scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
ja president det er helt korrekt at det er ikke Senterpartiets <ee> vedtak som blei vedtatt
det som er vedtatt er at det skal være en hovedregel ved norske sjukehus om stedlig ledelse som partiet Høyre gikk inn for
Senterpartiet ønska å ha stedlig ledelse hele veien
men det står ingenting om tverrklinikkledelse i drøftinga av det her dokumentet
det som er det interessante det er jo at en forsøker nå å etablere en såkalt stedlig ledelse uten fullmakt i Møre og Romsdal
og det er jo ikke noen stedlig ledelse
vi trenger jo ikke folk til å ta imot blomster president vi trenger folk med ansvar i forhold til økonomi i forhold til personal og i forhold til det faglige utviklinga
det er mange som forstår hva som skjer at det som er det som skjer er en skinnmanøver hvor at den reelle målet er egentlig å legge til rette for en stor endring hvor akuttkirurgien tas vekk
hvorfor ikke si det ærlig president at det er det en ønsker istedenfor å prøve å manipulere det her sånn og teste hvor langt Stortingets vilje kan trekkes
president fordi den fremstillingen ikke er korrekt <ee> og derfor er det heller ingen grunn til <ee> å si det representanten her sier
<ee> og jeg meiner og det er òg helt i tråd med de føringene som er gitt fra Stortinget at de ulike <ee> her kan det være ulike modeller som passer på ulike steder
<ee> nettopp ved å få en <ee> pilot i Volda så vil en høste erfaringer <ee> og så kan en bruke de erfaringene for å finne det som skal være den gode modellen som passer i Møre og Romsdal
og en henter selvfølgelig òg erfaringer fra andre helseforetak i det <ee> arbeidet
<ee> og det er òg <ee> den måten som <ee> dette oppdraget følges <ee> opp på <ee> og jeg er sikker på at helseregionene oppfølger det oppdraget som de fikk av meg fjerde mai i fjor
da går vi til spørsmål nummer ni som er fra representanten Iselin Nybø Venstre til kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen
<ee> internasjonale undersøkelser viser at Norge ligger litt bak når gjelder innovasjon og nyetableringer
det fins imidlertid <ee> viktige unntak
<ee> på kort tid har den norske læringsteknologiske næringen rukket å omfatte over seksti selskaper med godt over hundre og førti millioner brukere globalt
utfordringen for videre vekst er å sørge for at ny læringsteknologi benyttes ved alle norske skoler blant annet for å gi tilpassa opplæring til alle elever
hvordan|1 vil statsråden stimulere til en sånn utvikling som både vil være bra for norske elever og for norsk næringsliv
statsråd <ee> Røe Isaksen
president utdanningspolitikk og næringspolitikk henger noen ganger tett sammen særlig når det gjelder læremidler og bruk av teknologi i skolen
faktisk driver Utdanningsdirektoratet næringspolitikk hver dag i sitt arbeid med tilskuddsordningen for læremidler
mange av de digitale læremidlene vi har i Norge har blitt utviklet med støtte fra denne tilskuddsordningen
også Innovasjon Norge er en viktig samarbeidspartner for mange
norsk EdTech-næring eller lærings <ee> den læringsteknologiske næringen er i en spennende utvikling og det utvikles stadig nye typer digitale produkter og ressurser
adaptive læremidler og læringsanalyse er trolig området hvor det vil skje mye de neste årene
denne typen læremidler har særlig po særlig potensiale når det gjelder bedre tilpasset opplæring eller opplæring
men jeg mener også det det må være en balanse mellom satsing på infrastruktur lærerkompetanse og tilgang til digitale læremidler
utilstrekkelig satsing på ett område <ee> <ee>
<ee> både læremiddelvalg og ressursfordeling i skolene er et kommunalt ansvar
og jeg mener at det også skal være slik i fremtiden
det er sentralt at skolene og lærerne har friheten til å gjøre gode pedagogiske valg
det må tross alt være elevenes læring som er det førende premisset for de valgene kommunene og lærerne gjør
lærernes kompetanse om hvordan IKT kan utnyttes til gi bedre tilpasset opplæring og bedre elevenes læringsutbytte er en sentral forutsetning for at ny teknologi kan tas i bruk
vi kommer derfor til å prioritere lærernes kompetanse allerede i <ee> tyvesytten|tjuesytten
president både teknologien og kravene til elever og læreres digitale ferdigheter endrer seg raskt
en skulle være ambisiøs både på vegne av departementet og sektoren når det gjelder bruk av teknologi til bedre læring og mer tilpasset opplæring
jeg har tidligere varslet at jeg vil legge frem en strategi for IKT i grunnopplæringen
uten å forskuttere konklusjonene fra arbeidet med IKT-strategien så er tiltak både innenfor infrastruktur kompetanse og tilskudd til læremidler områder vi vurderer i denne prosessen
Nybø
ja ærede president jeg takker for svaret og jeg er glad for at statsråden <ee> ser mulighetene som er der og er såpass offensiv som han er
<ee> den nye loven og forskrifter om <ee> offentlig anskaffelser trådte i kraft første januar i tjuesytten
den nye lovteksten åpner for større bruk av innovative offentlige anskaffelser
men uten en oppdatert veileder som reflekterer det nye lovverket så vil det være vanskelig òg for læringsteknologibedriftene å forholde seg til det nye og fortsatt må vi|1 si kompliserte lovverket
<ee> hva vil statsråden gjøre for at læringsteknologibedrifter som ønsker å ta del i offentlige anskaffelsesprosesser på utdanningsfeltet ikke står uten tilstrekkelig veiledning for å kunne klare det
president for det første så er jeg veldig glad for <ee> at man nå har syn tydeliggjort eller endret <ee> lov om offentlige anskaffelser og praksisen der sånn at man i større grad kan legge til rette for innovasjon
<ee> og så er jo det et område som ligger under Næringsdepartementet
men når vi skal utvikle en <ee> digital strategi så er det også naturlig for oss å ha kontakt med Næringsdepartementet nettopp fordi som jeg sa innledningsvis at her er det en del spørsmål som ligger i skjæringspunktet mellom utdanningspolitikk og <ee> og næringspolitikk
så er det <ee> så vet jeg for å være helt ærlig ikke om man har tenkt å utarbeide en veileder rundt dette men det er sikkert en viktig og god idé å gjøre det
ja ærede president jeg takker nok en gang <ee> for svaret
<ee> og jeg vet hvor komplisert det kan være med lov om offentlige anskaffelser ikke minst i mitt tidligere liv som advokat
<ee> og et av de største hindrene for utbredelse av læringsteknologi i Norge det er mangel på kompetanse i offentlige anskaffelsesprosesser for å jobbe med små og mellomstore private bedrifter
regelverket virker ofte unødvendig komplisert og omstendelig for sånne bedrifter samtidig som de møter lite forståelse for den utfordringen dette <ee> gir et lite foretak
president <ee> jeg oppfatter vel at deler av dette spørsmålet går på liksom det offentliges innkjøpskompetanse <ee> og det er jo i stor grad noe som ikke ligger under under vårt departement
og jeg jeg ønsker meg ikke tilbake til den gamle statlige læremiddelgodkjenningsordningen
da går vi til spørsmål <ee> ti som er fra representanten Rasmus Hansson til fiskeriministeren
dette spørsmålet er overført til klima- og miljøvernministeren som rette vedkommende men det besvares av helse- og omsorgsministeren på vegne av klima- og miljøministeren som er bortreist
Rasmus Hansson Miljøpartiet De Grønne
spørsmålet lyder
i dag er fiskeri- og oppdrettsnæringen både en kilde til marin forsøpling <ee> og har samtidig utstyr og infrastruktur som gjør at det kan bli en del av løsningen
hva vil fiskeriministeren gjøre for å beskytte livet i havet og framtida til norsk sjømatnæring
president <ee> sjøl om alle effektene av marin forsøpling fortsatt ikke er kjent er det brei enighet om at dette er et alvorlig miljøproblem
mikro- og nanoplast brytes ned svært langsomt
marin forsøpling og mikroplast er i første rekke et internasjonalt problem som krever globale løsninger
ifølge FNs nye bærekraftsmål for hav skal marin forsøpling reduseres vesentlig innen tjuetjuefem
avfall blir transportert med havstrømmene fra andre land og kontinenter
mer enn halvparten av plastavfallet i havet antas å komme fra et fåtall land i det sørøstlige Asia blant annet Indonesia og Kina
internasjonalt arbeid er derfor avgjørende for å lykkes med redusere marin forsøpling
videre arbeid i blant annet FN-systemet EU og Nordisk råd blir viktig
her har Norge tatt på seg en pådriverrolle
dette har vært heilt naturlig for oss som en ressurssterk og ikke minst sentral havnasjon som er heilt avhengig av et godt havmiljø
president vi|1 vet at det er mange kilder til marin forsøpling hvorav plast utgjør den største andelen
sjømatnæringen er <INAUDIBLE> av et reint og rikt hav for å kunne høste og produsere mat
i noen tilfeller bidrar òg fiskeri oppdrettsnæringen til forsøpling for eksempel fra gamle blåskjellsanlegg som ikke har blitt fjerna samt uønska tap av fiskeredskap
internasjonalt tas det ulike initiativ for å bekjempe marin forsøpling og mikroplast
Norge har fått gjennomslag i FNs miljøforsamling for at eksisterende internasjonal regelverk gjennomgås for å se om det tilstrekkelig
EU har vedtatt et regelverk for redusere bruken av plastposer og dette skal gi vi|1 gjennomføre i Norge
Klima- og miljødepartementet vil ha en dialog med bransjeaktørene avfallsbransjen og dagligvarebransjen for hvordan|1 vi|1 skal nå målet om å redusere plastposebruken
under norsk formannskap i Nordisk ministerråd i tjuesytten har Norge satt marin forsøpling og mikroplast i havet på topp på agendaen
vi|1 samarbeider faglig om prosjekter blant annet for å redusere tap av fiskeredskaper redusere mikroplasttilførsel til havet samt kartlegge mikroplast i dyr i havet i nordiske land
president sjøl om bidraget til marin forsøpling fra Norge er lavt i global sammenheng er det behov for styrke tiltakene mot marin forsøpling òg i Norge
derfor har Miljødirektoratet nå foreslått nye tiltak de mener vil være effektive for å redusere marin forsøpling og tilførsel av mikroplast
som en oppfølging av dette skal direktoratet blant annet utarbeide forslag til en produsentansvarsordning ordning for fiskeri- og oppdrettsnæringen
Mijlødirektoratet gis òg i oppdrag et initiativ til et samarbeid med kommunene og veimyndighetene for å redusere andel mikroplastartikler som tilføres miljøet som følge av dekkslitasje
fiskeri- og oppdrettsnæring jobber kontinuerlig for å redusere sitt bidrag til marin forsøpling og fiskeren har engasjert seg frivillig i miljømyndighetenes pilotprosjekt Fishing for Litter
takk til helseministeren for <ee> et <ee> <ee> godt svar hvor han da blant annet beskriver kjerneproblemet nemlig det <ee> raskt økende mikroplastproblemet som også i løpet av kort tid kommer til å bli et helseproblem
men vi stilte spørsmålet til fiskeriministeren fordi <ee> mikroplastutviklingen <ee> kan komme til å bli en fundamental trussel mot norsk sjømatnæring
<ee> og vi konstaterer med forundring at fiskeriministeren ikke svarer på spørsmålet og til og med overfører det til miljøvernministeren som om det ikke angår ham
men <ee> regjeringen har varslet at de skal ta opp mikroplastproblemet <ee> på etter pålegg fra Stortinget i en melding om sirkulær økonomi
men den meldingen er ikke varslet lagt fram før i juni hvilket sannsynligvis betyr at den ikke kommer til å bli behandlet av Stortinget
er helseministeren fornøyd med at dette er regjeringens <ee> framdrift i et så viktig spørsmål som <ee> også angår hans eget område <ee> som plast- og mikroplastforurensning
president jeg opplever at <ee> både jeg men òg ikke minst <ee> klima- og miljøministeren som har det overordna ansvaret for dette temaet men òg fiskeriministeren er engasjert i <ee> dette temaet
vi|1 har jo blant annet òg på tvers av oss som jobber sammen og skrev og engasjert oss i dette spørsmålet
og Fiskeridirektoratet har gjennomfører òg blant <INAUDIBLE> årlig tokt med opprydding av <ee> tapte fiskeredskaper
<ee> Klima- og miljødepartementet mottok nå har nå mottatt en rapport fra Miljødirektoratet i desember <ee> som <ee> nå <ee> en i departementet skal ta rask stilling til når det gjelder spørsmålet om mikroplast
i rapporten så er foreslått en rekke tiltak for mot ulike kilder til mikroplast
ja president da konstaterer jeg med at helseministeren ikke svarer på spørsmålet om <ee> hvorfor regjeringen fremmer <ee> tiltakene til mikroplastbekjempelse så seint
framdriften i internasjonale forhandlinger er veldig langsom
Miljøpartiet De Grønnes forslag om at Norge skal ta et initiativ til en internasjonal konvensjon <ee> som regulerer bruk og produksjon av plast ble nedstemt i Stortinget også av regjeringen
president <ee> som jeg sa i mitt <ee> opprinnelige svar så opplever jeg at dette er en sak der Norge har en internasjonal pådriverrolle og òg har fått internasjonalt <ee> gjennomslag for <ee> viktig arbeid
så er det sånn at sjøl om en stortingsbehan melding behandles i juni så er der et storting til høsten òg sånn at behan meldingen blir nok behandla
vi går til spørsmål nummer elleve fra representanten Sveinung Rotevatn Venstre til|1 arbeids- og sosialminister Anniken Haugli
selvstendig næringsdrivende har i hovedsak de samme rettighetene til de store ordningene i folketrygden som alderspensjon arbeidsavklaringspenger uføretrygd og foreldrepenger
arbeidsgiveravgift og trygdeavgift bidrar til delvis å finansiere folketrygden
selvstendig næringsdrivende betaler kun trygdeavgift
bidraget fra selvstendige næringsdrivende er dermed lavere enn for den samlede innbetalingen fra arbeidsgiver og arbeidstaker
både Proba Samfunnsanalyse og Delingsøkonomiutvalgets rapporter konkluderer med at selvstendiges fordeler med lavere beskatning av sin næringsinntekt mer enn oppveier for dårlig inntektskompensasjon ved sykdom og manglende rettigheter ved bortfall av inntektsgivende arbeid
gjennom forliket med budsjettforliket med KrF og Venstre høsten totusenogfjorten fikk selvstendig næringsdrivende i løpet av tjuefemten også samme rett til pleiepenger og omsorgspenger fra folketrygden
i fjor bedret vi muligheten til å kombinere etablering av virksomhet med mottak av <ee> dagpenger
og det ligger nå også en sak proposisjon trettisju L til behandling i Stortinget som også vil gi de selvstendig næringsdrivende som også er frilansere en bedre kompensasjon ved sykdom
Rotevatn
nå ser presidenten at statsråden har fått for lite svarminutter på sitt første spørsmål så hvis statsråden ønsker å benytte mere tid i sitt andre svar så er det fullt anledning til det
<INAUDIBLE> Hauglie
tusen takk for det president
jeg syns tiden løp veldig fort så det var godt å få det <ee> oppklart
det er riktig det som representanten Rotevatn sier at selvstendig næringsdrivende ikke er omfattet av den <ee> obligatoriske tjenestepansjord pensjonsordningen slik som <ee> arbeidstakerne er
selvstendige har imidlertid <ee> adgang til å opprette en tjenestepensjonsordning etter innskuddspensjonsloven men da med andre betingelser enn det som gjelder for arbeidstakere som også representanten var <ee> innom
<ee> det vil i så fall være finansministeren som må komme tilbake til en statusoppdatering <ee> på det
men som jeg nevnte i mitt <ee> hovedsvar så er det jo <ee> i dag store ordninger som selvstendig næringsdrivende er omfattet av
det er gjort bedringer i de sosiale rettighetene i denne perioden både som en følge av budsjettforliket med KrF og Venstre men også etter initiativ fra regjeringen
det er viktig at vi bedrer eller at vi i hvert fall reduserer barrierene for å etablere virksomhet for <ee> se for folk
vi ønsker at flere skal etablere egen vikrsomhet
<ee> hvorvidt vi skal da <ee> gjøre noe med med pensjonsordningen som representanten var inne på så må nesten finansministeren svare på oppfølgingen av det utvalgsarbeidet som nå ligger i Finansdepartementet
<ee> du har mulighet|moglegheit til å kjøpe deg betre rettar innanfor NAV <ee> ei f sjukeforsikring men den er veldig dyr og berre ti prosent benytter|nyttar seg av det president
<ee> ja det er riktig det at selvstendig næringsdrivende <ee> drivende har lavere <ee> rettigheter
og det henger jo sammen med at man ikke er arbeidstaker altså at man <ee> når man er selvstendige så betaler man ikke arbeidsgiverandelen ergo har man også lavere <ee> rettigheter enn om man hadde vært arbeidstaker fordi innbetalingen der <ee> er <ee> større
som representanten også er innom så kan man betale eller tegne en <ee> forsikring som vil bedre det noe
og som jeg også var inne på i mitt første svar så sier også både Probas analyse og Delingsutvalgets rapport som kom denne uken at summen av skattefordelene er større enn ulempene ved sosiale rettighetene
men det er klart at i en tid hvor vi ønsker at flere skal etablere egen virksomhet vi ønsker at flere kvinner skal etablere egen virksomhet så vil også det sosiale rettighetene være noe man <ee> bør <ee> se på
men en full <ee> s likestilling det vil nok kanskje ikke være mulig all den tid også man betaler mindre inn
og så er det også samtidig viktig å minne om at det er flere måter å organisere virksomheten sin <ee> på som også vil påvirke tilgangen på rettigheter dersom det seg selv er viktig for den som ønsker å etablere seg
dersom man <ee> organiserer seg som et eng enkel enmannsaksjeselskap så kan man ta ut <ee> lønn og da vil man også få tilgang på fulle rettigheter som lønnsmottaker
at flere velger å ikke organisere seg på den måten kan jo også sammenheng med den skatt- og avgiftsbyrden som man da <ee> må betale
det kan være ulike vurderinger som ligger til grunn
men jeg er for så vidt enig med som jeg har sagt det er viktig at man reduserer barrierer
full likestilling vil det kanskje ikke bli i all den tid man betaler ulikt <ee> inn men vi er selvfølgelig åpne for å se på ytterligere forbedringer
noen forbedringer er gjort allerede i denne perioden når det gjelder <ee> tilgang på dagpenger når man etablerer egen virksomhet
<ee> og så får man da vurdere om det skal gjøres <ee> ytterligere ved en senere anledning
da går vi til dagens siste spørsmål som er fra representanten Kari Henriksen Arbeiderpartiet til justis- og beredskapsministeren men dette besvares av innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug som rette vedkommende
i media så leser vi om en enslig mindreårig som sendes ut av landet med tvang der svært inngripende tvangsmidler er brukt over en lang periode
hvilke tiltak vil statsråden iverksette for å sikre at hensynet til barnets beste er ivaretatt i slike situasjoner og hindre at mindreårige utsettes for ubotelig psykisk eller fysisk skade
statsråd Listhaug
ja president når mindreårige uttransporteres så skal prosessen skje så skånsomt som mulig og barnets beste skal alltid hensyntas
dette er gjennomgående i politiets arbeid og det følger av utlendingsinternatforskrifta paragraf tre fjerde ledd at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn ved alle beslutninger og handlinger som berører barn som oppholder seg på internatet
dette gjelder også ved bruk av maktmidler og bestemmelsen er i samsvar med barnekonvensjonens artikkel tre nummer én
den konkrete saken stortingsrepresentanten viser til omhandler ikke en enslig mindreårig men en ungdom som ble pågrepet sammen med sine foreldre
jeg vil ikke kommentere enkeltsaker ytterligere her
president bruk av maktmidler og innsettelse på sikkerhetscelle er svært inngripende tiltak
det følger et uttrykkelig av regelverket at maktmidler bare skal benyttes når det er strengt nødvendig
uttalelse fra lege skal så vidt mulig innhentes og tas i betraktning ved vurdering av iverksettelsen og opprettholdelsen av tiltaket
særlig når det gjelder mindreårige må maktmidler brukes med varsomhet
terskelen for å plassere mindreårige på sikkerhetscelle er og skal være svært høy
opplysning om bruk av maktmidler skal registreres og være tilgjengelig for tilsynsrådet
alle situasjoner som aktualiserer bruk av maktmidler må <ee> håndteres individuelt men generelt må det være slik at politiet ikke kan la denne type handlinger stanse returgjennomføring
det ville være en svært uheldig smitteeffekt og ville i det enkelte tilfelle kunne føre til økte traumer og belastninger gjennom behov for ny pågripelse og ny returprosess kort tid etter
jeg veit at politiet legger stor vekt på å løse den krevende oppgava med uttransporteringa på en god og profesjonell måte
i tillegg så har vi|1 et eget tilsynsråd og jeg har tillit til at rettssikkerheten er godt ivaretatt
president min vurdering er at gjeldende regelverk og praksis er godt egna også for å håndtere krevende situasjoner hvor det blir behov for maktbruk
og én viktig oppgave i asyl- og innvandringspolitikken det er jo nettopp å unngå konflikter og tiltak forebygge og redusere forhold som skaper frykt og usikkerhet for asylsøkere og for innbyggerne i Norge
og rammeverket er jo nettopp internasjonale konvensjoner og de lover og regler vi har
og som statsråden pekte på så er det forutsetninger i forkant av at <ee> de strengeste tvangstiltakene skal <ee> settes i verk og Barneombudet har jo stilt spørsmålstegn ved om det har skjedd i denne saken
men denne saken skal vi ikke omtale enkeltvis
men kan statsråden garantere overfor Stortinget at politiet i disse sakene alltid har vurdert mindre inngripende tiltak som de etter regelen skal vurdere
ja pr <qq> president jeg forutsetter at politiet følger opp det regelverket som er er gjeldende
og så er det klart at det er veldig vanskelige saker fordi at når man står midt oppi det og det er snakk om personer som kan være til fare for seg sjøl eller andre så vil det kunne være behov for svært inngripende virkemiddel
det kan være at vedkommende kutter seg sjøl truer med å ta sitt eget liv forsøker eller true med å å kvele seg sjøl
det kan være tilgrising av inventar celler med avføring urin
det kan være stanging av hodet i veggen som kan bety at vedkommende sjøl setter seg i fare
sånn at i de tilfeller der dette brukes så er det jo <ee> som en siste utvei for at vedkommende er en fare for seg sjøl eller andre
men president jeg er heilt enig med representanten i at dette skal brukes så sjelden som mulig <ee> og at man alltid skal <ee> sjå|se etter andre måter å løse disse sakene på
<ee> det er riktig at det er vanskelige situasjoner og at det kan være både øyeblikkshendelser og hendelser som kan vare over noe tid som kan være utfordrende for alle impliserte
<ee> og det heller ikke noe mistanke om at politiet ikke ønsker å gjøre en så god jobb som mulig
men det som jeg da lurer på det er hvilke tiltak har statsråden satt i verk for at en skal dokumentere dette grundig at en skal lære av de erfaringene en har
for jevnlig så kommer disse rapportene fra blant annet Sivilombudsmannen på at tiltak inn forbi Trandum for eksempel ikke er bra nok
så hvilke konkrete signaler har statsråden gitt til politiet for å sørge for at det blir godt dokumentert at barns hensyn skal ivaretas
hvilke momenter i den hensynsvurderinga som er tillagt mest eller mindre vekt
og hva har statsråden gjort for at politiet og etaten skal lære av de sakene som vi har hørt om i media
ja president det er sånn at det som gjelder for Trandum det er jo det regelverket som ligger i grunn for den <ee> handlingsrommet som de har der ute
det er det som de må følge opp og det jo det vi også da selvfølgelig <ee> er opptatt av at de skal gjøre
så er det jo sånn at i de tilfellene der Sivilombudsmannen er inne så vil de i mange tilfeller da <ee> besvare de i altså de forholda som der kjem|kommer opp at Trandum da går igjennom sine rutiner og vurderer de
og i den forbindelse så må man jo alltid vurdere om det ting som kan gjøres annleis|annerledes
så det er noe som vi virkelig tar på alvor
men tror president også det er viktig å understreke at det alltid vil være vanskelig saker på Trandum rett og slett for at de som er der er i en veldig veldig vanskelig situasjon
de fått sine drømmer knust i Norge
de ønsker å være i Norge men skal transporteres ut med tvang
og derfor så vil det alltid være krevende situasjoner for ansatte der ute
men jeg glad for president at tilbakemeldinger fra de som er der i alt vesentlige er at de ansatte gjør en god jobb
da er den ordinære spørretimen <ee> over
og sak tre er referat
dermed er dagens kart ferdigbehandlet
den innkalte vararepresentant for Telemark fylke Hanne Thürmer tar nå sete
for Arbeiderpartiets stortingsgruppe foreligger søknad om velferdspermisjon for representanten Lisbeth Berg-Hansen i dagene tjueandre tjuetredje februar
denne søknaden foreslås behandlet straks og innvilget
fra første vararepresentant for Nordland fylke <qq> tolehen Tone Helen Toften foreligger søknad om fritak for å møte i Stortinget under representanten Lisbeth Berg-Hansens permisjon av velferdsgrunner
denne søknaden foreslås også behandlet straks og innvilget
vararepresentanter andre vararepresentant for Nordland fylke Tor Arne Bell Ljunggren foreslås innkalt for å møte i Stortinget torsdag tjuetredje februar
representanten Tove Karoline Knutsen vil fremsette et representantforslag
Tove Karoline Knutsen
fra Statsministerens kontor foreligger følgende brev til Stortinget datert datert syttende februar tjuesytten
midlertidig bestyrelse av innvandrings- og integreringssaker i Justis- og beredskapsdepartementet
det refererte brevet foreslås vedlagt protokollen
det er videre opplyst at statsråd Sylvi Listhaug vil avvikle permisjon i tiden fra og med femte mars til og med annen juli i tjuesytten
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer femtifire
Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsrådene Ketil Solvik-Olsen Monica Mæland og Terje Søviknes vil møte i muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmer er til stede og vi er klar til å starte den muntlige spørretimen
og vi starter da med første hovedspørsmål fra representanten Hadia Tajik
statsråd Monica Mæland
ja president det næringsministeren kan bekrefte er at jeg innestår for regjeringens politikk og ikke minst for de vedtak som Stortinget fatter
det skulle blott da bare mangle
jeg mener at Stortinget hadde en veldig god debatt knyttet til eierskapsmeldingen i februar tyvefemten|tjuefemten og det er ikke riktig slik <ee> representanten hevder at man ikke fikk tilslutning til sin politikk
med unntak av to selskaper så var det stor enighet om at staten Norge er kommer til å være en stor eier i norsk næringsliv
det er faktisk <ee> veldig få land kanskje bare et par som har større eierskap enn det Norge har
men hovedregelen i norsk næringsliv det er faktisk privat eierskap
privat eierskap har mange fordeler samtidig som det er gode grunner for å sta at staten skal eie
så er det slik at <ee> regjeringen fikk en rekke fullmakter
noen <ee> ganske få er faktisk benyttet noen er det ikke
det vi har sagt er at vi skal ivareta fellesskapets interesser på beste måte
det betyr at vi ikke må selge og vi må ikke selge for å selge
vi selger hvis det er riktig og hvis det er verdiskapende på vegne av fellesskapet
det var jo da de virkelig store privatiseringene ble gjennomført hvilket jeg mener var helt riktig
og så kan jeg svare for regjeringens politikk og regjeringens politikk når det gjelder Statkraft er at vi ikke har signalisert og vi har ikke fått vedtak om å selge noen deler av Statkraft
statsråd Mæland
ja president med all respekt så er det da et pussig spørsmål
jeg innestår for regjeringens politikk og de vedtak Stortinget har fattet
det har vært veldig tydelig på
så registrerer jeg at det foregår en debatt i alle partier
det er faktisk en del av demokratiet vårt
og så vet vi at partiene på landsmøtene nå denne våren kommer til å fatte sine beslutninger
<ee> dette er ikke debatter som foregår <ee> i Næringsdepartementet og det er heller ikke vedtak som fattes i regjering eller i Næringsdepartementet
<ee> så representanten nevnte en rekke saker Hydro Yara DNB
vi har verken bedt om eller fått fullmakt til å selge oss ned i disse selskapene
Flytoget er det heller ikke gitt noen fullmakt til
det står altså ikke på vår dagsorden
Investinor har aldri vært på noe salgsliste hos denne regjering <ee> heller ikke den forrige så vidt jeg vet
det har altså ikke vært en debatt
så dette er jo <ee> en debatt som ikke eksisterer <ee> og som jeg heller ikke forholder meg til
jeg forholder meg til de vedtak Stortinget har fattet
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Else-May Botten deretter Line Henriette Hjemdal
Else-May Botten
ja president mitt <ee> oppfølgingsspørsmål går til olje- og energiministeren
<ee> det er vanskelig å bli klok på hva regjeringspartia egentlig vil selge i forhold til fellesskapets eie
stadig hører vi om nye initiativ og folk fortjener klare og ærlige svar
i gamle dager var FrP iallfall tydelig
vi husker jo at Carl I. Hagen ville selge Statoils oljerettigheter i nittensyttifem
det foregår en rekke diskusjoner sier næringsministeren men hva mener hans <ee> altså partikollega <ee> i forhold til Øyvind Korsberg olje- og energiminister
vil han at staten skal selge seg ned i Statoil i den her perioden eller er det òg diskusjoner i forhold til neste periode knytta til det
statsråd Terje Søviknes
president <ee> i likhet med næringsministeren så forholder jeg meg til denne regjeringas politikk
<ee> og <ee> som det blei svart fra næringsministeren så er det ingen <ee> nye planer om å fremme saker knytta til nedsalg
og olje- og energiministeren forholder seg til regjeringas politikk og har ingen personlige meininger om eierskapet i Statoil
<ee> vi utøver eierskapet og vi har den eierposisjonen vi har
neste tilleggsspørsmål er fra Line Henriette Hjemdal deretter Marit Arnstad
Line Henriette Hjemdal
mitt spørsmål går til næringsministeren
Arbeiderpartiet er opptatt av nedsalg av statlig eierskap president
KrF er opptatt av hva staten skal bruke sin posisjon til som eier for å skape mere verdiskapning
og våren er tiden for generalforsamlingene
<ee> og det er på de ulike generalforsamlingene vi som <ee> stat kan bør kan og bør bruke stemmen vår
året som ligger bak oss har vist at statlige selskap dessverre ikke har fulgt norsk lov og retningslinjer
<ee> dette kom blant annet fram i Panama Papers-saken
det har også blitt avdekket alvorlige funn når det gjelder korrupsjon i statlig eide selskaper
dette er det viktig at vi tar på det største alvor president
så derfor er mitt spørsmål til statsråden hva vil være statens budskap på generalforsamlingene med dette som bakteppe
ja president <ee> det er jo helt riktig at vi har hatt <ee> en del saker og altfor mange saker og altfor alvorlige saker knyttet til selskaper der staten er på eiersiden
dette er jo hovedsakelig forhold som ligger langt tilbake i tid som er avdekket nå og som er ryddet opp i og i ferd med å bli ryddet opp i nå
jeg oppfatter at vi fra <ee> regjeringens side <ee> er tydelig og klokkeklar på at korrupsjon er ulovlig
det er fullstendig uakseptabelt
og alle norske selskaper enten staten er på eiersiden eller ikke skal selvfølgelig følge norsk lov
det tror jeg ingen selskaper er i tvil om
og vi kommer til på generalforsamling slik vi alltid gjør å fremme det som er statens forventninger til selskaper også når det gjelder samfunnsansvar fordi vi har sett en utvikling hvor dette blir stadig viktigere
så har jeg nok lyst til å si president jeg oppfatter at dette er noe selskapene tar på alvor
det jobbes målrettet mot blant annet korrupsjon <ee> og det er viktig at vi er svært tydelig på at dette er uakseptabelt
neste s <ee> tilleggsspørsmål er fra Marit Arnstad deretter Heikki Eidsvoll Holmås
president mitt <ee> oppfølgingsspørsmål går også til olje- og energiministeren så det blir nok litt opp og ned med l statsråden i dag
<ee> kraftressursene har jo bestandig vært et viktig område for både offentlig eierskap og nasjonalt eierskap
vi har jo gjennom hjemfallsordning og offentlig eierskap sikra en stor andel av vannkraftressursene våre
så er det jo sånn at småkraft er privat eid og de to siste årene har vi sett et gedigent utsalg av småkraft i Norge fra offentlige og norske private interesser til utenlandske interesser
det er store britiske interesser og tyske interesser som har kjøpt småkraft i Norge
<ee> det er faktisk sånn at <ee> ja salget omfatter i alle fall om lag fem hundre GWh hvilket utgjør nesten et Alta-kraftverk
og mitt spørsmål til statsråden er rett og slett syns statsråden at nasjonalt eierskap til den type til den delen av vannkraftressursene er viktig
og hvis statsråden skulle meine det meiner han at det også bør legges til rette for norske eiere og hvordan har han te har regjeringa eventuelt tenkt å gjøre det
<ee> situasjonen knytta til stor norsk vannkraft den regulerbare der er vi òg o tydelige på regelverket som gjelder og vi er opptatt av at det skal være nasjonal kontroll med disse ressursene
det at man har fått større <ee> aktører inn som kan være med å løfte denne utbygginga <ee> bidrar jo til at vi nå har en større utbygging for fornybarsida både vind og vann <ee> enn vi har hatt på femogtjue|tjuefem år
<ee> akkurat for øyeblikket er det sju TWh under utbygging
det er bra for klimaet
det er bra for miljøet og det er bra for nork norsk <ee> kraftproduksjon i tiårene som kommer
neste tilleggsspørsmål er fra Heikki Eidsvoll Holmås
president som du ser så prøver vi å få fart på hele regjeringen så jeg vil ha opp samferdselsministeren
vi vet at det eneste tilbyderne av togdriften kan konkurrere på er bemanning reinhold og lønns- og arbeidsvilkår
i Veireno gikk lønningene ifølge mediene ned énogtredve|trettién kroner timen for sjåførene som gikk til Veireno fra tidligere avfallsinnsamlingsselskaper i Oslo
for NSB-ansatte er det store spørsmålet om de får beholde retten til AFP
de som er over femogfemti|femtifem år og ansatt i NSB og som går over til vinneren av anbud vil ikke få opptjene rett til AFP om det ikke betales for det fra tidligere arbeidsgiver og eierne nemlig staten
kan ke s Ketil Solvik-Olsen garantere at han vil sikre at alle NSB-ansatte over femti år som må bytte arbeidsgiver hvis han anbudsutsetter NSB
kan han sikre de AFP for de
til nå har han nemlig unnveket å svare på det spørsmålet hver gang jeg har spurt han
presidenten syns kanskje dette ligger litt på siden av hovedspørsmålet men statsråd Solvik-Olsen er selvfølgelig fri til å svare
president jeg svarer gjerne
regjeringen har en god politikk på dette
men la meg først nevne <ee> vei Veireno
avfallshåndtering i Oslo ble altså konkurranseutsatt første gang når SV satt med byråden for rundt <ee> tjue år siden
så det er litt rart at SV nå tar avstand fra den politikken SV igangsatte i Oslo
avfallshåndtering i Oslo har vært|1 bra håndtert av borgerlige byråd i mange mange år de styrte vel atten år i strekk men når <ee> SV kom tilbake igjen til makta så ser jeg at det har blitt kaos igjen
da er det ikke sånn at det er blå-blå politikk som har skapt utfordringene som SV i si tid var med å starte
jeg er opptatt av at når vi|1 har konkurranseutsetting skal vi|1 ha ordna forhold
derfor har vi|1 sagt at det vi|1 gjør på jernbanen det handler ikke om privatisering sånn som SV ofte sier
det handler om å skape bedre tjenester
det handler om å samle ansvar som før har vært|1 spredt ved at du f f nå tar vi|1 altså ting som har logge|ligget i NSB-systemet og eies direkte av Samferdselsdepartementet
det er ikke privatisering
det er faktisk enda tettere og god statlig styring
så skal vi|1 sørge for at forholdene for de som jobber der er bra og de s løysingene skal vi|1 finne
og det har jeg sagt i Stortinget mange ganger før
neste vi går tilbake til hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Knut Arild Hareide
president <ee> først får jeg få lov å å takke representanten for en varm velkomst i alle fall innledningsvis
<ee> for å svare veldig enkelt på spørsmålet fra representanten Hareide president så kan jeg svare ja og stoppe der
<ee> men la meg utdype litt
<ee> verneplanene for <ee> vassdrag ligger i hovedsak fast
det la vi til grunn i energimeldinga og det står regjeringa på og denne statsråden på
<ee> vi skal ha et representativt utvalg av norsk <ee> vassdragsstruktur <ee> som er verna og som er sikra for framtida
samtidig så var en <ee> åpe åpnet en for at <ee> man i særskilte tilfeller der det er snakk om <ee> flom eller skredsikring kan vurdere kraftutbygging som et <ee> tiltak
<ee> og det blei da behandla i Stortinget og Stortinget slutta seg til prinsippet men la noen ekstra føringer på at det skal være knytta til liv og helse og at alle andre mulige sikringstiltak er vurdert
det er en politikk som jeg står for
<ee> når det gjelder verne <ee> forvaltningen av <ee> petroleumsressursene våre så har det vært riktig <ee> beskrevet fra fra statsråd Helgesen
<ee> den forvaltninga ligger fast og når jeg har kommentert Nordland VI spesifikt så er det for å beskrive historien for det kan visk virke i den offentlige debatten som om man ikke har nok kunnskap eller ikke har kunnskap i det heile
det er vel knapt noe område på norsk sokkel <ee> som er mer utreda enn området ut forbi Vesterålen og se <ee> Lofoten Vesterålen og Senja
og Nordland VI var altså delvis åpna tilbake igjen i nitt etter en konsetve <ee> konsekvensutredning tilbake igjen i nittennittifire
president nå har nok representanten <ee> Hareide og partilederen i i KrF kanskje et litt sterkere forhold til niende mars totusen enn undertegna
<ee> men historien husker jeg godt
<ee> det er slik <ee> president at vi tar til etterretning <ee> den beslutning som Statoil har fatta knytta til gasskraftverket på Mongstad
<ee> det er en forretningsmessig beslutning <ee> som de har fatta etter å ha sett hvordan kraftprisen har utvikla seg og hvordan økonomien i prosjektet har utvikla seg
<ee> jeg vil ikke komme med noen dom over den beslutning som blei fatta i Stortinget etter en demokratisk prosess i totusen
og der er <ee> testsenteret på Mongstad viktig som ett av flere element i regjeringens politikk
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad deretter Anna Ljunggren
gode president jeg husker iallfall den marsdagen i totusen godt
noen veker|uker etterpå meldte jeg meg inn i KrFU med stolthet over at Bondevik hadde gått av på å stå opp for at han ikke ville bygge sterkt forurensende gasskraftverk
men <ee> som representanten Hareide sier så har jo d vedtaket kosta samfunnet ganske mye penger
<ee> bygginga av Kårstø og Mongstad har kosta flere milliarder og driften har gått med tap og ikke minst så har det medført store utslipp uten at det har vært behov for gasskraftverkene
<ee> det er kanskje tidlig å spørre statsråden om han har rukket å regne på hvor mye Mongstad har kosta fellesskapet
men jeg vil gjerne stille
for det er jo ei stund siden Kårstø blei lagt ned
<ee> så jeg vil gjerne stille han spørsmål hvor mye har det kosta fellesskapet Statkraft Statoil <ee> å drive gjennom det at en skulle bygge sterkt forurensende gasskraftverk og dette er resultatet at begge er lagt ned
president <ee> det er heilt riktig som <ee> representanten Ropstad <ee> kommenterer her
<ee> jeg har ikke rukket å regne på dette og har ikke prioritert å bruke tid på det heller i løpet av de første vekene|ukene som statsråd
det er langt viktigere saker som ligger foran oss kontra det som nå ligger bak oss og der det er altså tatt tidligere beslutninger om å bygge ut gasskraftverk det er tatt beslutninger om å legge ned av forretningsmessige årsaker
det er veldig lite interessant for den energipolitikk som denne regjeringa skal føre for fortsettelsen
<ee> når det gjelder <ee> disse tidligere sakene så syns jeg de har mindre relevans for denne regjeringas arbeid og mitt virke nå
neste tilleggsspørsmål er fra Anna Ljunggren deretter Marit Arnstad
Ljunggren
det er jo to utspill som klima- og miljøministeren har avvist seinest i spørretimen her sist onsdag
statsråden har hatt en rekke følelser <ee> knytta til olje- og gassaktivitet og klimaendringer <ee> og mener det er mere følelser enn edruelighet knytta til klimaendringer
er de to utspillene som <ee> hovedspørreren <ee> viste til her og som jeg har vist til også bare følelser fra olje- og energiministeren
president er det noe jeg har forsøkt å få fram i debatten i det offentlige ordskiftet disse vekene|ukene så er det at vi må snakke mindre om følelser og faktisk mer om fakta og kunnskap <ee> både i forhold til fornybar men spesielt i forhold til norsk olje- og gasspolitikk
la meg kort kommentere det nå representanten tar opp
når det gjelder <ee> vern av vassdrag så må jeg få presisere at det jeg sa er at vi som en nasjon bygd på naturressurser må ha en løpende debatt om bruk kontra vern
det må òg gjelde for vassdragene våre på lik linje som det gjelder for de andre naturressursene våre enten det er petroleumsressursene mineraler <ee> fiskeriforvaltning for den del
den politiske debatt debatten må vi tørre å ta òg i kommende tiår
så til <ee> Nordland VI bare kort <ee> president så er det sånn at jeg har sagt at der fins mye kunnskap
deler av Nordland VI har vært åpna tidligere og det er mulig å gå videre og supplere den kunnskapen og komme raskt til en konklusjon <ee> gjennom en en <ee> tilleggsutredning en konsekvensutredning på det som ikke er åpna og tilleggsinformasjon på det som er åpna
neste tilleggsspørsmål er fra Marit Arnstad deretter Rasmus Hansson <qq>
i sitt første svar til representanten Botten i dag så sa jo statsråden veldig klart og tydelig at han skulle ikke stå her på Stortingets talerstol og si noen ting om verken personlige holdninger eller partiets synspunkt men det var regjeringens politikk
så da s og så sier statsråden i dag her nå at det står fast at han er enig med sin kollega miljøvernministeren
president for det første har vi et utmerka forhold til våre samarbeidspartier Venstre og <ee> KrF
<ee> <ee> i <ee> debatten så er det viktig at vi synliggjør at man har et grunnlag gjennom regjeringserklæringa og samarbeidsavtalen med disse to partiene
og så <ee> er det viktig i det politiske ordskiftet president at man <ee> drøfter de sakene som til enhver tid er aktuelle
<ee> diskusjonen rundt <ee> Lofoten Vesterålen og Senja og mulig åpning av de områdene har vært heit og viktig å ta nå ved inngangen av tjuesytten
der har jeg deltatt og jeg har presisert hva som òg er Fremskrittspartiet og Høyres <ee> sitt syn men vært tydelig på at i denne perioden ligger avtalen med KrF og Venstre fast
når det gjelder diskusjon om bruk og vern av vassdragene våre så viser jeg til <ee> svaret mitt til forrige representant
vi må løpende i en nasjon bygd på naturressurser ha diskusjon om <ee> våre naturressurser
neste tilleggsspørsmål er fra Rasmus Hansson <qq>
president det er en uventet oppmuntring å høre Senterpartiet angripe FrP for dårlig vassdragsvern
<ee> mere sånn takk
<ee> det er også hyggelig å høre statsråd <ee> Søviknes være veldig opptatt av å ta vare på karbonfangst- og lagringteknologien på Melkøya nå nei på <ee> Mongstad nå når <ee> gasskraftverket blir lagt ned
<ee> og karbonfangst og -lagring har jo hele tiden vært <ee> den store <ee> lovnaden knytta til <ee> det prosjektet en lovnad som aldri er blitt holdt på noe punkt i Norge hittil
nå gjenstår fortsatt Klemetsrud Norcem <ee> Brevik og Yara som kandidater for karbonfangst og -lagring
Melkøya som er det største utslippet var en kandidat
det er nå klargjort for elektrifisering
og spørsmålet er kan statsråden nå forsikre oss om at <ee> det blir satt fortgang i og gjennomført karbonfangst og -lagring på Klemetsrud Norcem Brevik og Yara
president jeg kan forsikre representanten <ee> om at regjeringa har jobba fortløpende med <ee> fullskalaprosjektet <ee> knytta til karbonfangst <ee> -transport og -lagring
<ee> vi er nå i en fase der man har gjennomført <ee> mulighetsstudier som viser at det er mulig å bylle bygge ut fullskalaanlegg i Norge og faktisk til lavere kostnad enn tidligere
nå er vi inne i en fase der man nettopp har lyst ut <ee> kontrakter knytta til konseptfasen og forprosjektering
der vil det bli tildelt kontrakter i løpet av kort tid <ee> knytta til <ee> disse tre <ee> om <ee> <ee> s <ee> arenaene for mulig fangst Brevik <ee> og Yara og <ee> Klemetsrud
<ee> vi kommer til å følge dette prosjektet tett
Stortinget har slutta seg til og sett|satt av tre hundre og seksti millioner kroner til dette arbeidet i tjuesytten og vi legger opp til at vi skal kunne ha en investeringsbeslutning klar våren tjuenitten
vi går da videre på hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Liv Signe Navarsete <qq>
i forbindelse med de organisatoriske endringene vil det oppstå kostnader knyttet til selskapsdannelser lokaler flytting informasjon endringer av intern organisering skråstrek arbeidsprosesser eventuell endring av IKT-system opplæring av ansatte med videre
president den informasjonen skal jeg sørge for at Stortinget får skriftlig for de tallene har jeg ikke i hodet
men det som er viktig å huske det er at det har ikke vært|1 gratis å forsikre seg sjøl om en har er selvassurandør
det handler jo om premier og og hva|1 risiko en tar på seg
så er det jo ikke sånn at en ikke har hatt kostnader på skal vi|1 si det å forsikre seg tidligere
det får en nesten inntrykk av at er tilfellet med representanten Navarsetes inngang i dette
selvassurandør betyr jo bare at du egentlig betef be forsikrer deg sjøl betaler premien til deg sjøl og tar all risikoen sjøl
så der er det egentlig bare forskjell på skal du bruke et profesjonelt marked på det eller skal du gjøre det på egen hånd
det som er viktig i jernbanereformen det er at vi|1 skal bruke mer penger i framtida på å be gi et enda bedre tilbud enn det vi|1 ville klart om du brukte mer penger innenfor dagens system
derfor har vi|1 endra på organiseringen for å samle ansvar som i dag av har vært|1 spredt
for eksempel så er det sånn at på de fleste jernbanestasjoner så vil <ee> vil det i det gamle systemet så eier Jernbaneverket litt NSB ROM Eiendom eier andre ting
nå samler vi|1 alt til ett sted
det betyr at vi|1 vil få en besparelse på sannsynligvis hundrevis av millioner kroner årlig bare på forvaltningen av dette
en ser for seg nå at i NSB skal en kunne spare en milliard kroner
det er målsettingen de har kommunisert utad
det betyr at bare på de to områdene så er du altså oppi milliardbeløp i samla besparelser årlig på dette
så er det noen kostnader når du endrer på organisering
det blir som å investere i en butikk eller en fabrikk
du har utgifter når det skjer og så får du besparelse eller inntekter seinere
og det ser vi|1 altså at den endringen vi|1 nå gjør besparer seg inn sannsynligvis på et år kanskje mindre kanskje litt mer
men uansett i en stortingsperiode så har du altså frigjort mer penger til gi et bedre jernbanetilbud totalt sett
det betyr at vi|1 kan subsidiere enda flere togavganger
det betyr at vi kan kjøpe inn enda flere togsett eller vi kan gjør det som forrige regjering ikke klarte vi kan vedlikeholde enda mer jernbane sånn at forfallet reduseres istedenfor at det økes
men akkurat når det gjelder kronebeløp på enkelte poster innenfor <ee> etatene sine <ee> budsjett så må jeg få komme tilbake til Stortinget skriftlig med det så det blir mest mulig korrekt
president heile det premisset for <ee> for <ee> det spørsmålet blir litt feil når en snakker om privatisering av norsk jernbane
fordi at som jeg nevnte til representanten Holmås
de <ee> avdelingene som blir skilt ut fra NSB blir altså ikke lagt ut for salg i markedet
billettsystemet som har logge|ligget som en rein NSB-funksjon vil vi|1 skal kunne utvikle seg til å bli noe som kan levere et billettsystem for alle offentlige transportmidler
i dag må du ha en egen billett om du reiser med Flytoget og en annen billett om du reiser med NSB
må ha en tredje billett om du skal reise med lokalt busselskap
vi|1 ønsker å utvikle et system som gjør at du kan ha ett system som ivaretar alt dette og da er ikke det privatisering
da er det faktisk når vi|1 legger det som under ei under sta Samferdselsdepartementets eierskap så er det for å ha sterkere kontroll med det
det samme gjelder materiellselskapet
vi|1 ønsker å kunne ha ett område som har det istedenfor at det ligger ulike steder i ulike selskap
det er det som ligger til grunn
i denne organiseringen så er der blitt brukt konsulenter og Stortinget har blitt informert om det blant annet i budsjettpapirene
men det snakkes om hundrevis av millioner kroner for akkurat omorganiseringen men besparelsene er langt større
første tilleggsspørsmål er fra Ivar Odnes deretter Sverre Myrli
Odnes
president alle de tallene ligger i stortingsproposisjon én som er statsbudsjettet
der har vi|1 gitt en redegjørelse for de kostnadene som har vært|1 og som altså går på noen hundre millioner kroner
men som jeg nevnte bare første året så regner vi|1 med at vi|1 kunne ta ut gevinster som gjør at de pengene er innspart og deretter så er jo dette netto <ee> måte for staten når det gjelder å få mer igjen for pengene med å kjøpe mer jernbanetjenester
det er jo nettopp fordi at i mange år så har en påpekt at en kunne få mye mer nytte ut av det jernbanesystemet vi|1 har hvis en dreiv det mer effektivt hvis en samla ansvar som i dag var for <ee> fordelt
da kan vi|1 ha mer penger til å f betale lokførere til å betale togpersonal for å få flere avganger