg er helt enig med representanten i at man derfor må gå etter pengene
det er viktig at politi og påtalemyndighetene følger opp kriminelle handlinger og gjerningsmenn med målrettede sanksjoner
det er et bredt spekter av reaksjoner som kan benyttes og det er viktig at disse benyttes på en <ee> riktig måte mot den enkelte
jeg går ikke nærmere inn på dette nå men viser til de føringer som Riksadvokaten har gitt gjennom sitt mål- og prioriteringsskriv
i tillegg til de tradisjonelle straffesanksjonene har politiet også viktige virkemidler gjennom sine sine forvaltningssanksjoner herunder utlendingeforvaltningen
avslutningsvis vil jeg understreke at innsatsen mot de kriminelle gatemiljøene må være langsiktig kunnskapsstyrt og være en del av det arbeidet som gjøres gjennom politiets etablerte strukturer
videre er det min vurdering at ulike elementer i politireformen ligger til rette for en styrket innsats mot den alvorlige kriminaliteten herunder kriminelle gjengmiljøer
norsk politi benytter hele verktøykassa i møte med den alvorlige kriminaliteten herunder inndragning og nye metoder som representanten viser til
det er samtidig viktig å understreke at det ikke er bruken av de enkelte metodene som vil representere løsningen på problemet med kriminelle gjenger
det er summen av virkemidler som kan bidra til å begrense slik kriminalitet
og jeg kan love representanten at dette er et arbeid som jeg vil følge nøye fremover
neste taler er interpellanten Jan Bøhler
jeg takker for svaret fra statsråden
og sånn at jeg bare vil <ee> påpeke at man må ikke slippe grepet på disse andre områdene hvor det også er kriminelle gjenger i høy grad til stede og i høy grad er i <ee> er i utvikling
<ee> det som det som <ee> statsråden nevnte
sånn at <ee> prosessene med å få iverksatt bruken av det på en omfattende måte eller en god måte det er det jeg spør om ikke om <ee> liksom antall og når og hvor det blir brukt
og det mener jeg når Stortinget gir lovhjemmel og får den begrunnelsen vi fikk for hvorfor de lovhjemlene trengtes at det vil være naturlig for statsråden å å å sjekke ut
<ee> jeg setter virkelig pris på det engasjementet som representanten Bøhler viser
<ee> han <ee> har satt seg grundig inn i sakene
han viser et godt engasjement og han fortjener <ee> både oppmerksomhet og ære for det engasjementet som han viser
og litt av utfordringen er at svært få storbyer på denne størrelsen har lykkes
det betyr ikke at vi skal gjøre det
det betyr bare at da må altså vi da må Oslo-politiet rett og slett lykkes bedre enn alle andre og det betyr at Oslo-politiet på dette området må være best
<ee> for å bli det så må man ha en kunnskapsbasert basert tilnærming til det
politiet er altså nødt til å lære og utvikle metoder og holdningsskapende arbeid og forebygging som skal lykkes der hvor ikke alle har fått det til
<ee> til det trenger vi engasjement og vi trenger egentlig å se på hele spekteret
det som er også en utfordring er at det bildet av gjengorganisert kriminalitet som vi hadde for <ee> litt over ti år tilbake hvor disse prosjektene ble satt i gang endrer seg
det er blitt <ee> vesentlig flere alvorlige kriminelle som da krever ekstra mye ressurser
det er også blitt rekruttert flere yngre og det er også sånn at den er mere mobil enn tidligere
<ee> nye medier <ee> gjør at <ee> ungdom og kriminelle kan kommunisere og flytte seg raskere rundt omkring i hele byen
<ee> for å få svar på den utfordringen så må politiet <ee> ha ressurser til å også kunne endre seg
det må ha nok ressurser til å jobbe og det må ha nok frihet til å endre seg i tråd med det som er utviklingen i samfunnet
men det er helt opplagt at dette er et prioritert område
det er helt opplagt at dette er en av de aller viktigste tingene vi har
vi skal i Norge vinne en kamp og vi skal i Norge være bedre enn andre land som <ee> ikke har fått det til
og ja hele verktøykassa skal brukes
noen av verktøyene i denne kassa er ekstremt ressurskrevende
det betyr at politiet etter hvert blir bedre og bedre i å utnytte disse ressursene mer og mere målrettet og at man får mer og mer igjen i det
<ee> jeg er veldig glad for at <ee> Stortinget har gitt de nye midlene og de midlene skal bli brukt
neste taler er representanten Guro Angell Gimse deretter Himanshu Gulati
president som <ee> justisministeren så vil også jeg skryte av det store og gode engasjementet som Bøhler har vist for Oslo øst
skal man lykkes i Politi-Norge så er det helt nødvendig å demme opp om en negativ utvikling
Oslo har hatt få problemer til sammenligning med andre hovedsteder
så er det på det rene nå at vi ser en utvikling som ikke er bra
kriminelle miljøer forsøker nå å gjøre seg gjeldende og flere unge står i faresonen for å bli løpegutter for disse
så jobber politiet knallhardt for å bekjempe den her tendensen
det er viktig at vi politikere nå lar politireformen få lov til å virke og ikke faller for fristelsen til å begynne med detaljstyring av politiets innsats
det så vi til i Stortinget forrige uke
da fremma Arbeiderpartiet Senterpartiet og SV et forslag om dirigering av politiinnsats til Holmlia
dette her er en uhørt <ee> involvering
hva vet vel vi på Stortinget om helheten det totale kriminalitetsbildet i hovedstaden
politiet vet best hvordan dem ulike bydelene bør ressurssettes
og det her må vi på Stortinget dem her detaljene må vi på Stortinget holde oss langt unna
president vi skal gi rammene vi
la oss nå gi politiet arbeidsro til å få til dem nødvendige endringene
dem er godt i gang
og en viktig målsetting for politiet er å kunne bruke ressursene mer fleksibelt i Oslo
mobile konsepter vektlegges men også utadretta eller mer utadretta enn i dag faste tilstedeværelser på sted steder der folk befinner seg
et viktig poeng når politiet skal bekjempe gjenger og ungdomsmiljøer som kan være på vei inn i gjengkriminalitet er å sjå|se på den totale innsatsen
det er ikke bare org.krim-seksjonen som må jobbe mot det her
det er faktisk sånn at til og med dem som driver med seksuelle overgrep i Oslo politidistrikt nå kan bistå også organisert kriminalitet fordi at dem har kommet så langt innen internettetterforskning
så er politiet i øst og sentrum <ee> et svært <ee> veldig viktig i den her jobben for å <ee> også involvere kommunen og skolen
den totale innsatsen vil jeg gjenta igjen er alfa og omega
og det forebyggende sporet hos politiet er sentralt
politiet alene kan faktisk ikke løse den her utfordringen
så satses det jo bredt fra regjeringshold òg og det har justisministeren redegjort for på en veldig god måte
politiet er også som sagt i ferd med å satse mer på <ee> patruljering på nett og internett generelt og det snakka vi jo mye om i forbindelse med behandlinga av IKT-sikkerhetsproposisjonen tidligere i dag òg
organisert kriminalitet og <ee> gjengkriminalitet har nesten alltid en forankring på nett og det her er eskalerende
så politiets tilstedeværelse i bydelene må sees i sammenheng med tilstedeværelsen på nett
det må jobbes annerledes
politiet møter noe annet nå enn hva man møtte for ti år siden når A- og B-gjengen herja i Oslo
vi står overfor et paradigmeskifte rundt hvordan kriminaliteten arter seg over hele verden faktisk
og helt til slutt <ee> utradisjonelle etterforskningsmetoder det er viktige verktøy sammen med tradisjonell etterforskning og tilstedeværelse av politiet på nett og i bydelene
og det her <ee> er veldig arbeidskrevende så det viktigste nå er at <ee> det satses på politiet
og det regjeringa har gjort nå er nettopp det
man har satsa både på områdeløft og på <ee> løsninger for politiet
vi skal engasjere oss som politikere i det her men i dem konkrete løsningene så bør vi holde armlengdes avstand
neste taler er representanten Himanshu Gulati deretter Jenny Klinge
interpellanten tar opp et viktig tema som i stor grad devolverer rundt den skremmende utviklingen som vi har sett i bydeler i Oslo sør og Oslo øst den siste tiden
jeg vil også takke statsråden for et godt og fyldig svar fordi mye er gjort av regjeringen for å styrke politiet
politiet gjør en heroisk innsats og jeg syns også vi har en enhetsleder i Oslo øst som er på banen og tydelig og åpen om utfordringene som er viktig
men vi kan ikke se bort ifra at også at vi også i Oslo ser tendenser på det som er blitt en etablert virkelighet i flere andre europeiske land
i forstedene til Paris og enkelte bydeler i Stockholm har vi det som ligner på lovløse tilstander og parallellsamfunn
og vi har sett en utvikling mange steder i Europa som virker nærmest umulig å snu
heldigvis har vi ikke såkalte svenske tilstander i Oslo men det er ikke nødvendigvis så mye som mangler før vi kommer dit
og mitt poeng er at det er ikke en automatikk i at vi kommer dit <ee> hvis vi ikke tar tak i de utfordringene vi ser
vi har på nyåret sett flere skyteepisoder i Oslo sør
<ee> en tjueén år gammel mann ble skutt og forsøkt drept i februar
i mars ble en annen mann skutt og han døde senere
vi har sett flere tilfeller senest noen dager siden av at politiet blir kast blir kastet steiner på i Oslo
det er altså helt utrolig
i Norge så risikerer politiet å bli kastet steiner på dersom de kjører inn i enkelte bydeler i Oslo
det er mulig dette er tilstander man er vant til i deler av Sverige og Frankrike og muligens andre steder men i Norge skal vi ikke ha det sånn
jeg er derfor glad for statsrådens svar <ee> og fokus på å hindre rekruttering
ja og som Bøhler også var inne på representanten Bøhler var inne på når barn ned i fjorten-årene rekrutteres av organiserte kriminelle til å selge narkotika har vi et problem
vi kan imidlertid ikke lukke øynene for det ansvaret som innvandringen og manglende integrering har for den situasjonen
høy innvandrerandel og tendenser på ghettofisering gir økte integreringsutfordringer i enkelte bydeler
det har det gjort i veldig mange av Europas store byer
og å tro at de samme type tendensene ikke vil gi de samme utfordringene i Norge er å være naiv
noen uker siden så møtte jeg en mor som har en tenåringsdatter på skole i Oslo
hun har selv innvandring <ee> innvandrerbakgrunn og og bodde i en av de belastede delene av Oslo sør og som hun sa til meg
<ee> hu hun sa til meg det føles ikke som Norge både med henvisning til gjengene men også en del andre ting
fortalte om hijabprest <ee> press og fastepress under ramadan til tross for at hennes datter ikke har muslimsk bakgrunn
moren valgte en stund tilbake å flytte til en annen bydel av hensyn til sin datter
mitt poeng er at tempoet på innvandringen har også noe å si for integreringssituasjonen
en streng asylpolitikk og andre innstramminger har derfor vært viktig
der har denne regjeringen tatt viktige og nødvendige grep
jeg vil gi Jan Bøhler <ee> ros for å sette fokus på problemstillingen
det har han gjort mange ganger og det fortjener han ros for
men også i hans eget parti har man tidligere ført en liberal innvandringspolitikk
i Oslo etter at den rød-grønne at det rød-grønne byrådet kom til makten har man sagt <ee> ja til å ta imot flere flyktninger enn tidligere til tross for det presset og de integreringsutfordringene man ser mange steder i Oslo
vi skal styrke politiet og mye av det er allerede gjort
men å tro at man kan gjøre de samme feilene som mange andre europeiske land har gjort og se et annet resultat det er naivt
det er viktig at politiet gjør det de kan for å ta tak i de skumle tendensene vi ser i Oslo for vi ønsker ikke å komme dit andre europeiske byer er kommet
men da må vi i tillegg til å gi politiet nødvendige ressurser nødvendige hjemler også se på innvandringspolitikken integreringspolitikken <ee> og de tingene som har gått feil andre steder i Europa
og der er jeg glad for at denne regjeringen ser på helheten og ikke kun deler av bildet
neste taler er representanten Jenny Klinge deretter Petter Eide
neste taler er representanten Petter Eide deretter Jan Bøhler
ja president <ee> tusen takk for at vi får lov til å diskutere dette
jeg er selvfølgelig også opptatt av <ee> denne saken
<ee> jeg <ee> er samtidig litt kritisk til Jan Bøhlers tilnærming på dette
det skal jeg komme litt tilbake til men det var for å skjerpe hans oppmerksomhet når jeg nå snakker videre at jeg starter med å si det
jeg tror alle i denne salen er opptatt av at vi skal bekjempe gjengmiljøer og <ee> at vi skal <ee> forhindre rekruttering av unge inn i disse miljøene
<ee> Jan Bøhler er i all hovedsak president opptatt av de <ee> polisiære tingene og jusområdet
jeg syns også vi må fokusere her på <ee> sosialpolitiske <ee> virkemidler
vi er vi snakker altså om bydeler i Oslo med med en f en fattigdomsutfordring
det er <ee> høy drop-out fra videregående skole
det er stor ungdomsarbeidsledighet
vi snakker også om områder med store integreringsutfordringer
så vi må se alt dette inn i et hele
men til bruk av politiressurser
<ee> <ee> den nye justisministeren var i Dagsrevyen i går og <ee> og uttalte seg bekymringsfullt over ungdomskriminaliteten og gjengkriminaliteten i <ee> i Dagsrevyen
og det er fint
da er mitt spørsmål til han og til Høyre og Fremskrittspartiet det er hvorfor støttet de da ikke SVs forslag i forrige uke om mere politiressurser til dette området
så det var altså uhørt å disponere politi til Oslo men det er altså ikke uhørt å disponere politi til til <ee> til lensmannsdistriktene
så her er det en uklarhet
hvis <ee> den nye justisministeren er opptatt av disse sakene så bør han også støtte de forslagene som kommer opp når det gjelder å dirigere mere politiressurser til disse områdene
så til <ee> representanten <ee> Jan Bøhler
<ee> definitivt veldig mye engasjement veldig mye viktig engasjement han får synliggjort dette området på en veldig fin måte men president jeg syns ikke Jan Bøhler benytter seg av Stortingets verktøy i disse sakene
han tar opp disse sakene i skriftlige spørsmål og i interpellasjoner
det er svært lite forpliktende
da hadde vi fått et helt annet og forpliktende måte å diskutere disse sakene på enn det å ta det opp i kraft av spørsmål medieutspill og i interpellasjoner
for det er faktisk slik at folk trives der <ee> de ønsker å bo der boligprisene stiger i flere av disse områdene og kriminaliteten hvis hvert fall hvis vi tar et tiårsperspektiv så går de faktisk ned
<ee> så det er viktig her at Bøhler ikke blir sin egen fiende
i sin kamp for å reise oppmerksomhet rundt disse tingene i de utsatte bydeler i Oslo så <ee> risikerer han også å stigmatisere de og fortelle at de er kanskje er mere farlige enn det de egentlig er
men alt i alt så er jeg veldig glad for at vi har fått <ee> at vi får denne debatten
mitt råd president til Bøhler er at de ni forslagene han i dag har har framsatt at han skriver de om til et representantforslag behandler det i Arbeiderpartiets gruppe får det behandlet i justiskomiteen og får det fram igjen her inne i stortingssalen
neste taler er er interpellanten Jan Bøhler
deretter statsråd Tor Mikkel Wara
jeg vil takke for <ee> hyggelige ord fra både statsråden og representanten Gimse Gulati Klinge og <ee> fikk jo noen kommentarer fra representanten Eide til slutt
bare si der at det er jo <ee>
<ee> jeg mener at det er viktig å kunne diskutere ting i Stortinget sammen og at det ikke alltid skal spisses i forslag hvert fall ikke nødvendigvis i første omgang fordi jeg ønsker å oppnå fellesskap og forståelse for disse tinga
<ee> jeg gjorde det på samme måte når det gjaldt sosial kontroll
vi hadde en interpellasjonsdebatt i høst og så fremmet vi forslag nå på vårparten eller på nyåret
vi fremmet forslag når det gjelder organisert kriminalitet i juni eller ble behandlet i juni fremmet det i fjor vinter