scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
representanten Kari Elisabeth <ee> Kaski vil framsette et representantforslag
<qq> president på vegne av representantene Petter Eide og meg sjøl så vil jeg legge fram et representantforslag om et langsiktig og helhetlig løft for Groruddalen og Oslo sør
forslagene vil bli behandlet på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer nittitre
før sakene på dagens kart tas opp til behandling vil presidenten opplyse at møtet i dag vil fortsette utover klokken seksten til dagens kart er ferdig behandlet
sak én innstilling fra kommunal- og forvaltningskomiteen om kommuneproposisjonen tjuenitten innstilling tre hundre og nittitre s tjuesytten tjueatten jamfør Prop. åttiåtte s tjuesytten tjueatten
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at debatten blir begrenset til én time og førti minutter og taletiden fordeles slik
Arbeiderpartiet tjuefem minutter Høyre tjuefem minutter Fremskrittspartiet femten minutter Senterpartiet ti minutter Sosialistisk Venstreparti fem minutter Venstre fem minutter Kristelig Folkeparti fem minutter Miljøpartiet De Grønne fem minutter Rødt fem minutter
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til inntil tre replikker med svar etter partienes hovedtalere og syv replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen
videre blir det foreslått at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Heidi Greni som er sakens ordfører
president først vil jeg få takke komiteen for et godt samarbeid i arbeidet med kommuneproposisjonen tjuenitten
vi|1 har vært|1 under sterkt t tidspress hele tida med mellom|1 fremlegging av|1 kommuneproposisjonen fra regjeringa og behandlinga i <ee> av|1 innstillinga vår i dag
det har vært|1 grundig kort tid altfor kort vil jeg si
det har gjort arbeidet hektisk for alle sammen ikke minst for komitésekretariatet som har an ansvaret for å sy sammen merknader og forslag til ei helhetlig innstilling
en stor takk for innsatsen til alle sammen
så mener jeg at vi senere år bør få mere tid til behandling av|1 kommuneproposisjonen som jo er et av årets viktigste saker for oss
vi|1 skal gjennomføre høring partia skal behandle sakene på skikkelig måte og det skal være rom for å sjekke ut spørsmål som er viktige for saksbehandlinga
i år kom vel det siste svaret på spørsmål fra departementet samme dag som innstillinga ble|1 avgitt og slik bør det ikke være|1
kommuneproposisjonen legger viktige føringer for statsbudsjettet til høsten og gir kommunene og fylkeskommunene nødvendige signal om hvilke|1 rammer dem kan legge til grunn for arbeidet med egne budsjett
kommuneproposisjonen er imidlertid mer enn det her
den legger òg føringer for hvordan|1 regjeringa ser for seg forholdet mellom stat og kommunesektor fremover
innstillinga fra kommunal- og forvaltningskomiteen viser hvordan|1 partia svarer på det her
viktige områder som prinsipielle vurderinger av|1 vilkåra for lokaldemokratiet forholdet mellom stat og kommunesektor kommunereform regionreform utvikling av|1 inntektssystemet for kommuner og fylkeskommuner er behandlet
kommunalkomiteens innstilling viser at partia har felles mål for kommunesektoren på mange områder men òg at det er klare forskjeller som viser at det har betydning hvem|1 det er som styrer
det gjelder både de økonomiske rammene for <ee> kommunesektoren må arbeide innafor og de styringsrammene som settes mellom stat og kommunesektor
skillelinjene i politikken kjem|kommer ikke minst til uttrykk når vi ser på de ulike partias holdninger til kommunesektoren sin rolle
Senterpartiet vil bygge samfunnet nedafra og vil derfor spre makt bosetting arbeidsplasser kapital og kompetanse
vi|1 mener <ee> ønsker at folk skal ha mulighet til å bosette seg der dem sjøl ønsker
utviklinga av|1 kommunesektoren er viktig for å opprettholde spredt bosetting var og variert næringsliv over hele landet
dessverre deler ikke regjeringa de her måla og deres politikk fører dessverre i feil retning
president det er gjennomført store endringer i inntektssystemet for fylkeskommuner og kommuner i henholdsvis tjuefemten og tjuesytten
endringene har gitt store omfordelinger ved at områder med lågt folketall og store avstander har fått redusert sine inntekter i forhold til byer og folkerike deler av|1 landet
omlegging av|1 inntektssystemet for fylkeskommunene gir for <ee> gir for eksempel Oslo en vekst på ni hundre og femti kroner per innbygger etter full innsa innfasing etter fem år
distriktsfylka går i minus Sogn og Fjordane med hele to tusen fire hundre og sjuogtjue|tjuesju kroner per innbygger Nordland med vel tusen
etter omlegging av|1 inntektssystemet for kommuner i tjuesytten tapte to hundre niogtretti|trettini kommuner av|1 dem mellom to tusen og femogtjue|tjuefem tusen innbyggere mens bare énogtjue|tjueén kom ut i pluss
alle kommuner med over femogtjue|tjuefem tusen innbyggere <ee> var vinnere i det her <ee> <ee> i den her endringa
det er liten tvil om at det her er en bevisst politikk bak der vi <ee> hvor|1 vi finner vinnerne og taperne hen
president regjeringa foreslår ikke større endringer i inntektssystemet for tjuenitten men de endringene som varsles går i samme leia fra små til store og fra distrikt til sentrale områder
Senterpartiet og SV foreslår en omlegging av|1 inntektssystemet som gjeninnfører fullt basistilskudd og fjerner regjeringa sitt opple <ee> opplegg til strukturkriterier som skiller mellom|1 såkalte frivillige og ufrivillige små kommuner
det mener vi|1 er nødvendig for å følge opp vedtaket om å gi et inntektssystem som gir likeverdige muligheter til å utvikle velferdstjenester til innbyggerne uavhengig av|1 kommunestruktur
det er er det er òg Arbeiderpartiet og KrF enig med oss i og burde ut fra det støtta forslaget
det mener iallfall jeg
regjeringa gjennomførte en revisjon av|1 distriktsindeksen
den brukes både i beregning av|1 distriktstilskudd og når Norge forhandler om virkeområde for distriktsstøtte med ESA
regjeringa sier budsjettvirkningene for endringa først vil bli gjort gjeldende for tjuetjue men at ny indeks legges til grunn i i reforhandlingene med ESA om differensiert arbeidsgiveravgift
forslaget til endringa av|1 distriktsindeksen har vært|1 på høring men verken høringsnotatet eller uttalelsene er lagt ut på departementet sine hjemmesider
KS si høringsuttalelse er imidlertid gjort kjent
den er svært kritisk og ber om at vektinga og valg av|1 indikatorer vurderes ytterligere før distriktsindeksen fastsettes
det betyr at det ikke kan gis innspill til ESA basert på revidert <ee> distriktsindeks før dem har den har vært|1 lagt fram for Stortinget
det burde etter mi mening vært|1 opplagt men det er det tydeligvis ikke for sittende regjering
regjeringa legger òg opp til en omlegging av|1 kriteriene for beregning av|1 utgiftsutjamning i inntektssystemet
det vises til at lettdrevne kommuner og fylker vil bli trukket noe mindre i utjafs <ee> u i utgiftsutjamninga mens tungdrevne kommuner og fylker vil få tilført noe mindre igjen ei omfordeling mellom periferi periferi og sentrum
det fremgår tydelig at virkninga av|1 det her <ee> <ee> at vi som <ee> som vi har bedt om å få fra departementet
ikke minst for fylkeskommuner er det ei vesentlig omfordeling
et flertall i komiteen <ee> Arbeiderpartiet Senterpartiet KrF og SV peker på det her sier at det er uheldig at de her partia ikke støtter den endringa
det forutse <ee> forutsetter at departementet merker seg og at vi derfor ikke finner de her forslaga igjen i statsbudsjettet for høsten
regjeringa legger opp til justering neste år <ee> i inntektsrammene på mellom|1 to komma seks og tre komma to milliarder
det gir ei inntektsvekst på null komma sju til null komma ni prosent <mm> vesentlig lågere enn tidligere år
innafor veksten er tre hundre millioner begrunna med øremerka overføringer
flere innbyggere og endringer i befolkningssammensetning krever én komma fire milliarder pensjonsutgifter seks hundre og femti millioner og i tillegg kjem|kommer <ee> dekning av|1 den nye <ee> bemanningsnormen for barnehage
KS sier den er underfinansiert med cirka fire hundre og femti millioner i tjuenitten
<ee> vi se vet heller ikke om overføringa av|1 ansvaret for utskrivingsklare pasienter innen rus og psykiatri er fullfinansiert
realiteten er at regjeringa legger opp til <ee> til at kommunene skal løse sine oppgaver innafor reduserte rammer
bare gjennom de siste åras omlegging av|1 tilskudd til tiltak for ressurskrevende brukere har re <ee> kommunene fått en merkostnad på sju hundre millioner
fylkeskommunene tilbys et nulloppgjør
rammeoverføringene foreslås økt i intervallet minus pluss hundre millioner
Stortinget har nylig konkludert med at det trengs et løft for vedlikehold på fylkesvegene
kommuneproposisjonen gir ikke rom for det
president Senterpartiet mener det er feil å sultefore kommunesektoren
det betyr rett og slett redusert velferd til innbyggerne
nye krav til kommunene skal dekkes innafor eksisterende rammer og det går utover andre sektorer
siden omsorgssektoren er den største er det gjerne de eldre som må betale for eksempel for bemanningsnormen i barnehagen
Senterpartiet foreslår å øke <ee> rammene i intervallet tre til fire milliarder utover regjeringa sitt forslag
innenfor den økninga vil vi finne penger til et løft som gir fylkene mulighet til å ta att noe av|1 vedlikeholdslepet på fylkesvegene
jeg kan ikke sjå|se at regjeringa følger opp det her verken når det gjelder inntektssystem eller når det gjelder kommunereform
president det fremmes to forslag om gjennomgang av|1 inntektssystemet for kommunene i innstillinga
<ee> Høyre FrP og KrF ber regjeringa nedsette et utvalg
vi følger Stortingets forutsetning som ble|1 lagt for få måneder sia
<ee> de Kristelig Folkeparti òg var med på premissene <ee> og la premissene for regjeringa sin m sin politikk
nå er Kristelig Folkeparti hoppa av|1 flertallet og har dermed ryk muligheten til å sikre en rettferdig inntektsutvikling
har partiet skifta mening
det kunne ha vært|1 greit å ve å vite både for oss her på Stortinget men først og fremst for folk og lokalpolitikere rundt om i landet
jeg vil òg vise til at vi i kjølevannet av|1 kommunereformen har fått en rekke grensejusteringssaker der det er forsl <ee> forslag til dels <ee> store deler av|1 kommunene skal overføres til andre kommuner
dagens behandling av|1 de her sakene er ikke tilfredsstillende
derfor har vi fremma forslag om det her i dag
til slutt president vil jeg ta opp de forslag som Senterpartiet er en del av|1
første replikant er Olemic Thommesen deretter Jon Engen-Helgheim
Thommessen
president Høyre mener det er viktig å ha sterke kommuner fordi vi ønsker å legge viktige tjenester til kommunene ha tilbud som er nær befolkningen
Senterpartiet er jo gjennomgående skeptisk eller for ikke å si imot kommunesammenslåinger også for de minste kommunene hvor hundre og tjue kommuner har under tre tusen innbyggere
og <ee> har også Senterpartiet i så fall pengene som skal til
og det er jo atskillig mer enn de tre fire milliardene <ee> som er lagt inn i årets
president Senterpartiet er opptatt av|1 de tjenestene som blir gitt til innbyggerne
og de minste kommunene løser de her tjenestene på en utmerket måte gjennom interkommunalt samarbeid
vi er ikke opptatt av|1 at det skal være en psykologistilling i hver kommune
vi er opptatt av|1 at det skal være|1 et tilfredsstillende tjenestetilbud til innbyggerne gjerne gjennom et interkommunalt samarbeid som gir større og gode fagmiljø
Senterpartiet er ikke imot kommunesammenslåing men nå har alle kommunene gjort et utredningsarbeid
de fleste har konkludert med at vi løser oppgavene mer effektivt og bedre for våre innbyggere med å fortsette som egen kommune
og det <ee> det vedtaket fra kommunene det respekterer vi
når det gjelder nye oppgaver til kommunene så det som har kommet så langt det er vel stort sett notarius publicus det er vigselsrett og det er ansvaret for miljø miljøansvaret for grønnsakvaskeri
og for min kommune på to tusen innbyggere og for de fleste andre kommuner i Norge så er det ikke noe av|1 de herre oppgavene som krever en anna kommunestruktur
neste replikant er Jon Engen-Helgheim
Engen-Helgheim
president jeg vil følge opp litt <ee> der <ee> representantene nå slapp <ee> for da har jo vært sånn at Senterpartiet både sentralt og lokalt har jobbet mye imot <ee> kommunereformen
og kommunereformen er jo en reform <ee> som man trenger for å gjøre <ee> kommunene i stand til å ve levere gode tjenester
vi vet det at det kommer til å bli krevende tider for kommunene i i fremtiden <ee> og man må effektivisere <ee> fremover
og det er ikke <ee> ensbetydende med at store kommuner leverer de beste tjenestene det kan vi nok helt sikkert være enige om men for å <ee> ha robuste og gode sterke kommuner og spesielt økonomisk <ee> robuste kommuner så <ee> ser nok de fleste et behov
og vi har opplevd også at kommuner som har kjempa for å stå aleine rett etter at de har gjort vedtak om det har <ee> kommet til Stortinget og bedt om å få mere penger for å fortsatt kunne stå aleine
og da er spørsmålet hvordan vil egentlig Senterpartiet styrke tjenestetilbudet ute i distriktene uten å øke skattene og heller uten å satse på kommunereformen
president altså den <ee> den der sannheten dem prø <ee> det det blir forsøkt fremstilt om at det er de store kommunene som er de mest effektive som gir det beste tjenestetilbudet det er det ingen belegg for
jeg håper representanten kan legge frem belegg for at de minste kommunene har et dårligere tjenestetilbud eller driver mindre effektivt
tvert imot så er vel de små kommunene i Norge som faktisk har fått prisen for god god kommunedrift prisen for at dem har veldig gode tjenester til sine innbyggere
Senterpartiet er ikke imot kommunesammenslåing men vi er imot den tvangssammenslåinga som regjeringa nå har bedrevet i mange år og som dem tydeligvis har tenkt å fortsette
vi ser bare på det som skjer med inntektssystemet nå <ee> der du skal tvinge de små sammen på grunn av|1 at dem får mere å drive kommunen for
vi ser de grensejusteringssakene som det nå har kommet svar på ifra fylkesmennene rundt omkring den siste veka|uka der dem da skal ete biter av|1 de minste kommunene nettopp for å tvinge dem inn i nye sammenslåingsprosesser med nabokommunen
det tvangssammenslåing er Senterpartiet <INAUDIBLE>
taletiden ute
ingen flere har bedt om replikk og replikkordskiftet er med det omme
vi går tilbake til talerlisten
neste taler er Eirik Sivertsen
Sivertsen
president la meg få lov til å starte med å takke saksordfører for <qq> både et veldig godt arbeid med å komme fram til en <ee> innstilling og et godt innlegg
det er mulig å være veldig enig i mange av de betraktningene som er gjort der
men president kommunene er en bærebjelke i folkestyret og velferdssamfunnet
de fleste av innbyggerne i Norge bruker de kommunale og fylkeskommunale velferdstjenestene hver eneste dag
barn går i barnehage og i skole
ungdom tar videregående <ee> opplæring
nybakte foreldre er på helsestasjonen
og eldre trenger en sykehjemsplass eller mange av dem trenger også omsorg i hjemmet
derfor så setter Arbeiderpartiet en styrka kommuneøkonomi og økt satsing på gode skoler trygg eldreomsorg og gode <ee> helsetjenester foran alle store skattekutt til dem som har mest fra før
når vi ser at <ee> regjeringa styrer mot en lærerkrise i store deler av landet så mener vi det er feil oppskrift å avskilte de lærerne vi har
da kreves det heller en satsing på å få flere lærere over hele landet
president Norge er et av verdens beste land å bo i
og nøkkelen til den suksessen er at det er små forskjeller mellom folk
det har ikke kommet av seg sjøl
det er et resultat president av en vilje gjennom mange år til å bruke politiske virkemidler for å utjevne urettferdige forskjeller mellom folk
en rett for alle til likeverdig utdanning gjennom de aller viktigste forutsetningene
det at alle i Norge har muligheten til en gratis skole og også en høyere utdanning det er faktisk en politisk prioritering
og vi har bygd en felles offentlig skole med tilpassa opplæring for den enkelte gjennom mange år
barnehageløftet president er et annet <ee> eksempel
et offentlig tilbud med maksimalpriser sikrer likeverdige tilbud til barn over hele landet og en god forberedelse til skolen og bidrar til å ruste barn for resten av livet
regjeringa velger nå å innføre en bemanningsnorm og pålegger kommunene nye krav uten å tilføre midler og det ei uke etter vi da lovfesta kravet om <ee> om fullfinansiering av nye reformer
det finnes mange eksempler på hvordan vi har bygd det her velferdssamfunnet president
men det som kjennetegner løsningene er det at det er universelle tilbud det er innenfor økonomisk rekkevidde for alle og dem er likeverdige uavhengig av hvor du bor i landet
sånne løsninger gir alle en mulighet til å realisere sine ambisjoner sine drømmer og sine mål
og det er ikke bare forunt de få de som har mest fra <ee> fra før
det er bra for den enkelte og ikke minst så er det bra for nasjonen for vårt fellesskap president
med politiske virkemidler og bruk av private og offentlige løsninger så har vi lagt stein på stein i å skape et av verdens beste samfunn
vi har brukt kommersielle interesser vi har brukt marked og ikke minst har vi brukt offentlige løsninger som virkemidler alt etter hva som ga de beste løsningene for innbyggerne i landet
men her skiller Arbeiderpartiet lag med de tre høyrepartiene i regjering president
der andre partier president har et mer pragmatisk forhold til private tilbydere innenfor det offentlige så gjør denne <ee> regjeringa det til en ideologisk <ee> sak
markedet og det å legge til rette for kommersielle interesser er ikke et virkemiddel lenger
det har blitt et mål i seg sjøl
det er om å gjøre marked vi|1 <ee> gjøre marked ut av flest mulig sektorer
samtidig vil ikke regjeringa forplikte seg til å styrke kommuneøkonomien for å videreutvikle det velferdstilbudet som har gitt grunnlaget for det gode samfunnet vi har
det er ingen slike forpliktelser i regjeringsplattformen
isteden så ser vi president en politikk der regjeringa strammer inn på mulighetene til for eksempel å bruke eiendomsskatt for å videreutvikle lokalsamfunnene
og regjeringen fortsetter på mantraet om at strukturelle endringer for å øke produktiviteten er veien å gå men avklarer ikke på noen måte hvilke gevinster det faktisk vil gi for innbyggerne i de berørte <ee> kommunene
og når landet står ovenfor u flere store utfordringer
og mange av dem berører i sterk grad kommunene fordi det er i kommunene folk lever sine liv
det er kommunene som er den viktigste aktøren for å gi det dagligdagse tilbudet det grunnleggende tilbudet som skole for alle helsetjenester en trygg omsorg når du trenger det er
da er ikke svaret i politikken
en politikk som først og fremst betrakter velferdstjenester som en potensiell markedsplass
da trenger vi en politikk som tar utgangspunkt i å videreutvikle og styrke fellesskapsløsninger for alle en plan for å videreutvikle og vedlikeholde et av verdens beste samfunn
til det president så kreves det ressurser
det kreves penger det krever folk og det krever en infrastruktur
etter å ha sett på regjeringas opplegg på kommuneøkonomien i totusenogatten og totusenognitten samla er det ingen grunn til å være optimistisk på vegne av kommunene
realveksten i kommunenes frie inntekter samla for disse to årene president den er null prosent
det bekrefter også regjeringa på spørsmål fra Stortinget
kommunene står ovenfor store utfordringer og investeringsbehov
regjeringa svarer med nullvekst og strammer inn på mulighetene til å kreve inn eiendomsskatt
etter at kommunene har betalt for kostnadsveksten dem må betale så er det altså ingen igjen ingenting igjen til å øke kvaliteten på tjenestene
så kjem|kommer det et krav om effektivisering
men president det er jo ikke noe nytt at kommunene effektiviserer
kommunene snur og vender på hver eneste krone dem løser oppgaver på en bedre måte få år for år
men regjeringa har ingen ambisjoner om å styrke forutsetningene og vil ikke bidra til å be <ee> å føre politikk som vil bidra til bedre tjenester lokalt
et flertall på Stortinget er tydelig på at regjeringas opplegg er for stramt
det må regjeringa ta konsekvensen av og legge mer penger på bordet i statsbudsjettet til høsten enn hva man nå signaliserer i kommuneproposisjonen president
i Arbeiderpartiet så har vi større vegner på ambisjo <ee> større ambisjoner på vegne av kommunene enn hva regjeringa presenterer
derfor styrker vi kommunesektorens inntekter med inntil fire milliarder kroner mer enn regjeringa
det vil gi kommunene rom til blant annet å satse på flere lærere og tidlig innsats i skolen til å styrke bemanninga rundt de aller yngste i barnehagene og bygge ut eldreomsorgen med flere plasser og flere ansatte
men det <INAUDIBLE> gi rom for å gjøre lokale prioriteringer til president
i februar så la ekspertutvalget for nye oppgaver til fylkeskommunene fram sin anbefaling
den rapporten har vært ute på høring og vi har et godt grunnlag for å overføringa av oppgaver til fylkene
Arbeiderpartiet sitt utgangspunkt er at de oppgavene som overføres skal gi innbyggerne like gode eller bedre tjenester enn i dag samla sett
i tillegg så er vi opptatt av å overføre oppgaver og myndighet som styrker fylkene som regionale utviklingsaktører
vi skal legge til rette for å utnytte ressursene og fortrinnene i de ulike delene av landet bedre i dag og legge til rette for at det kan skapes enda flere arbeidsplasser
og det er tross alt sånn president at de som sitter nærmest utfordringa er også oftest de som har de beste løsningene
fylkeskommunene spiller allerede i dag en viktig rolle som tjenesteyter samfunnsutvikler og planmyndighet og som et bindeledd i forvaltninga
ekspertutvalgets rapport har <ee> fått både støtte og kritiske merknader i de høringene <ee> <ee> til de forslagene og de vurderingene dem har gjort
for Arbeiderpartiet så er det avgjørende at vi får en samla politisk vurdering av forslagene gjennomførbarheten og konsekvensene av dem
og når regjeringa først med statsråd Sanner og nå med statsråd Mæland hele veien sleper bena etter seg når det gjelder å fylle regionreformen med innhold så er ikke det godt nok
vi stå vi får øye igjen på det som var Høyre og FrPs egentlige agenda president det å forsøke å avvikle fylkeskommunene og legge ned det regionale folkevalgte nivået
president denne regjeringa har altså ikke tatt innover seg at det er ei mindretallsregjering og at flertallet i denne salen ønsker en annen politikk
derfor så setter også Stortinget i dag ned foten og instruerer regjeringa om å legge frem en egen sak med en samla vurdering til Stortinget seinest innen femtende oktober
og med det utgangspunktet som ekspertutvalgets utredning og den høringsrunden har vært <ee> som har vært så gir det et godt grunnlag for å gjøre den jobben
Stortingets re <ee> u tålmodighet med regjeringas uthaling er slutt
og nå når <ee> fylkeskommunene de siste årene på oppfordring fra regjeringa har jobba med nye grenser så må dem også få en avklaring på hvilke oppgaver og myndighet dem skal ha
regionreformen må fylles med et innhold hvis ikke så er jo hele prosessen og hensikten med å dra nye fylkesgrenser bortkasta arbeid
nå må også regjeringa levere på det stortingsflertallet ønsker
og president med det så tar jeg opp de forslag som Arbeiderpartiet står bak
da har representanten tatt opp de forslag han refererte
det åpnes da opp for replikkordskifte
første replikant er Mari Holm Lønseth
det er ganske oppsiktsvekkende å høre hvordan Arbeiderpartiet trikser med tall
vi hørte det i innlegget til Sivertsen vi hørte det gjennom hele valgkampen hvor Arbeiderpartiet lova oss femten milliarder kroner og økt skatt til folk og bedrifter bare hvis dem kom til makta
seinere så har jo Arbeiderpartiet gått tilbake på det skatteøkningsløftet sitt men igjen seinere åpna for for nye skatteøkninger
men la nå det ligge president
for også når de kjem|kommer til kommuneøkonomi så trikser Arbeiderpartiet Arbeiderpartiet med tall
hvis vi held|holder oss til fakta så var altså den gjennomsnittlige veksten i frie inntekter per innbygger null komma seks prosent da dem rød-grønne styrte mot én komma én prosent med borgerlig regjering
det er altså nesten en dobling president
det gir kommunene bedre forutsetninger for å gi gode tjenester til folk
men da er det enkle spørsmålet mitt til til representanten Sivertsen hva er høyest vekst er det null komma seks prosent eller er det én komma én prosent
president det mest oppsiktsvekkende her er at representanten tar seg den frihet å beskylde andre for å trikse med tall
la meg referere til hva kommunalministeren har svart på spørsmål til Stortinget
gjennom inntektsveksten i perioden totusenogfem til totusenogtretten det har vært på én komma åtte prosent i gjennomsnitt <ee> under Solberg-regjeringa fra totusenogtretten til totusenognitten én komma fire prosent
Lønseth til <INAUDIBLE>
jeg kan egentlig ikke igjen høre å <ee> få høre at egentlig Sivertsen altså svarer på det som jeg egentlig spør han om
det er fakta altså at den gjennomsnittlige realveksten i kommuneøkonomien har vært større med den her regjeringa enn det var under den rød-grønne
alle skremslene fra Arbeiderpartiet som kom gjennom hele forrige valgkamp og valgkampen før der om at kommuneøkonomien og det kom til å gå så dårlig i Kommune-Norge er gjort til skamme
det har aldri vært færre kommuner på ROBEK-lista og jeg kan igjen ikke høre å ha fått et svar fra Sivertsen
hva er egentlig høyest vekst er det null komma seks prosent som det var under Arbeiderpartiet eller er det én komma én prosent som det har vært under den <ee> borgerlige regjeringa
ja president <ee> det blir jo ikke riktigere fordi om man gjentar feil <ee> påstander
la meg igjen referere hva svaret når vi undersøker <ee> veksten i kommuneøkonomien er når vi spør kommunalministeren representantens egen kommunalminister
i perioden totusenogfem til totusenogtretten så var gjennomsnittlig vekst i frie inntekter på én komma åtte prosent
under regjeringa Solberg så har det vært på gjennomsnittlig én komma fire prosent
og hvis vi legger til grunn den samla inntektsveksten for <ee> årene atten og nitten ifølge opplysninger fra Kommunaldepartementet så blir den null prosent
og av de tre tallene president så er én komma åtte prosent det høyeste tallet og det var under perioden under regjeringa Stoltenberg II
neste replikant er Kari Kjønaas Kjos
president den fireogtjuende|tjuefjerde august gikk det en reportasje i NRK hvor flere av de involverte kommunene i et prøveprosjekt med statlige finansierings- pleie- og omsorgstjenester fortalte om sine erfaringer
Hobøl sa vi opplever at brukeren står mye mer i sentrum og vi kan være med å forme tjenesten på en helt annen måte
så lenge vi fatter gode vedtak får vi betalt for det vi gjør
det blir mer forutsigbart og det spiller ikke så stor rolle om vi får ti brukere fler eller ti brukere færre
Stjørdal sa vi har fått en faglig utvikling større økonomiske muskler og en bedre oversikt over hva vi holder på med
og Lillesand sa forsøk har gjort at flere får tjenester på riktig nivå bedre kvalitet og <ee> et bedre system
flere lignende reportasjer har vi sett gjennom de siste par årene
likevel skriver Arbeiderpartiet i sine merknader at forsøket har fått svært dårlig mottakelse og bidrar ikke til å utvikle omsorgen for eldre
hva er det som gjør at Arbeiderpartiet helt uten at evalueringen er ferdig kan konstatere at de involverte kommunene tar feil når de viser til sine svært gode erfaringer
ja president <ee> representanten viser jo i sitt eget spørsmål til hva som er svaret her
hvorfor opplever man det her positivt
jo fordi at man har fått større økonomiske muskler økonomiske muskler man mangler med regjeringas <ee> opplegg
jeg forstår godt jeg at det oppleves som mere positivt
så er det andre prinsipielle sider av det her
eldreomsorgen er et <ee> ansvar som er pålagt kommunene
det mener vi prinsipielt også da skal være rammefinansiert
det betyr at kommunene ha sjøl har ansvaret for å prioritere innenfor de rammene dem får av regjeringa
forutsetninga er at <ee> de da får rammer som det er mulig å prioritere innenfor
det svikter representantens egen regjering i forhold til å få til jamfør de svarene jeg ga <ee> til representanten Lønseth i sted
replikkordskiftet er med det omme og vi går tilbake til den ordinære talerlisten
neste taler er Ove Trellevik
og kommunane representerer både tenesteproduksjon og muligheter|moglegheiter for innbyggarane til å ta aktiv del i samfunnsutviklinga
da har representanten tatt opp <ee> det forslaget han refererte
det åpnes opp for replikkordskifte
første replikant er Stein Erik Lauvås deretter Heidi Greni
mener <ee> representanten Trellevik og Høyre at dette er en langsiktig og bærekraftig måte å styre kommuneøkonomien på
Trellevik
jeg re bare|berre registrerer at i Kommune-Noreg går det godt og det er ambisjon om å fjerna <ee> skatten
<INAUDIBLE> er klar over at ett minutt går veldig fort men taletiden er ett minutt og derfor må jeg dessverre avbryte
neste replikant er Heidi Greni
Greni
Høyre støtter ikke flertallsforslaget der vi ber regjeringa om å komme med en egen sak med ei samla vurdering til oppgaveoverføringa til de nye fylkeskommunene basert på ekspertutvalget si utredning innan femtende oktober
samtidig virker det òg som Høyre her i salen er nervøse for at den her saken skal renne ut i sanden sia dem i en egen merknad ber regjeringa lage en oversikt over oppgaver som kan tenkes overført
det er ikke så rart dem er urolige sia vi ser at <ee> nå går går altså oppgaveoverføringene andre vegen
eksempel er jo da vannforskes forvaltninga som er foreslått flyttet ifra fylkeskommunen og til staten
spørsmålet er om Høyre fortsatt mener det skal skje ei omfattende overføring av|1 oppgaver fra stat til fylkeskommuner og at ekspertutvalget sine forslag skal følges opp
vil Høyre sine representanter her i salen legge press på regjeringa og de enkelte departementene for å sikre at flertallets ambisjoner for fylkesreformen blir gjennomført
neste replikant er Karin Andersen
president <ee> representanten Trellevik <ee> tegner et rosenrødt bilde av kommuneøkonomien
han skryter av at mange kommuner ikke er i ROBEK lenger
men jeg har lest rapportene fra Helsetilsynet om hvordan tjenestene for noen av de som trenger kommunene mest ser ut
og Helsetilsynets rapport fra i fjor det gjelder livet og mennesker med utviklingshemming viser at i femogførti|førtifem av sjuogfemti|femtisju kommuner er det alvorlige lovbrudd
det betyr jo at det er store mangler i tjenestene til noen av de aller mest vanskeligstilte
og president det er ikke så vanskelig å tenke seg at noe av disse tjenestene ikke blir slik som de skal nettopp fordi kommunene sparer og sparer og sparer for å komme ut av ROBEK-lista
neste taler er Kari Kjønaas Kjos
Kjønaas Kjos
president folks hverdag er avhengig av at deres kommune klarer å se alle og legge til rette for de utfordringer og behov den enkelte har
kommunereformen er svært viktig om vi ønsker at alle lokalsamfunn skal overleve og for å sikre likeverdige tjenester med høy kompetanse i hele landet
en ekspertgruppe har gjennomgått øremerkede tilskudd i kommunesektoren og det ble kartlagt to hundre og førtisju forskjellige tilskuddsordninger
hele komiteen støtter opp om at en reduksjon i antall øremerkede tilskudd vil gi en mer hensiktsmessig forvaltning
likevel opplever vi hyppige forslag fra opposisjonen om å øremerke nye områder
innenfor de aller fleste områder kommer de med sterke føringer om at Stortinget må detaljstyre satse øremerke eller lovfeste
å lese disse merknadene står i sterk kontrast til debatten vi hadde i denne sal om ny kommunelov
kommunene har de siste årene hatt en god økonomisk utvikling noe mange tall og statistikk tydelig viser
kommunebarometeret stadfester at kommunenes økonomi er den beste i moderne tid
over åtti prosent av kommunene har hatt bedre driftsresultater i snitt de fire siste årene enn i den foregående fireårsperioden
og omtrent like mange har større buffer i driftsregnskapet
av merknader i denne innstillingen forsøker Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet å nedsnakke kommunenes økte handlingsrom samtidig som de mener at trang økonomi må gå utover skole eldreomsorg og velferdstjenester
velgerne bør merke seg disse partiers manglende evne til å prioritere de viktigste oppgavene
samtidig er det rimelig trist å lese at de samme tre partiene ikke har kro konkrete planer om endringer
deres svar på alle utfordringer er å være imot endringer og bevilge mer penger
kommunene har et betydelig effektiviseringspotensial og dersom de hadde effektivisert bare med null komma fem prosent ville dette frigitt hele én komma to milliarder kroner i totusenognitten
at mange kommuner driver gode tjenester uten eiendomsskatt viser at kommunene har svært ulikt fokus på effektivisering og prioritering
de gode driftsresultatene de siste årene har gjort at antallet kommuner i økonomisk ubalanse har gått kraftig ned
det er nå et rekordlavt antall kommuner i ROBEK og ved utgangen av året vil det trolig bare stå igjen tretten kommuner i registeret
dette viser at kommunene både har gjort en god jobb men også at de har fått god drahjelp av det økonomiske opplegget vedtatt av Høyre FrP Venstre og KrF
netto driftsresultat i kommunesektoren samlet sett for totusenogsytten anslås til tre komma åtte prosent noe som er over det anbefalte nivået fra Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi
anbefalingene fra TBU er om lag to prosent
investeringsnivået i kommunesektoren har vært høyt gjennom flere år noe som er i tråd med nasjonale politiske mål
staten har blant annet gjennom investeringstilskuddet og rentekompensasjon stimulert kommunene og fylkeskommunene til å øke sine investeringer
det legges til rette for et styrket samarbeid mellom staten og kommunesektoren om digitalisering klart språk og andre tiltak som fremmer brukerorientering innovasjon og effektivitet
det er også etablert et samarbeid mellom KS Difi og Kommunal- og moderniseringsdepartementet for å fjerne tidstyver i kommunene
kommunenes viktigste ressurs er menneskene som jobber der
kommunene må organisere sine tjenester på en måte som gjør dem attraktive som arbeidsplass med flere heltidsstillinger fast stilling tilbud om etter- og videreutdanning og spennende fagmiljøer
dette er og vil fortsatt være de minste kommunenes største utfordringer
første fase av kommunereformen er nå gjennomført og arbeidet med ytterligere kommunesammenslåinger fortsetter
fylkesmennene skal bidra til kommunesammenslåinger der dette er ønsket
det er viktig med virkemidler for å videreføre kommunereformen
enkelte kommuner som slår seg sammen får en reduksjon i den samlede verdien i inntektssystemet noe som ikke er i tråd med intensjonen rundt sammenslåinger
FrP er derfor medforslagsstillere til et forslag som ber regjeringen sørge for at sammenslåtte kommuner som får tap på grunn av reduksjon i bosettingskriterier eller andre utilsiktede virkninger av inntektssystemet blir kompensert for dette
regjeringen legger opp til at inntektssystemet skal evalueres og gjennomgås om lag hvert fjerde år
FrP fremmer sammen med Høyre og KrF derfor et forslag om at regjeringen nedsetter et bredt sammensatt offentlig utvalg for å gjennomgå inntektssystemet for kommunene
regjeringen varsler at det vil presis presentere et revidert inntektssystem for <INAUDIBLE> fylkeskommunene i kommuneproposisjonen for tyvetyve|tjuetjue
fylkeskommunene og andre berørte parter vil få muligheten til å komme med innspill til dette
det åpnes da for <ee> replikkordskifte
første replikant er Masud Gharahkhani
president FrP lovte at det ikke skulle stå på penger når de kom inn i regjeringskontorene
statlig øremerking har endt opp med en forsøksordning som er dårlig mottatt inkludert høyrestyrte kommuner
og i panikk for nok et løftebrudd velger FrP å øke rammene for kun de seks kommuner som er med men legger opp til nullvekst for hele Kommune-Norge
er det slik å forstå at FrPs valgløfte om god eldreomsorg har gått fra god eldreomsorg til folk flest til kun noen få
ja president <ee> nå er det fortsatt sånn at i denne sal så er det et flertall for at <ee> det er kommunene som skal <ee> drive <ee> eldreomsorgen
<ee> men vi har fått en statlig prøveordning nettopp for å synliggjøre at <ee> d vi kunne få like tjenester over hele landet hvis vi hadde hatt nasjonale retningslinjer og statlig finansiering
<ee> og så ser jeg at Arbeiderpartiet ønsker å fjerne den ordningen fordi de ser at <ee> den statlige ordningen fungerer <ee> og da er man litt redd for at det skal synliggjøres
<ee> det som har vært viktig for Fremskrittspartiet det er å gi god kommuneøkonomi gjennom <ee> år
det viser alle tallene at kommunene har
de har blitt gitt alle muligheter til å prioritere eldreomsorg
men dessverre så ser vi at <ee> mange kommuner ikke prioriterer dem
det er opp til dem å prioritere
vi kan ikke tvinge kommunene med mindre vi overtar hele ansvaret og det er det ikke flertall for
president eldreministeren har sagt noe slik som at kommunene har nok penger men dem bruker dem på rådhus og svømmebasseng istedenfor på eldre
regjeringa viser sjøl til at inntektsveksten for kommende år blir lågere enn de siste åra
i tillegg påføres kommunene stadig nye kostnader
finansieringsordninga for ressurskrevende brukere har gitt en ekstrakostnad på sju hundre millioner <ee> nye bemanningsnormen som ikke blir kompensert <ee> bemanningsnorm for barnehage vil gi fire hundre og femti millioner neste år
<ee> og høringsinstansene i i komitéhøringa var jo veldig tydelige på at dem frykta at det var eldreomsorgen som ville bli taperen når det her skulle finansieres
kommunene er altså påført økte kostnader på flere områder uten at det er kompensert
har Fremskrittspartiet innhenta informasjon som viser at kommunene hør har økt sine utgifter på rådhus og svømmebasseng de siste åra
og hvordan|1 mener Fremskrittspartiet at kommunene skal kunne oppfylle bemanningsnormen på barnehage uten at det skal ramme eldreomsorgen
ja president <ee> kommunene prioriterer helt forskjellig og det kom jo tydelig fram særlig i forhold til barnehagenormen
fordi enkelte kommuner vil jo ikke få noe økte utgifter i det hele tatt fordi de faktisk har en høy bemanning i utgangspunktet mens andre kommuner har lav bemanning
<ee> og sånn er
slike forskjeller har vi over hele landet
det som er viktig for oss det er å sørge for at det samlede inntektsnivået for kommunene er <ee> godt
det har vi sørget for gjennom alle år
og så må gjerne Senterpartiet finne enkeltposter som er blitt litt lavere men når du legger sammen hele potten og ser at kommunene gang på gang får økonomisk løft så gir det muligheten til å prioritere
og så kjenner jeg til mange kommuner som har gjort prioriteringer langt foran eldreomsorgen
min egen kommune bygde et kommune eller kulturhus til én milliard kroner som vi sitter og betaler på
det er klart at den prioriteringa går ut over eldreomsorgen men det var en politisk prioritering
Fremskrittspartiet i kommunene vil prioritere eldreomsorgen foran slike ting
ja president <ee> representanten Kjønaas Kjos sa at regjeringen evna å prioritere det viktigste
og det er vel da kanskje de ett tusen seks hundre rikeste som hver har fått over en halv million kroner i skattelette mens vi veit at fremdeles bor mange unge unge på sjukehjem i kommunene
det er et problem vi har holdt på med lenge
og jeg har oppfatta at Fremskrittspartiet har vært opptatt av det til og med så opptatt av det at de har føket rundt i landet og dratt med seg NRK for å vise fram hvor ille det er
tror virkelig representanten Kjønaas Kjos at det blir slutt på dette hvis vi ikke setter et lovforbud mot det
president det er tyve|tjue år siden Stortinget bestemte at unge ikke skal bo på sykehjem
så at hva vi bestemmer her det <ee> t virker tydeligvis ikke der ute når det er kommunene som gjør sine egne prioriteringer
igjen dette ligger til kommunene
vi må sørge for at våre egne lokalpolitikere har dette på agendaen når de sitter i sine kommunestyrer
<ee> og derfor så er det opp til alle våre partier her på Stortinget å få lokalpolitikerne til å være opptatt av dette
det er ikke noe vanskelig å gjennomføre men da må alle ha fokus på det
i Fremskrittspartiet har vi fokus på det i kommunene <ee> og jeg ønsker SVs representanter velkommen til å gjøre det samme
replikkordskiftet er da omme og vi går tilbake til den ordinære talerlisten
neste taler er <ee> Karin Andersen
president <ee> kommunene <ee> og fylkeskommunene holder på med noe av det viktigste for det fellesskapet og de lokalsamfunna vi bor i
derfor er det et verdivalg for SV at vi setter det fellesskapet for de mange innbyggerne foran skattelette til de få rikeste
derfor prioriterer SV kommuneøkonomien høyest av alle partier og det har vi gjort i alle år
det er ikke skoleeleven eller hjelpepleieren eller bestemor som er for dyr
men det er sterke økonomiske interesser som mange er litt redde for
det er mange ting som går bra i Norge men én ting som er faretruende nå er at de økonomiske forskjellene øker og vi ser det særlig blant barn
vi ser det når vi ser på statistikken som legges fram i denne proposisjonen på sosialhjelp
hva gjør regjeringa med det
ingenting ikke i kommuneøkonomien ikke ellers
hvis kommuneøkonomien er for svak blir fellesskapet veikt og dårlig
og da er jo veien åpen president for de som ønsker å privatisere dette ennå mer
for SV er det slik at velferdsoppgavene som opplæring og omsorg de er vesensforskjellige fra forretningsdrift
de har sin begrunnelse i verdigrunnlaget solidaritet fellesskap og rettferdighet
og jakten på forretningsmessig resultat skal ikke være et mål i velferdstjenestene
president jeg ser at regjeringa også skriver at de vil tilstrebe bedre bruk av skattebetalernes penger
det vil SV òg
og derfor mener vi at skattebetalernes penger som er bevilga for eksempel til barnehage barnevern eller skoler de skal gå til nettopp det og ikke til forretningsmessig utbytte
og det skal heller ikke brukes anbud for å presse fram kutt i pensjoner og lønninger for velferdens helter og de som gjør disse viktige jobbene
de har ikke ei krone for mye i lønn eller pensjon noen av dem
så president <ee> det er mange områder man kunne ha snakka om i denne kommuneøkonomien men jeg skal ta opp noen få
vi har fått te tilbakemeldinger fra kommunene om at de sliter med de ressurskrevende tjenestene særlig fordi <ee> de nå får ansvar for flere og flere veldig sjuke pasienter som skrives ut
på mange måter er dette tjenester på <ee> som krever bemanning som et sjukehjem og kompetanse som et sjukehus
og regjeringa har kutta i ytelsen eller i <ee> i denne ordningen og det er også gjort noen innstramminger <ee> administrativt som gjør at dette blir vanskelig
dette er en ordning som må styrkes for dette treffer veldig godt utgifter som ikke kan fanges opp av s kommu eller av inntektssystemet ellers
brukerstyrt personlig assistent har vi fått mange tilbakemeldinger på nå ikke fungerer
dessverre har det blitt verre etter at Stortinget har lovfesta det
og der må det altså nå gjøres endringer slik at det ikke blir forskjell på dette
forskrifter må inn fort og ordningen bør over i folketrygden for det er et hjelpemiddel
og president unge på sjukehjem er fremdeles et problem
og mye av dette skyldes jo at kommunene ikke har de ressursene de skal
det er fint at færre er i ROBEK men mange av dem er jo fordi de har kutta voldsomt på noen av disse tjenestene og kanskje da særlig til de som ikke har stemme til å snakke for seg sjøl
og så president videregående skole
der s <ee> på og fylkeskommunene
der ser vi nå at i mange distriktsfylker blir det mange færre elever
det betyr at elevene får et veldig veldig smalt utdanningstilbud kanskje bare allmennfag igjen kanskje noen av dem nesten ikke får det i det hele tatt og må flytte på hybel som femten-åringer
derfor foreslår SV nå at regjeringa må utrede en tilskuddsordning for å se på dette
fordi det er alvorlig at ungdommer i Distrikts-Norge ikke skal få et breiere videregående tilbud enn det de gjør nå
og alle de morsomme linjene på kunst- og håndverk og musikk og alt dette det er det første som legges ned
derfor fremmer vi forslag om det president og en rekke andre forslag i innstillingen som jeg vil ta opp
første replikant er Norunn Tveiten Benestad deretter Jon Engen-Helgheim
Benestad
president <ee> Sosialistisk Venstreparti kan om dagen se ut til å ha et litt uvanlig forhold til <ee> utredningsinstruksen
partiet har i denne saken vært veldig opptatt av å <ee> f å vite hva slags oppgaver regjeringa regjeringa vil flytte ut til de nye regionene og har satt en frist som gjør det vanskelig for regjeringen å sende forslaget på høring
i saken om fylkesnavn derimot kritiserte SV regjeringen <ee> nylig for manglende høring
men her velger de altså å gjøre det samme sjøl
president <ee> først har jeg da lyst til å si at det regjeringen først hadde tenkt seg var jo en veldig kort høringsrunde sjøl som SV ba om at måtte bli litt lengre på disse oppgavene sånn at alle som er an angår får lov til å uttale seg
og det hørte regjeringa på
så har <ee> SV i innstillingene fra forrige periode vært veldig tydelig på mange oppgaver som vi ønsker skal flyttes
men kanskje noe av det aller viktigste vi er opptatt av er at fylkeskommunene får oppgaver som kan gi dem muskler til å drive regionalt utviklingsarbeid
det gjelder særlig på næringsutvikling
det gjelder på samferdsel
det gjelder på kultur
og det gjelder ikke minst på kompetanseheving
derfor fremmer vi også i dette i innstillingen her nå at det må lages et eget tilskudd til å kunne drive desentralisert høyere utdanning mye mere enn det det gjør i dag
og fylkeskommunene er en god <ee> tilrettelegger for det
for da vil man kunne sørve både befolkningen og næringslivet i hele sitt område og det er de viktigste utviklingsmusklene fylkeskommunene kan få
president <ee> ut ifra innlegget vi har hørt og <ee> SVs merknader så <ee> virker det som partiet har en overdreven tro på at skatteskjerpelser kan løse de aller fleste problemer
<ee> de blå partiene de ønsker å møte fremtiden <ee> med omstilling og teknologi for at kommunene skal være i stand til å løse fremtidens utfordringer
så viser det seg jo også da at selv om vi har gitt atten milliarder i skattelettelser så har man tatt inn sekstifem milliarder mer
<ee> og det er ikke sånn at skattelettelser <ee> <ee> får de <ee> konsekvensene som SVs representant påpeker
<ee> men jeg lurer litt på om det finnes i det hele tatt noen andre <ee> muligheter for SV enn bare skatteskjerpelser for å gjøre kommunene i stand til å levere bedre tjenester i fremtiden
ja for det første så har vi altså spurt regjeringen om de kan dokumentere virkningene av sine skatteletter sjøl
det har de svart at de ikke kan
så det er ingen som kan dokumentere at dette har virka sånn som representanten sier
og det den solidariteten trur jeg folk har at man kan være med å bidra litt mer for å få det få dette til
jeg skjønner at Fremskrittspartiet ikke har den og de har da også delt ut de største pengene til de rikeste og friskeste folka
det er SV helt uenig i
vi ønsker å prioritere de som trenger hjelp fra det offentlige foran de aller rikeste og friskeste i samfunnet
president da registrerer jeg at det ikke kom noen andre forslag enn økte skatter som løsningen på fremtidens problemer for eller utfordringer for kommunene
<ee> vi vet jo det at kommunene går bra
vi ser jo det at regjeringens politikk den fungerer
<ee> man har god <ee> kommuneøkonomi
og så er det også veldig mange kommuner som går med store overskudd
og det syns jeg er en rar innfallsvinkel
hvorfor vil ikke heller de røde kommunene prioritere innbyggernes <ee> tjenester foran <ee> skatte
<ee> hvis vi skal kutte skattene hvorfor er det tjenestene <INAUDIBLE> <ee> tilbudet til kommunene som alltid skal kuttes først
ja president punkt én så har SV lagt fram skatteforslag som gir kutt fo i ordentlige kutt i skatten for alle som tjener under seks hundre tusen
<ee> for det andre så er det utrulig mye penger å hente hvis man går etter økonomisk krim kriminalitet og skattesvindel
det er altså mange milliarder som snytes fra oss alle sammen og som ødelegger velferden og som virkelig er en fare for velferdsstaten
og jeg kunne ønske meg at Fremskrittspartiet var litt mere opptatt av det istedenfor å legge til rette for at folk skal kunne snike pengene sine unna i skatteparadis og ikke være med å betale på fellesskapet
og president når det gjelder eiendomsskatten så har SV fremma forslag om at den skal bli mere rettferdig mens regjeringen og Fremskrittspartiet har jo foreslått tak for de som har de største hyttene og de største husa
de skal få lov til å være med eller de skal få mindre skatt
og det er aldri vært så mange kommuner som har sett seg nødt til å ta inn eiendomsskatt som når Fremskrittspartiet har sittet i regjering