scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
Aslaug Fadum var Senterpartiets representant fra Vestfold på Stortinget i perioden nittensyttitre til nittensyttisju
hun satt i sosialkomiteen selv om hun nok hadde hatt lyst til å mere lyst til å sitte i det som den gang het industrikomiteen
som sosialpolitisk talskvinne markerte hun seg på en lang rekke felt både innenfor familiepolitikk barnehager eldreomsorg og helse
hun var også svært opptatt av næringslivspolitikk landbruk og sjøfolkenes vilkår
som stortingsrepresentant hadde hun en bred lokalpolitisk bakgrunn
hun kom med i kommunestyret i tidligere Sem kommune i nittensekstisju som representant for Senterpartiet og satt der til hun ble innvalgt på Stortinget i nittensyttitre
i perioden nittensyttini til nittenåttitre var hun medlem av fylkestinget i Vestfold
hun sa selv i et intervju at å delta i organisasjonsarbeid og politikk er opplæring i kunsten å samarbeide
utdanning var ingen selvfølge da Aslaug Fadum vokste opp
det var kanskje grunnen til at hun engasjerte seg sterkt i voksenopplæring og i studieforbundsvirksomhet etter at hun gikk av på Stortinget
hun var leder av Bygdefolkets Studieforbund Senterpartiets studieforbund og sentralstyremedlem i partiet fra nittensyttini til nittenåttitre
i nittenåttifire ble hun tildelt Senterpartiets hedersmerke
Aslaug Fadum hadde også en rekke verv innen næringslivet
blant annet satt hun i Statoils sitt styre store deler av nittenåtti-tallet
det var en svært viktig periode for norsk oljevirksomhet blant annet ble Statoil splittet opp og SDØE etablert i denne perioden
Aslaug Fadum gikk grundig inn i sakene og hun sto for en praktisk politikk hvor ønsket var å skape resultater
det nøt hun stor respekt for
hun var hardt arbeidende og i Vestfold senterparti oppstod uttrykket Fadum-dagene for de dagene da hun reiste rundt i fylket
det var reisedager som varte fra tidlig morgen til langt til midnatt
vi minnes Aslaug Fadum med stor takknemlighet for det arbeidet hun la ned for Stortinget og lyser fred over hennes minne
representantene Gunvor Eldegard og Hege Haukeland Liadal som har vært permitterte har igjen tatt sete
den innkalte vararepresentant for Sør-Trøndelag fylke Ferhat Güven tar nå sete
det foreligger tre permisjonssøknader
fra representanten Fredric Holen Bjørdal om foreldrepermisjon i tiden fra og med tyvende|tjuende februar til og med femte mars
fra Fremskrittspartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Ingebjørg Amanda Godskesen i tiden fra og med tjueførste februar til og med tjuetredje februar for å delta i i reise med Europarådets parlamentariske forsamling til Armenia
fra representanten Geir Jørgen Bekkevold om permisjon i tiden fra og med tjueandre februar til og med tjuefjerde februar for å delta i OSSEs vintermøte i Wien
disse søknader foreslås behandlet straks og behandlet og det anses vedtatt
for Aust-Agder fylke Lene Langemyr tjueførste til tjuetredje i andre
for Møre og Romsdal fylke Tove Louise Torve Tove-Lise Torve tjueførste til tjuetredje i andre
for Telemark fylke Hanne Thürmer tjueandre til tjuetredje i andre
representanten Snorre Serigstad Valen vil fremsette et forslag
Snorre Serigstad Valen
på vegne av representantene Audun Lysbakken Torgeir Knag Fylkesnes Kirsti Bergstø og meg sjøl vil jeg legge fram et forslag om profittfri barnehage
representanten Heidi Greni vil fremsette et representantforslag
på vegne av|1 representantene Jenny Klinge Ivar Odnes og meg sjøl så har jeg den glede å legge frem et forslag om utredning av|1 hvordan|1 fordeling av|1 statlige arbeidsplasser påvirker regionale ulikheter
til og med to
det første handler om Anno tjuetjue et krafttak for den immaterielle kulturarven
det er på vegne av representantene Trine Skei Grande Andre Skjelstad Ola Elvestuen Pål Farstad og meg sjøl
nummer to <ee> handler om en hundreårsmarkering av slutten av første verdenskrig Dialogbyen Lillehammer i tjueatten
det er på vegne av Ola Elvestuen og meg sjøl
til behandling
ja Liv Signe Navarsete vil også fremsette et representantforslag
representanten Rasmus Hansson vil fremsette et representantforslag
president på vegne av Miljøpartiet de Grønne vil jeg framsette et forslag om en strategisk omstilling og utfasing av norsk petroleumsproduksjon i perioden tjueatten til tjueførti for å redusere Norges økonomiske risiko og innfri klimamålene i Paris-avtalen
og representantens forslagene vil bli behandlet på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer femtito
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til inntil fem replikker med svar etter innlegg fra medlem av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
og dette ansees vedtatt
første taler er sakens ordfører som er Per Olaf Lundteigen
president det her som vi nå skal behandle det er ikke allemannslesning men det bør det bli president
det gjelder håndheving av utsendingsdirektivet
utsending av arbeidsfolk fra Øst-Europa til Norge
vi er i en situasjon hvor det ikke gir gode resultater under dagens forhold
det gir stadig større og større utrygghet i norsk arbeidsliv det vi oppfatt opptrer og det vil føre også til at vi ikke har rettferdig konkurranse mellom de næringsdrivende
det er en meget komplisert sak
det er stor uenighet i komiteen
representanter fra regjeringsalliansen og Arbeiderpartiet vil sjøl legge fram hvorfor de støtter direktivene
som saksordfører og senterparti så går vi mot at vi skal legge <qq> direktivet til grunn i norsk lov
det er en meget krevende og uoversiktlig
og det er også bekrefta i Arbeidstilsynets høringssvar om gjennomføring av håndhevingsdirektivet i norsk rett i det brevet de sendte attende i fjerde totusenogseksten hvor det kom opp svært mange ubesvarte spørsmål
håndhevingsdirektivet må ses sammen med utsendingsdirektivet fra nittennittiseks altså håndheving av åssen utsendingsdirektivet skal praktiseres
der en er utsendt så er det vertslandet altså eksempelvis Norge
der selskapet er etablert så er det etableringslandet eksempelvis Litauen
det er stor uenighet om innholdet i utsendingsdirektivet mellom EU-landene og derfor også stor uenighet om innholdet i nytt utsendingsdirektiv og det er en stor grad en konflikt mellom østeuropeiske land og vesteuropeiske land
dette viser hvilke underliggende konflikter som disse to direktivene skal håndtere og dermed også hvor komplisert dagens regelverk er
dette fordi regelverket skal vise tilsynelatende enighet samtidig som det er reellt er grunnleggende uenighet
håndhevingsdirektivet skal bygge en bru over denne konflikten
og dette president det må bli uklart
det må bli uklare setninger
det må bli uklare begrep som derved overlater hele makta til domstolene til EU-domstolen og til EFTA-domstolen
derved tas de politiske realitetene helt ut fra de folkevalgte sine fora og over i rettsapparatet
når Senterpartiet går mot å innlemme håndhevingsdirektivet i norsk rett er det dette fordi at vi mister folkevalgt kontroll og fordi vi ikke har forutgående mulighet til å vite hva som vil bli resultatet av anvendelsen av direktivet
et godt eksempel er regler for innkreving av mulkt og gebyrer for overtredelse av arbeidsmiljøloven
dersom innkreving i Norge ikke gir resultat så må Statens innkrevingssetn sentral benytte innkrevingsmyndighetene i etableringslandet
dette betyr at innkrevingslandets namsmyndigheter beholder de innkrevde mulkter og gebyrer
dette vil lett medføre at det ikke blir lagt særlig stor vekt på å fremme saken fra Norge som gjelder andre land
videre er det en risiko for at etableringslandet er tilbakeholdne med å innkreve penger da dette svekker deres virksomheters konkurranseevne
derved mister en lett de strenge virkemidlene og sitter tilbake med de svake virkemidlene som forbedra informasjon til aktører om lovverket i Norge og eventuelle endringer av norsk lovverk
president til slutt registreringsplikt for utenlandske tjenesteytere i Norge
etter Senterpartiets vurdering tillater direktivet at det finnes en plikt for utenlandske tjenesteytere til å gi melding til myndigheter i vertslandet seinest når tjenesteyten starter altså en registreringsplikt
jeg vil derfor ta opp forslaget som er fremma fra Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet på det punkt og legge til grunn her at Senterpartiet stemmer mot å ta håndhevingsdirektivet inn i norsk rett president
og neste taler Dag Terje Andersen
president som saksordfører sa så skal vi nå <ee> diskutere implementering av håndhevingsdirektivet eller gjennomføring av det
få lov til å si president at det syns jeg kommer altfor sjelden fra regjeringa
au denne gangen så kommer ikke initiativet fra regjeringa sjøl men altså fra <ee> som en konsekvens av EØS-avtalen
problemet er når den utenlandske arbeidskrafta ikke får norske lønns- og arbeidsvilkår president <ee> og det gir det her direktivet altså mulighet til å styrke
jeg er enig med representanten Lundteigen at det ikke går langt nok men det betyr ikke at det er en fordel at det går noen kanskje for små skritt i riktig <ee> retning
det at vi gjennom forskrift med hjemmel i paragraf én <ee> sju i loven kan s <ee> følge tettere med på at arbeidsvilkår for utsendte følges opp og at en au kan etterleve dem
<ee> det at vi får påleggskompetanse <ee> det gjør at vi faktisk får flere verktøy til å håndheve det flertallet sier er målet altså bedre tiltak mot sosial dumping
så vil jeg òg president framheve forslaget om registrering av tjenesteyter
jeg er glad for at Arbeiderpartiet har <ee> fått <ee> med seg noen flere på det men registrerer altså at det ikke blir flertall i hvert fall ved debattens start <ee> president
vi får håpe <ee> det kommer seinere
vi synes det er skuffende president at regjeringspartiene og regjeringas støttepartier ikke vil være med å fatte et sånt <ee> vedtak
så president så syns jeg det er trist at saksordfører <ee> har gjort som saksordfører har gjort rede for at Senterpartiet og kanskje særlig SV stemmer imot
her er det altså faktisk sånn at vi får noen verktøy til å bedre situasjonen for det seriøse arbeidslivet
det er verktøy som ja noen sier med rette at de er utilstrekkelig men de går i riktig retning
EØS-avtalen har vært er og kommer til å være utrulig viktig for norsk næringsliv <ee> framover
neste taler er Bengt Morten Wenstøb
ærede president en forutsetning for vår velferd er en felles forståelse om at vi sammen må bidra for å utvikle og forbedre velferdsordninger så også dagens unge kan nyte godt av et velfungerende sosialt fellesskap i fremtiden
skal vi få det til er vi avhengig av at flest mulig kan bidra ved å arbeide
arbeid og skaperkraft er fundamentet i vårt velferdssamfunn
trepartssamarbeidet i norsk arbeidsliv er ofte referert til som en viktig forutsetning for å ha ordnede arbeidsforhold i norsk arbeidsliv
men fremtidens arbeidsliv vil kreve mer
før snakket man om det nordiske arbeidsli om det norske arbeidslivet og i dag snakker man om det nordiske
i fremtiden vil man snakke om det globale
der vår foreldregenerasjon arbeidet og bodde på samme sted er det grunn til å tro at fremtidens unge vil være en del av et glob globalt arbeidsmarked
derfor er det så viktig med internasjonalt samarbeid fordi norsk arbeidsliv opererer i et internasjonalt marked
derfor er kanskje Nordisk råd enda viktigere i dag enn før fordi det nordiske velferdssamfunnet samlet kan legge premissene for fremtidens arbeidsmarked for å bevare våre felles verdier
men det er ikke alene nok
vi må også ha et europeisk samarbeid
for oss reguleres dette gjennom EØS-avtalen
som et lite land i Europa er vi avhengig av europeiske løsninger på norske utfordringer for my fordi mye av vår handel foregår mellom de europeiske landene
håndhevingsdirektivet skal sikre at utsendte arbeidstakere får den beskyttelsen de har krav på i henhold til utsendingsdirektivet
håndhevingsdirektivets kapittel seks artikkel tretten til nitten regulere anmodning av bistand til innkreving av <INAUDIBLE> administrative sanksjoner på tvers av landegrensene og bistand til underretning om slike avgjørelser
hvilke nasjonale regler som berøres vil være avhengig av om det er norske myndigheter som mottar en anmodning om å bistå myndigheter i andre EØS-stater eller om det er norske myndigheter som ber om bistand
håndhevingsdirektivet åpner for at nasjonale myndigheter i Norge med <ee> Arbeidstilsynet og Statens in innkrevingssentral kan be om bistand fra andre EØS-stater til å underrette om eller kreve vedtak om tvangsmulkt og overtredelsesgebyr
derfor gir jo håndhevingsdirektivet Arbeidstilsynet bedre muligheter til å følge opp økonomiske sanksjoner utenfor landets grenser og i tillegg til å føre sterkere tilsyn med bedrifter når det gjelder allmenngjøringsforskriften
de fire friheter i europeiske samarbeidet har tjent Norges økonomiske interesser i gode tider hvor vi har hatt stor etterspørsel etter arbeidskraft til å utføre jobber her
norsk arbeidslæ liv er i dag preget av seriøsitet og trygghet
regjeringen møter kriminalitet i arbeidslivet med målrettede tiltak
derfor er det viktig å støtte regjeringens strategi som har blitt utarbeidet i samarbeid med partene i arbeidslivet mot kriminalitet i arbeidslivet
regjeringen arbeider med å utrede om det bør innføres en registreringsplikt for utenlandske tjenesteytere
dette også omtalt i regjeringen Solbergs strategi mot arbeidslivskriminalitet
det ble også etterspurt på høringen på Stortinget
det borgerlige flertall i komiteen mener man bør avvente til utredning fra departementet er ferdigstilt før man tar stilling til om en registreringsplikt bør innføres
det er utfordring i et europeisk forpliktende samarbeid som skal ha ansvaret for å utvikle regler for et velfungerende arbeidsliv
men det er vanskelig å se alternativet
samtidig må vi balansere nasjonale interesser mot europeiske løsninger
vi kan ikke velge bort Europa men vi kan påvirke Europa til å velge våre løsninger
neste taler er Harald Tom Nesvik
saken som vi har til behandling nå er en veldig viktig sak
<ee> det er en viktig sak fordi at det er ikke lenger slik at du når du som arbeidstaker så forholder du til ett land det landet du bor i men det er faktisk slik at vi beveger oss på <ee> over grensene
hvis vi ser frem til ser fremover også knytta til hvordan vi organiserer oss så kommer vi oss ikke til være slik at det blir mindre reising og passeringer av landegrenser
det kommer til å bli mer
i tillegg president så kommer vi t også til å se et arbeidsliv der en rekke tilbydere også kommer til å misbruke disse mulighetene
og da er spørsmålet hvordan angriper vi det
og den beste måten å angripe disse tinga er med samarbeid internasjonalt samarbeid samarbeid mellom partene i arbeidslivet <ee> og så videre nettopp for å forebygge <ee> arbeidslivskriminalitet som er grenseoverskridende
dette er viktig president
det er viktig fordi at hvis vi skal ha en sikkerhet for at du har jobba innafor like konkurransevilkår så må vi ha et system som fanger opp dem som ikke forholder seg til regelverket
det er også viktig knytta til hvordan|1 skal vi kunne drive inn tvangsmulktet og andre tiltak for dem som begår arbeidslivskriminalitet og ikke følger opp det regelverket som er
da må du har et avtaleverk <ee> i bunn
og det er klart det at i den tida som kommer framover nå så er vi er heilt nødt å være føre var
vi er nødt å sørge for at <ee> regelverket ligg i bunn etter hvert som disse nye plattformene kommer til å bli utvikla
så president for Fremskrittspartiet og regjeringa si side <ee> er det også svært viktig at vi har det samarbeidet i Europa
over sytti prosent av alle varer som Norge selger selger vi til et EU-land
så la jeg merke til at representanten Lundteigen var veldig bekymra for at at man nå overlot mer til domstolene
ja president altså dette huset er faktisk <ee> en del av maktfordelingsprinsippet
vi er med på å lage og vedta lover og regler
det gjør vi gjennom det dokumentet som han har på plass nå
så er det domstolene og andre instanser som skal sørge for at disse tinga kommer på plass og blir iverksatt
det er jo nettopp derfor vi har den behandlinga her i dag
så kan det selvsagt være slik at vi kan lage stor EØS-debatt ut av det meste for her er mange tusen direktiv som blant anna denne salen har vært med på å vedta
og det er jo ingen part andre parti i denne sal som har sittet ved roret og innført så mange direktiv som partiet til Lundteigen
og da er det jo litt rart at når man da kommer en sak som skal være et verktøy for å ivareta arbeidsliv nei mot arbeidslivskriminalitet da skal man altså gå på denne talerstolen og fortelle hvor gærent dette er
president det hadde vært ønskelig om representanten Lundteigen kunne sett på en del av disse andre direktiver som man har vedtatt i si egen periode når man satt i regjering fra Senterpartiet si side
og president det er ikke slik at Norge mister sine verktøy
nei president vi får bare enda et verktøy til å kunne sørge for å få på plass riktig konkurranse lik konkurranseevne og lik mulighet til kunne håndheve dette på en skikkelig måte
det er det saken dreier seg om
dette er ikke den store EØS-debattsaken
det et et meget godt tiltak fra regjeringen
neste taler er Sveinung Rotvatn
i den her saka så er det viktig at vi ser på bakgrunnen og at vi har en felles forståelse av bakgrunnen
og bakgrunnen er jo utstasjoneringsdirektivet vedtatt i nittiseks etter mange år med drakamper innad i EU
det her direktivet det var ment som en garanti for at utsendte arbeidstakere skulle få lønns- og arbeidsvilkår som gjaldt i vertslandet men hva skjedde
det som hadde vært et gulv for hva vertslandet kunne kreve av lønns- og arbeidsvilkår for utsendte arbeidsinnvandrere det ble gjort til et tak for hva som kunne kreves
og dermed så var direktivet endra fra et direktiv som skulle hindre de aller groveste formene for lønnsdumping til et direktiv som innebar en systematisk <ee> drivkraft for lønnsdumping
<ee> og vi så at de her dommene ja dem splitta EU-landa mellom land som hadde arbeidsinnvandring og land med utvandring <ee> og skapte uholdbare situasjoner <ee> i arbeidslivet
vi vet at det nesten <ee> to millioner utsendte arbeidstakere i EU og veldig mange ut av dem har en lønn- og arbeidsvilkår som ligger langt under standardene i de landa dem er sendt til
det sørger EUs utstasjoneringsdirektiv for
det er en utvikling som er et direkte resultat av dommer som er falt i EU
og da er det klart at de her <ee> <ee> dommene utløste kraftige <ee> protester ifra fagbevegelsen i mange EU-land
og det her er bakgrunnen <ee> president bakgrunnen er en logikk som er fullstendig snudd opp ned fra å være en beskyttelse til å være en drivkraft for en ødeleggelse av utviklinga av <ee> arbeidslivet
og det er jo det vi mener at er erfaringa når avgjørende forhold som burde vært styrt politisk avgjøres av EU-domstolene
så vet vi president at EU-kommisjonen la frem et forslag til håndhevi hevingsdirektiv for å roe ned situasjonen <ee> og for å en gang for alle å skulle avklare hvordan|1 utsendingsdirektivet var å forstå
men direktivet er prega av mange uavklarte forhold og vil nødvendigvis ikke gjøre situasjonen bedre
også der har det kommet kraftige reaksjoner
president det ble sagt i sted at det er uansvarlig å ikke ønske å implementere det her direktivet i Norge
jeg vil si at uansvarligheta ligger i det å ikke vite hva man faktisk gjør
og det går vi imot
vi går imot <ee> å med åpne øyer underlegge oss styring ifra Brussel
vi går imot å med åpne øyer frasi oss ansvar og utvikling for arbeidslivet og for de grep vi kan ta for å bekjempe sosial dumping
det mener vi er ansvarlig politikk og det skulle vi ønske at flere partier kunne støtte oss i <ee> president
og det er fordi det er så soleklare og entydige erfaringer vi har når utviklinga i arbeidslivet avgjøres av domstolene
da er det arbeidsfolk som taper og markedskreftene som vinner president
neste taler er statsråd Anniken Hauglie
president regjeringen arbeider for et <ee> godt og seriøst arbeidsliv
arbeidslivets spilleregler skal følges
samtidig så erfarer vi at useriøse og kriminelle aktører utgjør en stadig økende utfordring mot det seriøse arbeidslivet
disse utfordringene må vi møte og bekjempe
regjeringen la tidligere i uken fram sin reviderte strategi mot arbeidslivskriminalitet
den er utarbeidet i dialog med partene
strategien den viderefører og forsterker innsatsen mot useriøse aktører og arbeidslivkriminalitet
arbeidslivskriminaliteten er ofte knyttet til flere land og utenlandske arbeidstakere er i mange tilfeller ekstra utsatt
å gjennomføre håndhevingsdirektivet er nettopp ett av flere viktige tiltak for å møte utfordringer knyttet til slik grenseoverskridende arbeidslivskriminalitet
formålet med håndhevingsdirektivet er å bedre etterlevelsen av reglene om lønns- og arbeidsvilkår for arbeidstakerne
jeg mener det er viktig med myndighetssamarbeid samarbeid på tvers av landegrensene
et styrket og mer effektivt samarbeid mellom Arbeidstilsynet og tilsynsmyndighetene i andre EØS-stater vil gjøre det lettere å oppdage useriøse aktører
forslaget gir Arbeidstilsynet adgang til å innhente informasjon om utenlandske virksomheter på kortvarige tjenesteoppdrag i Norge herunder om denne er lovlig etablert og hvilke arbeidstakere som er ansatt i virksomheten
jeg er opptatt av at vi skal kunne avdekke og sanksjonere brudd på norske regler om lønns- og arbeidsvilkår på en rask og effektiv måte
du skal ikke lenger måtte sitte stille og se på at useriøse aktører unndrar seg ansvar ved bare å forlate Norge
jeg vil også understreke at håndhevingsdirektivet gir oss handlingsrom til å innføre nye kontrolltiltak og virkemidler for å sikre at norske lønns- og arbeidsvilkår etterleves
direktivet nevner blant annet at det er adgang til å innføre en registreringsplikt for utenlandske tjenesteytere
en slik registreringsplikt er også tatt inn i regjeringens reviderte strategi mot arbeidslivskriminalitet og departementet er i gang med å utrede om det bør innføres en slik registreringsplikt
president regjeringens forslag til gjennomføring av håndhevingsdirektivet vil gi oss en felles europeisk plattform for å kunne bekjempe arbeidslivskriminalitet
at vi kan forene ressurser og tilsynsmyndigheter på tvers av landegrensene gjør oss bedre i stand til å sikre et godt og seriøst arbeidsliv i Norge
det åpnes for replikkordskifte og første replikant er Dag Terje Andersen deretter Per Olaf Lundteigen
ja president bare presisere i forhold til for så vidt Rotevatns innlegg at det jeg var uenig med regjeringa i var at de stemmer mot vårt forslag om å innføre registreringsplikt
og derfor så er det mitt spørsmål til statsråden som nå sier etter en lang prosess med det her direktivet der innspillet om registreringsplikt har kommet i høringsrunden <ee> at det nå skal startes utredning om <ee> registreringsplikt
<ee> hva er grunnen til at regjeringa ikke som for eksempel Danmark og andre land har gjort kan innføre den registreringsplikten som særlig transportbransjen men au andre deler av både arbeidsgiver- og arbeidstakersida er opptatt av å få gjennomført
president ja det er riktig som representanten sier at det er særlig transportnæringen som har kommet med den type innspill
jeg tror det kan være fornuftig å ha den type registreringsplikt <ee> også slik at vi får en bedre oversikt
det som regjeringen har sagt er at vi ønsker å utrede nærmere hvordan det skal gjøres hvordan man kan innføre denne registreringsplikten og derfor er det også løftet inn i vår strategi <ee> <ee> mot bekjempelse av arbeidslivskriminalitet
jeg kan love representanten at vi skal jobbe raskt og effektivt <ee> med den utredingen slik slik at vi ko kommer raskt tilbake med eventuelt hvordan vi kan gjøre dette
jeg er glad for at det åpner opp for en mulighet i direktiv i direktivet og vi skal komme tilbake igjen fort for å se hvordan det kan også gjennomføres
sånn som jeg velger å tolke det statsråden sier så så er jo det noe i retning av at den registreringsplikten skal gjennomføres
betyr det da at Høyre og Fremskrittspartiets representanter i salen like godt kan stemme for vårt forslag
president <ee> det betyr det ikke
det betyr at når jeg sier at vi skal utrede så betyr det at vi må først se hvordan man skal gjøre det
og det er en <ee> regjeringens regjerings ikke bare rett men også plikt til å utrede på en god måte hvordan man skal gjennomføre nyordninger
jeg tror det kan være mulig å gjennomføre det også men før vi skal gjøre så vil vi utrede det grundig slik at vi ser hvordan det eventuelt kan gjøres og så vil vi komme tilbake igjen med hvordan vi kan gjennomføre det
og da er spørsmålet mitt <ee> hva gjør statsråden for å følge opp det som har vært en felles i hvert fall norsk-svensk posisjon og som jeg nå òg trur er den danske posisjonen etter hvert
president ja det pågår nå mange viktige debatter og diskusjoner i Europa om sosiale forhold og hvordan man skal kunne skape et mer seriøst og ryddig arbeidsliv
et av de punktene som nå diskuteres stort er nettopp det som representanten er inne på det med lik lønn for likt arbeid på samme sted
det er jo en del av de nye forslagene i kommisjonens forslag til nytt utsendingsdirektiv
det jeg signalisert overfor min europeiske kollega når jeg har deltatt i europeiske samlinger for europeiske <ee> sosialministre
neste replikant er Per Olaf Lundteigen
president først så vil jeg gi statsråden honnør for en viktig ting
statsråden sier det at regjeringa arbeider for et seriøst arbeidsliv samtidig som det blir stadig større utfordringer for å gjennomføre det
president det er ærlig sagt
det trenger mer av fra statsråder på Stortingets talerstol
så sies det at en arbeider med en ny strategi
strategier har vi mange av nå president
enhver demokratisk strategi den bygger på en felles forståelse av virkeligheten
og det er veldig få som snakker om virkeligheten i denne sammenheng
når det er uenighet internt i EU om utsendingsdirektivet så må det jo bli uklart
er ikke det rimelig president
EU er en organisasjon med er det tjueåtte medlemmer
det er åpenbart at det pågår store diskusjoner i innad i en politisk organisasjon med så mange land til <ee> stede
der går det er diskusjoner som går mellom land
det er diskusjoner som går mellom de politiske blokkene i Europa
men det er jo det som er så fantastisk med EU president
det er en politisk organisasjon hvor du har arenaer for å diskutere grenseoverskridende problemstillinger som det er i felles interesse for landene å løse sammen
jeg har deltatt nå i fl på flere arenaer i Europa og jeg møter <ee> <ee> kollegaer i flere land og det pågår nå mange diskusjoner nettopp for å løse de felles europeiske og internasjonale utfordringen vi står overfor
arbeidslivskvalitet er nå én ting
dette direktivet her gir oss flere verktøy til det
det er også mange andre sosiale utfordringer utenforskap sosial dumping arbeidsledighet som man nå løfter <ee> løfter sammen for å løse
og det mener jeg er bra president ikke negativt
president for å ta vekk enhver tvil Senterpartiet er sjølsagt for et sterkere internasjonalt samarbeid for å diskutere grenseoverskridende utfordringer
president <ee> ja representanten sier at Senterpartiet er for sterkere internasjonalt samarbeid
jeg kan nesten ikke se for meg hvilken organisasjon som innebærer nettopp et sterkt forpliktende internasjonalt samarbeid enn det EU faktisk representerer på et kontinent hvor vi har store <ee> interesser å å ivareta
EU er viktig handelspartner for oss <ee> og det vil ha store konsekvenser hadde vi meldt oss ut av dette
jeg er ikke så b jeg er ikke bekymret over at det pågår politiske diskusjoner og at man avdekker uenighet
før hadde man ikke mulighet til det i det øyeblikket hvor den kriminelle aktøren forlot landet
da stod Norge sjakkmatt igjen
gjennom dette direktivet så får vi jo nå mulighet ved samarbeid med de andre landene å nettopp kunne inndrive mulkt og gebyrer til de som forlot landet
det er bra for Norge og det er bra for de andre europeiske landene og det er bra for vårt felles arbeidsliv president
og dermed er replikkordskiftet omme
og neste taler er Per Olaf Lundteigen
president det som er spesielt denne debatten det er at det er så svært få som argumenterer ut ifra de faktiske forhold i arbeidslivet
det har vært gjennom de siste åra de siste femten åra veldig klare besvergelser om at en skal ha et trygt og seriøst arbeidsliv
og så erfarer stadig flere at forholdene går i motsatt retning
det her er seinest dokumentert gjennom de tre riksrevisjonsrapportene om arbeidskriminalitet og manglende innbetaling av skatt og avgifter og sosial dumping i forbindelse med offentlige kontrakter
det at det pågår en diskusjon i EU det er sjølsagt viktig
og det pågår en diskusjon om innholdet i utsendingsdirektivet som har pågått lenge og det kommer tydeligere og tydeligere fram motsetningene innafor de ulike EU-land
Senterpartiets vurdering er at vi må ha folkevalgt kontroll over de som er de sentrale spørsmåla som angår norsk arbeidsliv
og det er noe som er problemet president
som SV sa så er det viktig at vi viderefører den gode tradisjonen som vi har hatt tidligere og sikrer altså at vi kan ha nødvendige virkemidler i Norge som sikrer det her
Senterpartiets standpunkt er i det store at vi skal få en erstatter av fri bevegelse til kontrollert bevegelse og at vi dermed kan sikre at vi får gode forhold
det er videre i fra representanten Wenstøb sagt det at den har et nordisk arbeidsliv og et globalt arbeidsmarked
ja men det som er det sentrale det er at for å sikre da et rettferdig arbeidsliv et rettferdig konkurranse mellom bedriftene så må du ha en nasjonalstat som gir den svakeste et vern
og det er det vi snakker om her sånn at du må ha et vern som er under demokratisk folkevalgt kontroll i Norge
og det er kjernen i denne saken president
ingen flere har bedt om ordet og dermed er debatten i sak én omme
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til inntil fem replikker med svar etter innlegg fra medlem av regjeringen og at de som måtte tegne seg på på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er sakens ordfører som er Kirsti Berge
Bergstø beklager
gode president jeg vil starte med å så takke komiteen for et godt <ee> samarbeid <ee> rundt saken
og jeg vil også starte <ee> med å takke representanten Lundteigen og Toppe <ee> for <ee> å løfte en svært viktig sak ved å fremme representantforslaget som vi i dag <ee> behandler
derfor må tilknytning til arbeidslivet diskuteres
forslaget president <ee> det om i det konkrete endringer i arbeidsmiljøloven er fremma for å nettopp presisere innholdet i loven
og det er viktig å nevne
hensikten er å sikre at lovens intensjon følges
tidligere så har ord som tillitsvalgt og tariffavtale vært <ee> klokkeklare begreper
nå ser vi <ee> stadig oftere at de her begrepene vannes ut og fortolkes ute på arbeidsplassene til ugjenkjennelige i arbeidsfolks disfavør
arbeidsgiversida på sin side støtter ikke forslaget vi har oppe til behandling i dag men ønsker mere utredning <ee> og mere kunnskap
og alle er enige om at useriøsitet skal bekjempes
og alle uttrykker en enighet rundt viktigheten av faste ansettelser
og da president skulle jeg ønske at det var mulig å komme et skritt nærmere enn det vi ser ut til å gjøre i dag
jeg skulle ønske det var mulig å gå e et skritt lenger i lag enn det som det ser ut til ut ifra innstillinga
for det er ikke første gangen <ee> den her saken den her tematikken diskuteres av Stortinget tvert imot
SV har tidligere fremma et forslag om at nettopp <ee> <ee> landsomfattende <ee> overenskomst skal ligge til grunn for <ee> innleie
Arbeiderpartiet har <ee> fremma forslag <ee> tilsvarende forslag som vi behandler i dag
det er stadig bekymringer knytta til bruk av <ee> innleie og hvordan|1 lovverket håndheves og de uklarhetene som ligger i dag
<ee> og da er det jo <ee> viktig å minne om at politikkens mål det kan jo ikke være å beskrive det som er problematisk men å ville gjøre noe med det som man syns er problemene
jeg vil slutte med å ta opp <ee> forslaget <ee> som ligger <ee> forslag <ee> én <ee> fra SV <ee> Arbeiderpartiet og Senterpartiet
og da har representanten tatt opp det forslaget hun viste til og neste taler er Dag Terje Andersen
president <ee> i denne saken så kan jeg <ee> gi min tilslutning til det saksordfører nå har redegjort for
<ee> bare komme med én tilføyelse til takksigelse og det er til saksordfører <ee> som <ee> har gjort en <ee> god jobb med <ee> med saken
<ee> i andre tilfeller hva er fast ansettelse president som vi jo har gått rundt og trudd at da har du en fast jobb og så har du en viss stillingsstørrelse og så har du avtalt lønn
det er heller ikke lenger en sannhet som ikke bestrides
men altså i det her tilfellet begrepet tariffavtaler
ja når vi ser at lovens intensjon ikke ivaretas så må vi altså sørge for at loven blir presisert i tråd med lovens <ee> intensjon
for <ee> intensjonen med mulighetene til å leie inn arbeidskraft til arbeidstopper og den type ting er noe helt annet enn det som har utvikla seg i deler av næringslivet ved <ee> bemanningsbransjen
det er enkelte aktører som ut <ee> utfordrer han <ee> og dessverre så er det òg litt mangelfull syns jeg klar oppgjør med det i enkelte arbeidsgiverorganisasjoner
men i mange deler av arbeidsgiversida og en samla fagbevegelse så er det altså klart at de ønsker å holde fast ved de b de oppfatningene vi tidligere har hatt av begrepet tariffavtale
<ee> det er <ee> president sånn at partene i arbeidslivet har vært veldig engasjert au i denne|1 saken
og la meg presisere det president det er altså ikke en eneste tydeliggjøring som er nødvendig i arbeidsmiljøloven
jeg har nevnt eksempler på det med faste ansettelser uten lønn imellom oppdrag som et annet begrep <ee> ja kanskje rett og slett <ee> begrepet arbeidstaker i seg sjøl
neste taler er Stefan Heggelund
president <ee> jeg har også lyst til å begynne med å takke saksordfører for <ee> godt samarbeid
så har jeg lyst til å knytte selvfølgelig noen kommentarer til den saken her
ingen er uenig i at fast ansettelse skal være hovedregelen i norsk arbeidsliv
det er også grunnen til at fast ansettelse er hovedregelen i norsk arbeidsliv fordi ingen er uenig i det
det er ikke slik at innleie eller midlertidige stillinger er hovedregelen i norsk arbeidsliv
det er fast ansettelse som er hovedregelen i norsk arbeidsliv
ingen er uenige i at man må se på ulike tilknytningsformer til arbeidslivet
ingen er uenig i det
det er jo også derfor det gjøres
det forskes på dette for å få økt kunnskap om ulike tilknytningsformer til arbeidslivet
og det er også én av begrunnelsene på hvorfor vi ikke støtter dette forslaget i dag
så har jeg lyst å protestere litt på at a denne virkelighetsforståelsen om at alt blir verre i norsk arbeidsliv
vi har et veldig godt arbeidsmiljø i Norge og det er mange grunner til at det er slik
vi har et godt partssamarbeid vi har godt lovverk vi har seriøse arbeidsgivere gode fagforeninger
alt dette henger sammen og er med på å bidra til at ni av ti nordmenn trives godt på jobb at vi er flinke til å omstille oss i Norge alle de positive tingene ved den norske modellen
det er ikke slik at innleie er det som preger norsk arbeidsliv
er riktig at vi ser utfordringer med innleie i enkelte bransjer og det tar man også tak i
dette forskes det på
men det er ikke sånn at det har vært et rush av mange flere innleide nå enn det har vært tidligere
dette ligger stabilt
så kjenner man også igjen argumentasjonen fra forslagsstillerne <ee> denne sentraliseringsiveren
her ønsker man ikke at man skal kunne bestemme ting lokalt på arbeidsplassen men det skal sentralstyres fra Oslo noe som er overraskende at Senterpartiet mener
så sier saksordfører Kirsti Bergstø at hun skulle ønske man kunne gå et skritt lenger sammen i dag
men la det ikke være noen tvil forslagsstillerne SV og Arbeiderpartiet de ønsker ikke at vi skal gå sammen om disse spørsmålene
de ønsker ikke noe konsensus rundt disse spørsmålene
de vil ha konflikt rundt disse spørsmålene
det så vi også i debatten vi hadde om håndhevingsdirektivet nå nettopp hvor det blir en sak og det ble det også i Klassekampen for litt siden med denne registreringsplikten
vi sier ja dette utreder vi vi er ikke negative til det men man lager allikevel konflikt om det med om det
og det er det samme når vi snakker om alle arbeidslivskriminalitetsspørsmål om alle spørsmål som gjelder sosial dumping
det er ikke noe ønske fra venstresiden om enighet og konsensus og at man skal finne gode løsninger sammen
det er kun et ønske om å lage konflikt fordi man tror det tjener deres partier
så kom ikke å si at det er et ønske om enighet konsensus og at man skal finne gode løsninger sammen for det er det ikke
her er det et ønske om konflikt
jeg skulle ønske at flere partier stemte med flertallet i dag men jeg er hvert fall glad for at flertallet stemmer som flertallet gjør
gode president først vil jeg starte med å takke representantene for å ta opp et viktig forslag og et viktig tema
jeg trur vi|1 alle er enige om at fast ansettelse er hovedregelen skal være hovedregelen og er viktig
for et samfunn som preges av mer midlertidighet innleie den type ting det er et dårligere samfunn <INAUDIBLE> enn en samfunn som klarer å ha faste ansettelser
og og særlig for unge så ser en utfordringer rundt om i Europa der en velger <ee> å utsette å stifte familie en klarer ikke få kjøpt bolig og så videre og så videre
men heldigvis president så er Norge annerledes
<ee> men det å heile tida være opptatt av å sikre at faste ansettelser er hovedregelen er viktig
<ee> og president jeg har au lest innstillinga med interesse
<ee> og <ee> det er jeg for KrF sin del så så så for å gi en stemmeforklaring så kjem|kommer ikke vi|1 til å støtte forslaget som ligger
<ee> men samtidig så er det bra at det gjennomføres forskning på feltet for som foregående taler var inne på så kunnskap er positivt
det er viktig å følge utviklinga
<ee> men vi|1 vil se mer på bordet mer kunnskap på bordet før vi|1 eventuelt gjør endringer
<ee> og det er au fordi som som flertallet skriver i merknaden at det er jo au noen positive sider <ee> med innleie i dag
men det er viktig å følge følge det nøye
så <ee> president så så er det au en anna utfordring og det er jo <ee> det her med at en ser noen useriøse aktører på feltet
og det er kanskje det jeg er <ee> mest bekymra for
<ee> der det er sosial dumping og <ee> reglene ikke heller følges godt nok
<ee> og så til slutt <ee> president vil jeg au bare vise til når vi behandla vikarbyrådirektivet
da hadde vi|1 au en diskusjon om noe av det samme og da foreslo KrF <ee> å ha garantilønn <ee> sånn at en ikke hadde fast ansettelse uten lønn
<ee> det forslaget falt da men <ee> og jeg ser at det har vært au litt endra <ee> s <ee> standpunkt knytta til det forslaget
men det å heile tida være opptatt av problematikken det vil jeg gi representantene bak forslaget ros for
men vi|1 kjem|kommer ikke til å støtte forslaget nå men imøteser kunnskap og vil følge feltet nøye heile tida president
neste taler er Per Olaf Lundteigen
president jeg vil slutte meg til saksordførers orientering
forslaget fra Senterpartiet det er en oppfølging av dokument åtte toogtredve|trettito L ifra totusenogfemten totusenogseksten av syttende desember totusenogfemten hvor vi foreslo at paragraf fjorten tolv andre ledd blei oppheva
innstillinga i saken to hundre og ti L fra totusenogfemten seksten av femtende mars totusenogseksten blei det grundig redegjort for saken fra Senterpartiets side
situasjonen i dag er helt annerledes enn når loven blei vedtatt for over femten år siden og et betegnende dokumentasjon på det er jo daværende statsråd Erna Solberg som skreiv en artikkel EØS overgangsordningen av treogtjuende|tjuetredje i andre totusenogfire
regjeringen mener at det neppe vil bli stor tilstrømming av arbeidstakere fra nye medlemsland til Norge
vi er altså i en helt ny situasjon som krever nye holdninger og dermed nye lovverk
det er ingen avgrensning i innleieadgangen på som påvirker norsk <ee> arbeidsliv negativt og da særskilt enkeltbransjer mere enn da i bygg og anlegg
den her ikke avgrensa innleieadgangen altså den påvirker norsk arbeidsliv negativt
det burde være et tankekors for partiet Kristelig Folkeparti i hvert fall president
det som er saken i dette tilfellet er jo spørsmålet om tariffavtaler
og som representanten Dag Terje Andersen sa så har det utvikla seg en praksis hvor en nærmest kan ta kontakt med en advokat og få en tariffavtale og at det er greit i denne sammenhengen
sånn skal vi ikke ha det
vi er nødt til å ha ryddige forhold og Senterpartiet er for et klart regelverk når det gjelder tariffavtaler
vi er klart for sterke nasjonale organisasjoner som dermed kan sikre at det er en jambyrdighet i maktfordelinga mellom arbeidstaker og arbeidsgiver
så representanten Heggelund kan bare slå seg til ro med det president at det har vært Senterpartiets tradisjon og det er vår tradisjon at på noen områder må du ha sentraliserte løsninger for å få gode vilkår for alle i Norge president
det er vel for å kjæle litt med Senterpartiet at en prøver seg på den <ee> varianten der sånn
jeg kan bare forsikre med at vi er opptatt av ordentlige forhold over hele landet også i distriktene og ikke minst i jordbruket hvor da det her <ee> er veldig utbredt
det er helt nødvendig for at det skal være attraktive arbeidsplasser for også norsk dyktig fagutdanna ungdom
sånn at det her er helt sentralt og vi er nå inne i en situasjon med betydelig arbeidsledighet og da er det ikke minst viktig å ha ordna forhold
bare til slutt president det snakkes om at <ee> hovedregelen i norsk arbeidsliv er faste ansettelser
det kommer nærmest som en besvergelse
jeg har lyst til å ta fram da et lite sitat ifra et brev som Kjetil Solvik-Olsen har sendt til kontroll- og konstitusjonskomiteen den trettende i tolvte totusenogseksten
der spurte kontrollkomiteen om
hvor sterk blir entreprenørselskapenes egen kapasitet egne ansatte og egne maskiner vektlagt ved prekvalifiseringen og ved seinere anbudskonkurranse
svaret fra statsråden var president
når det gjelder krav om maskinkapasitet opplyser selskapet altså Nye Veier at det i prekvalifiseringen ikke blir stilt spesifikke krav om dette
det var maskinkapasiteten og så er det fast ansettelse
i denne fasen av anskaffelsen stiller Nye Veier krav om at minimum ti prosent av kontrakten skal utføres av egne ansatte president
det viser hva som er regelverket hva som staten praktiserer hva som fører til at det blir stadig større behov for bemanningsselskaper med den usikkerhet og den utrygghet som det skaper over hele landet president
neste taler er statsråd <ee> Anniken Hauglie
president i løpet av de siste årene så har det vært <ee> mye debatt om bruk av innleie og hvordan det påvirker det norske arbeidslivet
spesielt så har byggebransjen fått mye oppmerksomhet og representantforslaget det inngår i <ee> denne debatten
konkret så går jo forslaget ut på å endre arbeidsmiljøloven
loven åpner for at virksomheter som er bundet av tariffavtale kan inngå avtale med de tillitsvalgte lokalt om en tidsbegrenset innleie fra bemanningsforetak
det mener jeg er en positiv mulighet
forslagsstillerne ønsker å begrense den avtaleadgangen
slik jeg forstår dette forslaget så skal nå bare virksomheter som er bundet av landsomfattende tariffavtale kunne inngå en slik avtale og bare dersom denne landsomfattende tariffavtalen åpner for det
regjeringen er opptatt av og sikre et trygt og seriøst arbeidsliv hvor faste ansettelser er hovedregelen
dette er viktig både for den enkelte arbeidstaker for å sikre en høy standard og kvalitet på produksjon av varer og tjenester
samtidig så er det også behov for noe fleksibilitet med hensyn til midlertidig ansettelser og innleie av arbeidskraft
i dagens situasjon med betydelig omstilling i norsk næringsliv er behovet for fleksibilitet stor
dette skal imidlertid ikke bryte med hovedregel om fast ansettelse
vi ser at bruken av innleie varierer mellom bransjer
generelt så er ikke innslag av innleie stort i arbeidsmarkedet mellom én og halv og to prosent av alle årsverk utføres av innleide fra bemanningsforetak og det inkluderer også innleie fra utenlandske bemanningsforetak
men det har <ee> vært en vekst i innleie av arbeidstakere fra bemanningsforetak i bygg- og anleggsbransjen de siste årene som også bekreftes <ee> f av ferske tall fra Bemanningsbarometeret til NHO Service
både arbeidstaker- og arbeidsgiverorganisasjonene har gitt uttrykk for at bedrifter med faste ansettelser skal være hovedmodellen
det er samtidig forståelig at virksomheter har behov for å supplere bemanningen når oppgaver skal løses i et marked med svingende oppdragsmengde
men det er likevel ikke ønskelig at innleid arbeidskraft for eksempel skal utgjøre hoveddelen av arbeidsstyrken
omfattende innleie kan også føre til ulike konkurransevilkår mellom virksomheter som bruker fast ansettelser og virksomheter som bruker innleide
jeg har vært opptatt av å følge nøye med på denne utviklingen og praksis med ut- og innleie av arbeidskraft og bruken av andre tilknytningsformer
jeg har også vært opptatt av at dette må håndteres i god dialog med partene i arbeidslivet
jeg mener at utviklingen nå tilsier at det er behov for tettere dialog med partene for å få ytterligere oversikt over hvordan innleie benyttes ikke minst i de mest utsatte bransjene
dette vil også kunne bidra til en samlet vurdering av hvordan reglene er å forstå og eventuelle endringsbehov
vi har derfor satt i gang et arbeid med partene i arbeidslivet nå for å gjennomgå aktuelle spørsmål som gjelder innleie av arbeidskraft
enogtredevte|trettiførste januar i år sendte jeg en invitasjon til hovedor organisasjonene
i første omgang har jeg nå bedt partene om å foreslå prioriterte tema på innleieområdet som bør behandles
dette arbeidet inngår også i regjeringens reviderte strategi mot arbeidslivskriminalitet som vi la fram mandag denne uken
så jeg er enig med kommiteens flertall i at det ikke er hensiktsmessig å endre arbeidsmiljølovens paragraf fjorten tolv andre ledd slik representanten har foreslått
partene bør nå få mulighet til å selv peke på utfordringene så k får vi se eventuelt hvilke løsninger vi kan foreslå
det åpnes for replikkordskifte og første replikant er Dag Terje Andersen
president jeg skal bare forsikre statsråden om at det ligger ikke noe i forslaget om at det ikke skal være fleksibilitet ved behov for <ee> i aktivitetstopper og den type ting og bruke vikarer og innleid arbeidskraft
det er ikke det forslaget handler om
forslaget handler om at det ikke skal kunne bli misbrukt og derfor så bringer vi altså partene inn i forholdet ikke bare arbeidstakersida men arbeidstaker- og arbeidsgiversida i det å godkjenne at innleie skal foregå
<ee> og det her forslaget har mange sider
<ee> vi veit allerede <ee> at det utvikler seg uheldig praksis rundt omkring
det <ee> er ikke noe grunn til å undersøke det mere
behovet for å rydde opp er <ee> tydelig og det er egentlig bare for å få slått fast hva som ege så hva som er <ee> en tariffavtale <ee> og hvem som er <ee> avtalepartnere
men det er jo på her området så er det altså sånn at regjeringa skal vente og se og skyve <ee> og <ee> utrede
president forslaget <ee> handler jo om på hvilket nivå man skal kunne inngå denne type avtaler
<ee> min anbefaling til komiteen i mitt brev har jo vært at jeg få at jeg vil anbefale at man lar de lokale få lov til å inngå denne type avtaler
jeg mener jo at det er bra at den som <ee> hvor <INAUDIBLE> den som vil merke konsekvensene av et vedtak også skal få lov til å|1 inngå den avtalen
så jeg synes det er positivt
men så er det som også representant har vært innom <ee> en del utviklingstrekk som er utfordrende i norsk arbeidsliv <ee> og det er jo også tverrpolitisk enige om at det er viktig å se på
<ee> når jeg har sagt at jeg vil ønsker å følge utviklingen <INAUDIBLE> når jeg har sagt det så har det vært fordi at jeg har jo respekt for trepartssamarbeidet
når det er uenighet mellom arbeidsgiver- og arbeidstakersiden på hva som er utfordringen hva som er mulige løsninger så må jeg ta begge hensyn legge begge hensyn til grunn
ønsker Andersen en til
det er jo vår erfaring at på området sosial dumping må altså regjeringa drives fra skanse til skanse
men jeg vil allikevel stille spørsmålet når statsråden står her og sier at det er altså lokal <ee> at det er bra at det blir gjort lokale avtaler
ja det kan vi gjøre i tråd med nasjonale overenskomster
men mener statstråden det er bra hvis én person <ee> tiltar seg tittelen tillitsmann og på det grunnlaget skriver en såkalt tariffavtale uten at det er dekkende for de som faktisk skal omfattes av regelverket
president nå er jo <ee> arbeidstaker er definert i arbeidsmiljøloven og tariffavtale er definert i arbeidstvistloven
spørsmålet her handler jo om hvem hvilket nivå man skal kunne inngå avtaler om begrenset bruk av innleie
jeg mener det er bra at det er den lokale bedriften som har muligheten til å kunne gjøre det