scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
videre er vi veldig opptatt av at <ee> regjeringen følger opp Stortingets <ee> ord og intensjon i forhold til anskaffelser
det skal være tredve|tretti prosent miljødekning i <ee> offentlige anskaffer alle steder anskaffelser alle steder det er relevant
det <ee> må vi bli <ee> enda tydeligere på for det har ikke alltid vært tilfellet
vi har vært opptatt av <ee> artmangsfo <ee> artsmangfold tiltak for skogvern og ikke minst tiltak mot marin <ee> forsøpling
her har jeg lyst til å anerkjenne at statsråd Helgesen har tatt en rolle internasjonalt for å sette det på dagsordenen
og det er veldig bra
det har vår fulle støtte
<qq> så alt i alt president så har vi altså fått et budsjett som sier en del fornuftige ting om hvor vi bør gå men som liten grad følger opp med handling
fra vår side ønsker vi å fremstå <ee> som et teknologioptimistisk klimavennlig parti
vi mener at det er rom for å lykkes
det er rom for å lykkes i oppfo <ee> å oppfylle <ee> Paris-kravene og det er rom for å lykkes til å gjøre det på en måte som gjør at vi også har inntekter og arbeidsplasser og er innovative i fremtiden
<ee> og jeg ser frem til den videre debatten om dette budsjettet president
<INAUDIBLE> representanten ta opp forslag
da har representanten tatt opp de forslag som Arbeiderpartiet står bak
og første replikant er Tina Bru deretter Terje Halleland
president <ee> jeg vil starte med å benytte anledningen til å ønske representanten Barth Eide velkommen til energi- og miljøkomiteen
jeg ser frem til gode debatter
men jeg har lyst til å benytte anledningen til å stille et spørsmål om Arbeiderpartiets alternative budsjett
og i det budsjettet så kan vi lese at da Arbeiderpartiet støttet forslaget om en klimaavtale med EU var det for å styrke ikke svekke norsk klimapolitikk
avtalen med EU må ikke stoppe Norge for å få på plass konkrete klimatiltak
mitt spørsmål er hvordan skal vi tolke dette utsagnet president
<ee> er det slik at Arbeiderpartiet med dette sår tvil om støtten til en felles utslippsforpliktelse med EU
og hvis ikke hvilke nye tiltak er det Arbeiderpartiet vil foreslå som ikke er å finne i regjeringens forslag til budsjett
for så vidt jeg kan se president så er det jevnt over mer penger til flere ting men det er mange av de samme virkemidlene og jeg klarer ikke spore noen helt nye tanker
president for det første er vårt forslag <ee> helt riktig referert og jeg er glad for at vi fikk oppmerksomhet rundt det
<ee> fordi <ee> vårt poeng her er jo at vi stiller oss fullt og helt bak at vi skal samarbeide med EU og at EU nå med ETS og andre tiltak er det sentrale forum for å få til raske og tydelige grep
men det må ikke bli en sovepute for <ee> å finne våre egne grep i tillegg
der <ee> for det risikoen er jo at hvis man lykkes med det så gjør man ikke det man også selv kan <ee> for å sette <ee> sette <ee> ja for å akselerere arbeidet mot et klimavennlig samfunn
så poenget er rett og slett å ha to tanker i hodet samtidig <ee> samarbeide innen rammen av EU men ikke gjøre det til en sovepute i forhold til egne grep
og det kommer vi til å ha mange anledninger til å følge opp et etter hvert som vi beveger oss videre
neste replikant er Terje Halleland deretter Sandra Borch
<qq> Arbeiderpartiet har gjennom sin politikk vore|vært med på å sikre en forutsigbar og stabil petroleumspolitikk
dette har vore|vært avgjørende for den suksesshistorien næringen har blitt for <ee> for landet vårt
den siste tida har det vore|vært vanskelig å få tak i hva Arbeiderpartiet egentlig meiner om framtida for olje- og energipolitikken
og jeg registrerer stadig utspill som gjerne skaper usikkerhet både rundt refusjonsordning og friinntekten
er det sånn å forstå at det pågår en debatt i Arbeiderpartiet hvor det diskuteres rammevilkår for petroleumsnæringen
og om de gjør det meiner representanten at dette er rette tidspunktet for ta en sånn debatt
men vi vet at den en dag tar slutt
det vet industrien selv
det vet investorer
det kom veldig tydelig fram i møter i går i Paris hvor noen av verdens største investorer er blitt mer oppmerksom på klimarisiko
i den diskusjonen så kan vi ikke lukke døren for at både skatteregime refusjonsordninger vil endre seg i fremtiden
jeg vil være bruke anledningen president til å gjøre klart at det er ingen slike forslag nå <ee> verken på bordet eller i <ee> i nært forestående
men vi må ha en pågående diskusjon om hvordan dette landet tilpasser seg til en fremtid som vi vet vil komme og da skal vi gjøre det snarere før enn sent <ee> fordi da får man mest politisk kontroll på den utviklingen
<ee> president Senterpartiet og Arbeiderpartiet har vært og er enige om <ee> det meste i energi- og klimapolitikken
Arbeiderpartiet har også vært med på rovdyrforliket i godt samarbeid med Senterpartiet de siste årene
nå viser det seg at bestandsmål for ulv er langt over der det skal være
hva meiner Arbeiderpartiet om vedtaket fra Vidar Helgesen om å ta ut færre ulv enn det Stortinget har vedtatt
<ee> og det er en vanskelig balansegang og den balansegangen går man opp underveis
men jeg mener i utgangspunktet at <ee> vi skal være lojale til at vi har et prinsipp om en ulvesone og vi har <ee> <ee> bestand utenfor ulvesonen
og jeg kommer ikke til å forskuttere en votering på det spørsmålet men vi kommer til å fortsatt ønske å <ee> maksimere effekten av <ee> <ee> det forliket som ligger der og fortsatt støtte opp om det
neste replikant er Lars Haltbrekken
president jeg skulle nok i motsetning til Fremskrittspartiets representant ønske at det var litt mer usikkerhet om Arbeiderpartiets petroleumspolitikk enn det det faktisk er
<ee> dagens petroleumsskatteregime gjør at staten tar den største økonomiske risikoen ved utbygginga på norsk sokkel
det viser også et svar olje- og energiministeren ga til energi- og miljøkomiteen datert fjerde desember totusenogsytten
om kort tid så vil utbygginga av Johan Castberg-feltet komme til Stortinget
så spørsmålet mitt er vil Arbeiderpartiet bli med SV og presse regjeringa til å legge fram skikkelige økonomiske utredninger av Johan Castberg-utbygginga før saken behandles i Stortinget
jeg mener at vi har et veldig bra regime
det har vært veldig fornuftig å ha <ee> både det skatteregimet vi hatt og den refusjonsordningen vi har hatt de siste årene siden midt på to tusen-tallet i forhold til å skape rom for flere aktører
<ee> og jeg svarte i mitt forrige <ee> et av mine forrige svar at vi har ingen planer om endre på det nå
men jeg mener i det lange løp så skal vi ha en diskusjon om det og at forventningene om klarhet i hva som er lønnsomt for staten Norge blir stadig viktigere
så <ee> i den forstand er jeg altså enig med med med <ee> intensjonen i spørsmålet
og vi går tilbake til talerlisten
neste taler er Tina Bru
president jeg vil starte med å takke det som har blitt en nesten helt ny komité faktisk siden forrige periode for et godt samarbeid om neste års budsjett
selv om vi ikke er enige om alt så er det godt å se at det tross alt er rimelig bred oppslutning rundt de lange linjene i norsk energi- og miljøpolitikk
ikke minst er vi et land og et parlament som tar klima- og miljøspørsmål på stort alvor noe vi skal være stolte av
president de siste fire årene har regjeringen KrF og Venstre styrt energi- og miljøpolitikken
sammen har vi ført en politikk som har løftet ambisjonene og levert resultater
trenden er snudd utslippene i Norge går ned og veksten i økonomien den går opp
jeg er stolt over resultatene på vår vakt
vi har laget et rammeverk for klimapolitikken som kommer til å stå seg i lang tid framover
Parisavtalen en felles utslippsforpliktelse med EU prinsippene i energimeldingen industrimeldingen og Nasjonal transportplan og den nye klimaloven er grep som gjør at vi har et solid fundament å bygge videre på
når de fire ikke-sosialistiske partiene vant valget i høst var det også et fornyet mandat til vår klima- og miljøpolitikk
fire år med kritikk fra opposisjonen i denne salen ga ikke gjenklang ute hos velgerne
derfor står vi her i dag og diskuterer enigheten på borgerlig side for femte år på rad president
igjen har våre fire partier vist at det er vi som er best egnet til å finne balansepunktet i klimapolitikken
på den ene siden gjør vi det dyrere og mindre attraktivt å forurense og på den andre siden gjør det lønnsomt og enklere å velge grønt
det gjelder både for næringslivet og for enkeltmennesker
derfor er det ikke de store nye overskriftene i budsjettet regjeringen har lagt frem eller i avtalen mellom våre fire partier
men nettopp denne forutsigbarheten er også et kvalitetsstempel på vår felles politikk
kritikken mot budsjettet har vært av det forutsigbare slaget
stort sett handler det om at det brukes for lite penger eller at det går for sakte
det er en kritikk vi lever godt med fordi vi tross alt kan vise til resultat
når uenighetene dreier seg om noen millioner til eller fra så er det først og fremst et sikkert tegn på at opposisjonen mangler egne idéer
det er i det hele tatt noe tankefattig og enkelt over en kritikk som kun handler om at det ikke bevilges nok penger
så uenig om virkemidler og innretning i klimapolitikken er de på venstresiden at det eneste de kan enes om er at mer penger alltid er å foretrekke
noe felles politisk prosjekt kan de ikke enes om
president hovedgrunnen til at opposisjonspartiene har mer penger å bruke på det meste er enkel
det de har til felles er en uovertruffen vilje til å beskatte næringslivet og til å øke skatter og avgifter til vanlige arbeidsfolk
president vi tror ikke at Arbeiderpartiets milliardregning til bedriftene eller SV og MDGs milliardavgifter på flyreiser og drivstoff er bra verken for næringslivets omstillingsevne eller for viljen blant vanlige folk til å leve mer miljøvennlig
der vi satser på målrettet forskning og tiltak for omstilling og belønning av miljøvennlige valg vil opposisjonen ha økte skatter og avgifter flere forbud og påbud
president dette kommer tydelig fram i vårt forslag til statsbudsjett og opposisjonens alternativer
det er sprikende staur på venstresiden i norsk klimapolitikk president
Arbeiderpartiet er tomme for idéer og mener stort sett at regjeringen gjør for lite for sent og at det bruk det burde brukes mer penger
SV er om mulig blitt enda mer radikalt i klimapolitikken
i Senterpartiet er det eneste som er grønt igjen fargen på partilogoen
lenger i motsatt retning er det ikke mulig å komme når man ser til MDGs budsjett hvor det blant annet foreslås ti milliarder kroner i økte drivstoffavgifter dyrere kjøtt dyrere flyreiser og et strømprissjokk vi ikke har sett maken til med en økning i elavgiften på seks øre kilowatten på ett år
summen av dette er en rød-grønn klimapolitikk som er dyr for bedriftene dyr for familiene og som ikke kutter utslipp nevneverdig verken nasjonalt eller globalt
men president vi bruker også store penger på klima og miljø
for å finansiere all denne gode klimapolitikken og andre satsinger trenger vi også inntektskilder på statsbudsjettet
en av de største bidragsyterne til tross for flere år med lavkonjunktur er olje- og gassnæringen
en av de merkeligste opplevelsene jeg hadde i valgkampen var i en debatt med MDG der det ble hevdet at olje- og gassnæringen ikke direkte bidro til velferdsstaten
men hvordan er det egentlig næringen bidrar
fellesskapet får inntekter på minst tre måter
det er direkte inntekter som skatt og avgift
det er avkastning fra oljefondet og ringvirkninger fra alle jobbene i næringa
president hundre og åtti milliarder var det i tjuesytten
derfor blir jeg urolig når jeg ser akkurat hvor uenig og utydelig opposisjonen er om rammevilkårene for landets viktigste næring
i høst har jeg hørt representanter fra Arbeiderpartiet som har gått mye lenger enn det representanten Marthinsen gjorde i valgkampen med å antyde at vi må se på skattepolitikken for oljevirksomheten
vi ser et SV som løper vekk ifra egen politikk og egne vedtak for eksempel om utbygginger i Barentshavet
og så er det selvsagt MDG som helst vil legge ned alt
vi har våre uenigheter på ikke-sosialistisk side også men vi har i fellesskap levert på det næringen sier de vil ha forutsigbare rammevilkår og attraktivt nytt leteareal
og vi er enige om å opprette nå et nytt lavutslippssenter for olje og gass
president jeg har oppsummert ifra denne talerstolen hele fem ganger tidligere men jeg gjør det gjerne igjen
de foregående årene med ikke-sosialistisk flertall har gitt oss et krafttak for norsk naturvern en storsatsing på å kutte utslipp i industrien offensive tiltak for å kutte utslipp i transport og en tydelig internasjonal satsing
jeg er stolt av det vi har fått til så langt og med dette budsjettet blir det mye å være stolt av fremover også
og første replikant er Hege Haukeland Liadal deretter Emilie Enger Mehl
gode president jeg vil sitere Dagsavisen fjerde september tjuefemten der tidligere fremskrittspartitalsmann på energi og miljø uttaler følgende
miljøbevegelsen har hatt for lett tilgang på penger igjennom statlige tilskuddsordninger
og vi|1 leser i f regjeringen Høyre og FrP sitt forslag til statsbudsjett for tjueatten k kraftige kutt i tilskudd til de frivillige organisasjonene
de frivillige natur- og f friluftsorganisasjonene er avgjørende og selve navet i å formidle kunnskap om natur og miljø legge til rette for friluftsaktivitet for barn og ungdom og mye mye mer
president det stemmer ikke at det er kutt på de frivillige organisasjonene innenfor naturvern og andre ting på Klima- og miljødepartementets budsjett
tvert om så har de fått opprettholdt sin støtte over flere år
og vi mener den jobben de gjør er viktig
og derfor mener vi òg det er riktig å bevilge penger for at de skal kunne ha aktivitet
men jeg er heller ikke enig i at det bare er organisasjonene som gir folk i Norge en grunn eller argumenter for å bruke naturen
jeg tror veldig mange i Norge har et <ee> fint forhold til å være ute i naturen <ee> gå i fjellet gå på tur bruke naturen
det er jo det viktigste
og da er det jo viktig at vi har en tilgjengelig natur at vi satser på at vi legger til rette for hverdagsaktivitet man kan gjøre slike ting
så jeg er ikke enig i det bildet som tegnes av at dette ikke er noe som vi òg er opptatt av for det er vi absolutt president
neste replikant Emilie Enger Mehl deretter Kari Elisabeth Kaski
president like sikkert som at det blir jul så er det at statsråd Vidar Helgesen stopper ulvejakta før jul
og det ble det også i år da han <ee> kom med nyheten første desember om at Slettås-flokken ikke skal ta us tas ut
det til tross for at det er langt flere ulv nå enn det Stortingets fastsatte bestandsmål <ee> er og til tross for at Stortinget har gitt en helt klar beskjed om at ulvesona ikke skal være et ulvereservat
men da kan vi ikke fraskrive oss muligheten til å forvalte ulven innafor sona sånn som statsråden nå har gjort
folk er fortvila
dette er en kjempeviktig sak for de det gjelder og for det prinsipielle rundt hvordan vi skal forvalte ulven vår
mener representanten Bru at <INAUDIBLE> skal være et reservat for ulv
og vil Høyre stemme for Senterpartiets forslag om å ta ut hele Slettås-flokken eller får folk i ulvesona mer ulv i julegave fra Høyre i år også
president jeg kan starte med å svare på spørsmålet om jeg mener at det skal være et ulvereservat
nei det mener jeg ikke
og så er det òg slik at vi har et <ee> forlik i Stortinget som det dessverre er sånn at Senterpartiet ikke er en del av
Senterpartiet har valgt å sette seg helt på sidelinjen i forvaltningen av den norske ulvestammen og det synes jeg er synd istedenfor å være med og ta ansvar gjennom ansvarlige forlik i Stortinget
og med de vedtakene som er fattet på felling i departementet nå så begynner man å nærme seg det bestandsmålet som Stortinget slo fast gjennom dette forliket
men president jeg registrerer at dette er den ene saken som Senterpartiet er opptatt av i klima- og miljødebattån debatten
dette er det andre spørsmålet så langt i dag bare på nettopp dette temaet
kanskje er det slik at når man står helt på utsiden så må man bare snakke om det samme hele veien
men jeg skulle ønske at Senterpartiet heller kunne være med istedenfor å føre en politikk <ee> og ønske seg en utvikling hvor vi ikke skal ha én eneste ulv i Norge
det er heldigvis ikke noe flertallet i Stortinget er enig i
president <ee> jeg vil <ee> f aller først minne representanten Bru om at <ee> folk flest kommer bedre ut av SVs røde og grønne skatte- og avgiftsskifte enn med den her regjeringa
og vi har altså lagt fram ny politikk drevet på med politikkutvikling
i motsetning til den her regjeringa så presenterer vi nye tanker
det kan kanskje være noe for for de
det er også noe som Høyre tar inn over seg fordi at dem har vedtatt i landsmøte på landsmøtet sitt at man skal stille krav om at det gjøres klimapolitiske risikoanalyser i forbindelse med planer for utbygging og drift av nye felt
så har Miljødirektoratet vist at den lønnsomhetsu beregninga som er gjort for Castberg-feltet er for dårlig
så mitt spørsmål for rep til representanten Bru er om de vil nå ta initiativ til at det blir lagt fram en ny og bedre lønnsomhetsvurdering og klimarisikovurdering av Castberg-feltet
president det var mye å ta tak i men jeg må starte litt på toppen
for det første så mener jeg jo at det er de fire foregående årene med borgerlig flertall i Stortinget som faktisk har flyttet klimapolitikken flere hakk med nye tiltak og nye tanker
vi har fått klimalov
vi fikk offensive vedtak i energimeldingen
vi har vedtatt Parisavtalen
vi har le inngått en avtale eller er på vei til å inngå en avtale med EU om klimapolitikken fremover
så det er her det skjer
så til klimarisiko president
ja dette er jo noe som vi òg tar på alvor
derfor har altså regjeringen nå satt ned et utvalg nettopp for å se på klimarisiko fordi det blir veldig viktig å diskutere og følge med på fremover
men når det gjelder spørsmålet om lønnsomhetsvurderinger og miljødirektots <qq> direktoratets rolle her så mener jeg jo ikke at det er Miljødirektoratet som sitter på fagkompetansen til å foreta samfunnsøkonomiske lønnsomhetsanalyser av oljeprosjekt det er det helt andre som gjør
Miljødirektoratet skal selvfølgelig komme med sine faglige innspill på miljøsiden
når det gjelder lønnsomhetsberegningen så mener jeg ikke at de er riktig instans for det
men jeg er sikker på at vi kommer til å se flere prosjekt <ee> på olje og gass i Norge i framtida også som vil ha god lønnsomhet
synes det er friskt av representanten Bru å ta æra for <ee> klimalov som ble vedtatt her i Stortinget fremma av andre partier og ikke minst Parisavtalen <ee> noe som ganske mange land har stilt seg bak og jobba for i oppi flere år
men <ee> jeg synes jo også det er oppsiktsvekkende det som sies om lønnsomhetsvurderinger
altså dere|1 har sjøl vedtatt at det er behov for å gjøre den type klimarisikoanalyser
det gjøres ikke i dag i forbindelse med med planer for utbygging og drift
det som er lagt fram fra utbygger i det her tilfellet for Castberg-feltet er for dårlig
det er slått fast
det tar ikke engang utgangspunkt i at man skal nå den Parisavtalen du skryter av
den forutsetter ikke at verden når det
så derfor så lurer jeg jo igjen på om ikke det er på tide at <ee> at Høyre og tar initiativ her til at man kan få en ordentlig klimarisikoanalyse av det feltet
president for det første så tok jeg ikke æren for klimalov alene
jeg sa at det er det borgerlige flertallet som har dyttet disse tingene gjennom i Stortinget noe mer enn det den rød-grønne regjeringen klarte når de satt med makten og hadde reint flertall i Stortinget
og så igjen til klimarisiko
det er jo ikke slik at når et oljeselskap i dag jobber frem en PUD og den leveres til Stortinget at de ikke tar høyde for klimarisiko i sine beregninger
dette gjøres jo av alle selskapene som ønsker å bygge ut noe på norsk sokkel
selvfølgelig legger de inn forventet pris forventet utvikling forventninger til hvordan klimaregimet kommer til å være i framtida og det ligger i beregningene
så det er ikke slik at man aldri har tenkt på dette før eller dette er noe som ikke vurderes i det hele tatt
men jeg er helt enig med representanten i at dette er et tema som vi kommer til måtte snakke mye mer om fremover
det gjelder ikke bare på olje- og gassutbygginger det gjelder på mange områder i det norske samfunnet
fordi klimarisiko og klimatilpasning er noe vi er nødt til å forholde oss til i all den tid vi vet det kommer til å bli svært vanskelig å unngå at vi får noe temperaturstigninger
det vet vi at vi kommer til å få uansett og da må vi tilpasse oss
<qq> det er en glede for meg <ee> å å bare å avlegge denne innstillingen i dag
veldig mye av <ee> budsjettpolitikken handler om å fordele midler til mange gode formål
vi|1 ser nå ei næring som har vært igjennom en enorm omstilling
utbyggingskostnader er på enkelte felt blitt halvert og det viser at òg i en ny hverdag med heilt andre oljepriser så kan en sikre en lønnsom framtid for norsk petroleumsindustri
derfor president så legger regjeringen opp til en politikk som styrker næringen opprettholder forutsigbare rammevilkår og gir tilgang til nye arealer
Norge er godt stilt i energisammenheng og olje- og gassektoren i sammen med en stor satsing på fornybar forsterker Norge som en stor energi- og miljønasjon
klimautfordringene er globale og krever følgelig både nasjonale og internasjonale løsninger
Norge har inngått ambisiøse mål for klimapolitikken og vi|1 har gode muligheter for å lykkes
sterke teknologisentre kompetent arbeidskraft og mengder av energiressurser
det er nok vanskelig å få med seg i debatten men Norge bør absolutt være blant de nasjoner som har alle muligheter for å klare sine forpliktelser
verden etterspør mer energi og det er viktig å tel tilrettelegge for at veksten kommer inn forbi fornybar energi
men president det betyr ikke at fossile energikilder kjem|kommer til å bli erstatta i morgen
men det bør tilrettelegges sånn at det er de mest forurensende energikildene som først blir fasa ut
og det president betyr at norsk gass kan være vårt bidrag til å erstatte bruken av kull i Europa som be de <qq> vi|1 dessverre ser fremdeles er en etterspurt energikilde
jeg besøkte Gassco sist veke|uke og fikk en presentasjon over verdens framtidige energibehov og de store endringene som skjer med tanke på etterspørsel og produksjon
og jeg trur at alle som var gjester hos Gassco den kvelden var enige om at vi|1 trenger å framsnakke norsk gass
det er òg gledelig å følge opp lovnader ifra valgkampen og gjøre det industrien har etterspurt med å tilrettelegge et statlig program for lavutslippsteknologi for olje- og gassektoren
det vil åpenbart sty styrke konkurransekraften på norsk sokkel og være med på å åpne en raskere utvikling inn forbi lavutslippsteknologi
en fortsatt utvikling på denne teknologien vil tilrettelegge for fortsatt positiv utvikling av petroleumsnæringen
regjeringen har gjennomført store satsinger på karbonfangst og -lagring
nå har vi|1 kommet dit hen at aktørene har levert sine konseptstudier og disse skal nå gjennomgås
disse studiene vil vise kostnader og nytten av et fullskala CO2-håndteringsprosjekt i Norge
og president jeg ser fram til at regjeringen kommer til Stortinget med et heilhetlig framlegg om arbeidet etter at resultatene er gjennomgått
det er flere områder som kan bidra til mindre utslipp
skipsfart er en av de og under Miljøvennlig skipsfart så har jeg òg vært saksordfører
her deler vi|1 mange her er vi|1 mange som deler en felles ambis ambisjon om å få mer ut av godsmengden over på kjøl og samtidig få ned utslippene fra skipsfarten
skipsfart har historisk vore|vært en viktig næring for sjøfartsnasjonen Norge og er en næring som òg vil være viktig for landet i framtiden
i dag <ee> arbeider nærmere hundre tusen mennesker inn forbi maritim næring og representerer en årlig verdiskapning på nærmere hundre og femogsytti|syttifem milliarder kroner
det forplikter og det betyr store muligheter for at Norge skal være en moderne og innovativ sjøfartsnasjon for framtiden som òg viser vei internasjonalt
president det å sikre bruk av mer klima- og miljøvennlig drivstoff og mer energieffektive skip er nøkkelfaktoren for å nå våre mål
og jeg vil i den forbindelse benytte anledningen til å svare opp de bekymringer som har kommet i budsjettprosessen fra rederiene i forbindelse med at fritaket for CO2-avgift på bruk av LNG nå opphører
undertegnede vil på vegne av Fremskrittspartiet følge utviklinga tett i valget av drivstofftyper i næringen framover
og jeg vil òg invitere næringen til å jobbe sammen for å finne gode løsninger for å nå våre felles ambisjoner
det betyr å få ned utslippene fra skipsfarten samtidig som vi|1 styrker posisjonen til norsk maritime næringer
Norge skal fortsatt gå i front
Fremskrittspartiet skal spille på lag med næringen og på lag med framtiden
det åpnes for replikkordskifte første replikant er Åsmund Aukrust deretter Sandra Borch
president jeg får starte med å ønske også Terje <ee> Halleland velkommen til energi- og miljøkomiteen
i forrige periode og i norsk politikk så har Fremskrittspartiet vært klimapolitikkens store bremsekloss
og Fremskrittspartiet er jo fortsatt et slags levende seminar om klimaendringene i det hele tatt er et reelt problem
og det er jo FrPs fortjeneste at Norge som et av få land få har satt <ee> klimaskeptikere inn i regjering
og det er vel også grunnen til at vi knapt har sett nye klimainitiativ fra denne regjeringa
og alt som har skjedd har enten kommet som et resultat av forhandling med Venstre og Kristelig Folkeparti eller at man blitt overstyrt av Stortinget som eksemplet med klimalov er et eksempel på
men jeg skal gi Halleland en sjanse
det er en ny periode
det skal forhandles fram en ny regjeringserklæring
derfor så er mitt konkrete spørsmål til Halleland om han kan gi et eksempel på et initiativ som Fremskrittspartiet vil ta av ny klimapolitikk og av ny politikk for å ta vare på norsk natur
det må jo være litt skuffende for opposisjonen <ee> å sitte og og sjå|se den <ee> gode politikken både på miljø- og klimasiden <ee> som blir gjennomført ifra regjeringen si side der Fremskrittspartiet sitter og er med
det som gjerne har skilt Fremskrittspartiet ifra <ee> de andre partiene er at vi|1 har vært veldig opptatt av resultatet av den politikken som blir ført og ikke kun som symbolene som en sånn politikk fører med seg
derfor så har Fremskrittspartiet vært med på mange vedtak som har vært med og gitt gode resultater
derfor har os jeg tok med i mitt innlegg betydningen av norsk gass
da kan vi|1 sjå|se på på på utslipp som foregår i Europa og der Norge kan virkelig være med å bidra er på teknologiutvikling
Fremskrittspartiet har vært en pådriver for å for å fremme og bevilge midler til å <ee> være med å fremme teknologiutvikling som er løsningen på framtidens miljøproblemer
<ee> president dette var jo ikke et svar på spørsmålet jeg stilte
jeg stilte et spørsmål om Fremskrittspartiet kunne komme på eksempler på tiltak de vil foreslå i neste periode i den perioden vi nå skal inn i
Halleland har stilt til valg blitt valgt inn i Stortinget
og nå spør jeg han
han skal sitte i energi- og miljøkomiteen har ansvaret for å ta vare på norsk natur og for å få ned klimautslippene
derfor så spør jeg igjen om han kan komme med konkrete eksempler på initiativ som Fremskrittspartiet vil ta inn i f regjer inn inn i forhandlingene om en ny regjeringserklæring
president det er veldig skuffende hvis representanten meiner at <ee> t tilskudd til teknologiutvikling ikke er bidrag for å bedre miljøet
og Fremskrittspartiet har vore|vært pådriver der
og det ser vi|1 at den teknologien som Norge <ee> tar i bruk òg er med på å blir eksportert og brukt i utlandet
neste replikant er Sandra Borch deretter Per Espen Stoknes
president Senterpartiet er særlig opptatt av at det skal være midler tilgjengelig til konkrete tiltak som fungerer i områder med rovdyr beitedyr og befolkning som lever i konflikt
igjen ser vi at den omstridte Slettås-flokken er freda av regjeringa
Slettås-flokken har vært spesielt nærgående og har skapt stor frykt for lokalbefolkninga
jeg merker meg at representanten fra det andre regjeringspartiet prøvde å latterliggjøre vårt forslag om å ta ut Slettås-flokken
<ee> men vi skal være klar over at det er mange som følger denne debatten i dag for dette betyr noe for folk
president Senterpartiet og Fremskrittspartiet har vært enig i rovdyrpolitikken
hvordan ser FrP at Venstre nå muligens skal inn i regjering og få ei hand med i styringa av rovviltpolitikken
og vil FrP stemme for forslaget i dag om å ta ut Slettås-flokken
president jeg forstår at ulv er viktig for Senterpartiet og jeg slutter meg til det
ulv er veldig viktig og det er en utfordring for beitenæringene i Norge
vi|1 har et stort ansvar når vi|1 har ei fordeling av arealpolitikken vår der vi|1 vi|1 setter av deler av arealet vårt til til beitenæringen og vi|1 har andre arealer som vi|1 setter over til rovdyr
da har vi|1 en stor <ee> <ee> ansvar at dette blir forvalta på en <ee> ansvarlig måte og vi|1 kan sjå|se <ee> ofte at <ee> vi|1 har gjerne ikke klart det <ee> på en sånn måte som skulle vore|vært ønskelig
men vi|1 bur i en rettsstat
<ee> da er det sånn at alt det som <ee> rettsvesenet vedtar er gjerne ikke det vi|1 alltid vil men det må vi|1 følge og tilpasse oss
og det vil vi|1 òg gjøre i framtiden
neste replikant er Per Espen Stoknes
<ee> under valgkampen så fikk vi høre fra Fremskrittspartiet at Norge må få lov til å konkurrere om å levere olje og gass reinere enn andre land
<ee> og MDG liker markedskonkurranse men da bør vi konkurrere kanskje på det som er viktig på to tusen-tallet nemlig og ikke det som var dominerende teknologier på nitten hundre-tallet
<ee> men Fremskrittspartiet går for å videreføre en skattemodell for oljeselskapa som gir de veldig store fordeler
og i de siste fem år er ha har det blitt utbetalt over åttifem milliarder kroner i skatterefusjoner
<ee> og mener Fremskrittspartiet at det er riktig å fortsett at Norge skal betale oljeselskapene for å overta <ee> den risikoen som vi skattebetalerne <ee> ellers vil s ha
og vil FrP jobbe for at <ee> landbaserte næringer får likeverdig og like gunstige skattebetingelser som dagens skattemodell gir til oljebransjen
president <ee> <ee> nei er et kort svar på spørsmålet
men <ee> det er sånn at <ee> å å hente ut olje og gass i Norge det er forbundet med risiko
vi|1 er nødt til å ha et skattesystem som bidrar til at <ee> en er med å fordele den risikoen mellom både staten og selskapene som er med og leiter
refusjonsordningen har vist at <ee> vi|1 har truffet rimelig blink med den måten å forvalte dette på
vi|1 har vært med og tatt risiko det har òg selskapene vært med og er med på
så må vi|1 refundere en del <ee> <ee> av deres utgifter
men det bekymrer meg veldig lite når jeg ser hvilke|1 <ee> inntekter som staten får tilbake også igjen akkurat på grunn av at vi|1 har en sånn refusjonsordning
<ee> jeg kan berolige pre representanten Tina Bru med at det er ikke bare logoen i Senterpartiet som er grønn
i dag har jeg til og med tatt på meg et blå-grønt slips til ære for henne
men programmet er også grønnfarget
Senterpartiets inngang til energi- og miljøfeltet handler om at vi skal overlate kloden i bedre stand enn det vi sjøl overtok
men det handler også om at vi har tru på at mennesket på en bærekraftig måte kan høste av naturens ressurser
Senterpartiet prioriterer bærekraftig bruk og forvaltning framfor statisk og formalistisk vern
dessuten mener Senterpartiet at det er en verdi i seg sjøl at vi tar hele landet i bruk der vi har frihet til sjøl å velge hvor vi ønsker å leve våre liv
energi- og miljøfeltet er et bredt felt men som henger tett sammen
i Norge skal vi være med på å nå klimamålene samtidig som vi forvalter enorme naturressurser både fornybare og ikke-fornybare på energisektoren
Senterpartiet er tilhenger av både føre-var-tiltak for å ikke overstige to graders-målet men vi er også teknologioptimister
derfor er vi tilhengere av kraftige omstillingstiltak som gir store utslippskutt raskt som satsing på karbonfangst og -lagring men også på skog både skogens bindingsevne og industrimulighetene knytta til hele verdien i verdikjeden for tre
dessverre president så ser vi et samfunn som stadig sentraliseres på flere og flere områder og stadig fortere
det skaper større avstand mellom folk og natur
det skaper avstand mellom de som lever av og i naturen og de som lever sine liv i byer og t større tettsteder
det øker konfliktene og gjør utfordringene innenfor miljø- og klimaarbeidet mildt sagt utfordrende selv om vi alle er like avhengig av naturen enten vi bor sentralt eller perifert
president Senterpartiet slutter helhjerta opp om klimamålsetningene om førti prosent kutt i utslipp innen tjuetredve|tjuetretti sammenligna av med åttini-nivået
vi erkjenner at kutt må komme i alle sektorer og virkemidlene må gi reelle kutt i utslipp i alle sektorer president
dessuten må vi sørge for å få fram faktiske alternativer til fossile løsninger
Senterpartiet er opptatt av å sikre bred oppslutning om den omstillinga vi må igjennom
da må vi unngå tiltak som slår urettferdig ut
vi må sikre de sentrale bærebjelkene i den norske modellen blant annet gjennom fortsatt sosial og geografisk utjamning
dette øker de st sosiale forskjellene både internt i byene men bidrar også til å stenge omlandets pendlere og andre innbyggere ute
eller noe så enkelt som å øke drivstoffavgiftene president uten tanke på alle de som faktisk er avhengige av privatbilen for å få hverdagen til å gå opp
det gjelder enten man pendler fra bygda til byen kjører unger til og fra skole fotball korps og håndball eller bare skal handle og ikke har butikken i første etasje og jernbanestasjonen i underetasjen slik det er blitt så trendy å mene blant arealplanleggerne
president skal vi ivareta sosial og geografisk utjamning er differensiering av tiltak strengt nødvendig
i folkerike områder kan det bety et omfattende kollektivtilbud mens det i distriktene fortsatt må være rom for privatbilen
vi trenger derfor virkemidler som gir alle en rekke muligheter til å bidra med utslippskutt
president Norge står i en særstilling når det gjelder tilgang til naturressurser
vi er sjølforsynt med fornybar energi og vel så det og har alle muligheter til å bidra til grønn vekst basert på disse ressursene
det krever en langsiktig og klar satsing på videre produksjon av fornybar energi men også på teknologiutvikling
ny teknologi på norske ressurser gir grunnlag for verdiskapning i hele landet men kan også bringe oss nærmere klimamål og in løsninger internasjonalt
det er ingen tvil om at fornybare ressurser vil bidra til reduserte utslipp men det gir også mange muligheter for verdiskapning i samfunnet
Senterpartiet ser utslippskutt i transportsektoren utvikling av lavutslippsteknologi i industrien og offensiv satsing på fangst og lagring av karbon som sentrale og betydelige klimatiltak
Senterpartiet vil derfor få fortgang i arbeidet med et CO2-fond for næringstransport etter modell av næringslivets NOx-fond
og vi har satt av én milliard kroner til dette og vi håper at vi får klar framdrift
president Senterpartiet satser også på CO2-håndtering og har lagt inn tre hundre og førti millioner kroner i tillegg til regjeringas forslag om de tjue som står der
det er helt avgjørende president at ska for å nå klimamålene og unngå en temperaturstigning på over to grader så har vi faktisk ikke tid å miste
vi har ikke kompetanse å miste
og vi har ikke råd til å ta et hvileskjær slik som regjeringa beskriver det
ikke bare er Senterpartiet opptatt av å redusere klimaendringene gjennom omstilling og teknologiutvikling
Senterpartiet tar også inn over seg president at klimaendringene allerede er her
da må vi forberede samfunnet på dette
Senterpartiet styrker derfor arbeidet med flom- og skredforebygging i tråd med NVEs meldte behov på to hundre millioner kroner
vi har senest i høst og flere ganger de siste åra sett tragiske og tydelige eksempler på at dette er helt <ee> nødvendig
et område hvor vi må ta på alvor det ansvaret myndighetene har
og med det vil jeg fremme de forslag som Senterpartiet står bak eller er en del av
og jeg gjør også oppmerksom på det løse forslaget som ligger i salen i dag om Slettås-flokken
da har Senterpartiet fremmet de forslag som representanten refererte til
det åpnes for replikkordskifte og første replikant er Else-May Botten deretter Lene Westgaard-Halle
ja president representanten var inne på <ee> det grønne <qq> både med slips og med skog og den og ja ganske mange ting
ja <ee> jeg det er vel sånn at alt som kan komme fra et fat olje i dag det kan vi også utvinne fra trestokken i framtida
<ee> men da må vi sikre trenæringa i Norge rammebetingelser
<ee> i dag ser vi at <ee> det største den største treforedlingsvirksomheten i Norge Norske Skog sliter voldsomt i motbakke <ee> står nå ovenfor oppkjøp
og det ser jo ut som man redder industridelen
men vi må sikre rammebetingelser som for eksempel CO2-kompensasjon <ee> redusert elavgift
vi må legge til rette for framføring av tømmeret på <qq> på veiene våre
<ee> så det er handler om å gi rammebetingelser
neste replikant er Lene Westgaard-Halle deretter Terje Halleland
president <ee> jeg bor på bondegård et stykke ut på bygda
kollektivtilbudet er det litt sånn så så med
trikk og bane det fins det ikke og det er skralt med sykkel- og gangveier
men om man er opptatt av klima så er mulighetene likevel mange
flere av bøndene i Vestfold legger solceller på låvetakene leverer husdyravfall til biogassanlegget vårt og mange av oss kjører elbil
fordi man trenger faktisk ikke å bo i byen for å være klimavennlig
samtidig så ser vi at Senterpartiet er i ferd med å etablere sæm seg som det mest klimafiendtlige partiet på Stortinget
i dag er for eksempel Senterpartiet det eneste partiet på Stortinget som ikke vil bruke bensinavgift for å motivere folk til å bli mer klimavennlige
så hvordan tenker represen representanten at vi skal nå målet om ikke å selge fossilbiler om bare syv år dersom han ikke er villig til å ta i bruk avgiftssystemet for å nå det
president <ee> jeg er ganske sikker på at vi kan nå det målet ved å fortsette å bruke gulrot i avgiftspolitikken framfor å bruke pisk og legge en <ee> bela <ee> betydelig byrde på på enkeltmennesker
<ee> og det er jo sånn og det er helt riktig at <ee> de som bor grisgrendt de er også villig til å ta sitt klimaansvar ved å bruke solceller vindkraft og så videre
<ee> det ser vi jo og der vil Senterpartiet ha insentiver for å styrke det og vi vil også legge til rette for valg av <ee> klima fossilfri drivstoff og og klimavennlige transportmidler
neste replikant er Terje Halleland deretter Arne Nævra
regjeringen har igangsatt og gjennomført studier inn forbi karbonfangst og -lagring
regjeringen ønsker nå å forankre prosjektet i Stortinget
og <ee> i den forbindelse registrerer jeg at Senterpartiet ønsker å gå videre uten den kvalitetssikringen verken av lønnsomhet eller nytte
er det sånn at <ee> spesielt i lys av tidligere <ee> vedtak fra Senterpartiet si tid i regjering meiner Senterpartiet at dette er en god prosess for den videre framdriften
ja vi tar industriens klare signaler på alvor om at et hvileskjær nå vil <ee> medføre at vi går tap <ee> <ee> taper tid men ikke minst så taper vi kompetanse
<ee> dette er dyr kompetanse et apparat som er rigga opp og som er i gang
<ee> den kompetansen risikerer vi at forsvinner til andre typer prosjekter <ee> dersom vi ikke holder <ee> holder dette gående
derfor ønsker Senterpartiet fortsatt satse sånn at <ee> vi får full utnyttelse av den kompetansen som er der og får realisert disse prosjektene
neste replikant er Nævra
president <qq> SV og Senterpartiet har samarbeida veldig bra på mange områder jordbruk distriktspolitikk
men så er det et område hvor vi har slitt litt
og som dere også har slitt betydelig med i forhold til natur- og miljøorganisasjonene og det gjelder det klassiske naturvernet
jeg synes det er veldig leit for samarbeidet og jeg synes det er leit overfor miljøorganisasjonene og jeg synes det er leit overfor norsk natur
jeg kan ikke se at dere har i Senterpartiet økt noe på budsjettet om økologisk grunnkart vern av trua arter og naturtyper og så videre
altså det klassiske naturvernet er omtrent fraværende i Senterpartiets program og Senterpartiets budsjett
og det dere trenger i stor grad samarbeid med organisasjonene for å nå måla deres om distriktspolitikk og bærekraftig jordbruk også
<ee> Senterpartiet er <ee> <ee> glad for et godt samarbeid med SV <ee> gjennom tid <ee> på miljøsida
men Senterpartiet og SV har et <ee> forskjellig utgangspunkt i forhold til <ee> naturvern
som jeg sa i min innledning så er Senterpartiet opptatt av <ee> <ee> forvaltning men også bruk av naturen på en forvaltningsmessig god måte
<ee> der SV sier vern så sier vi <ee> bærekraftig forvaltning gjennom bruk
<ee> og det er den store forskjellen på Senterpartiet og SV
president siden jeg ble|1 født er verdens bestander av ville dyr nær halvert
vi står midt oppi en utryddelse av planter og dyr vi ikke har sett maken til på sekstifem millioner år
det verste er at vi ikke har noen angrefrist
utrydder vi en <ee> dyre- eller planteart er det endelig
naturen står på for oss hver eneste dag døgnet rundt
den gir oss frisk luft reint vann mat klær hus og medisiner i tillegg til fantastiske naturopplevelser alt helt gratis
i dag er det først og fremst vårt enorme forbruk av areal som utgjør trusselen mot naturrikdommen
regjeringas iver etter å asfaltere landet og legge til rette for vekst i privatbilismen er en alvorlig trussel mot naturen og det legger til rette for økte utslipp av klimagasser
klimaendringene går allerede hardest ut over mennesker i fattige land
men også i Norge opplever vi styrtregn flom og ras
tidligere i høst dro både olje- og energiministeren og kommunal- og moderniseringsministeren til Sørlandet for å besøke flomofrene
til NRK sa kommunalministeren vi ser hvor sårbare vi er så det er viktig at man forbereder seg for mer uvær og sterkere krefter
olje- og energiministerens budskap var at flommen var en kraftig påminnelse om at det må jobbes enda hardere med forebyggende arbeid knytta til flom og skredsikring
besøket og løftene om sterkere innsats for å unngå slike skader kom fjerde oktober
litt over ei uke etterpå kom statsbudsjettet med svaret
der blei det kutta i bevilgningene som nettopp skal gi oss denne beskyttelsen
en beskyttelse det blir stadig større behov for dess mer tid vi kaster bort på å ikke få til store utslippskutt
det er svært alvorlig og vil flere plasser gi irreversible endringer i naturen
heldigvis er det lyspunkt
for noen uker siden kom Norges Bank med det råd at oljefondet ikke burde investere i oljeaksjer
i går kom nyheten om at Verdensbanken skal slutte å finansiere olje- og gassprosjekter etter totusenognitten
vi trenger at de store pengene brukes på de fornybare løsningene
det er ikke lenger bare uansvarlig overfor naturen og kommende generasjoner å bare kjøre på i oljepolitikken slik olje- og energiministeren sa det da han lyste ut rekordmange leitetillatelser til oljeindustrien i Barentshavet
det begynner også å bli en dypt uansvarlig økonomisk politikk
skal vi klare å unngå de verste konsekvensene av klimaendringene må store deler av de allerede oppdaga fossile energiressursene bli liggende i bakken
regjeringas iver etter å pumpe opp mer olje skader ikke bare klimaet
det kan også føre til at fellesskapet sitter igjen med store økonomiske tap
klimaet er avhengig av handling nå ikke nye fagre løfter om utslippskutt gjort av noen andre et annet sted i en fjern framtid
og med dette president så tar jeg opp de forslag der SV er med samt også det løse forslaget
da har representanten tatt opp de forslag som han refererte til
og vi åpner for republi replikkordskifte
første replikant er Espen Barth Eide deretter Stefan Heggelund
president <ee> Norge har lenge hatt en <ee> lederrolle i å utvikle teknologi for <ee> CCS altså karbonfangst og -lagring og vi har tidligere diskutert dette <ee> kuttet som nå kom i forhold til de tre pågående prosjektene
og jeg vil gjerne ha representanten Haltbrekkens kommentar til det men også <ee> stille spørsmål om <ee> er det tenkelig i det hele tatt at man kan oppnå Paris-målene hvis ikke vi går veien om karbonfangst og -lagring
på det siste spørsmålet er svaret enkelt og greit nei
det vil i så fall bli langt dyrere
neste replikant er Stefan Heggelund deretter Gisle Meininger Saudland
ja president det er hyggelig å se to sosialister stå og drøfte sin egen fortreffelighet
men i forbindelse med plan og utbygging av Goliat en plan SV la frem med stor iver så skrev SV blant annet i merknadene at dette var en milepæl for petroleumsnæringen at næringen trengte langsiktighet
og de skrøt av Enis jobb for lokale ringvirkninger
samtidig så understreket man i planen SV la frem at feltet ville være marginalt lønnsomt
det viser siste lønnsomhetsanalyse også men i år har SV klart å hisse på seg deler av fagbevegelsen som vil ha ro
partiet blir ikke invitert av LO på deres olje- og gasskonferanse
og da har jeg to spørsmål i forbindelse med disse debattene Lars Haltbrekken har prøvd å holde på med i høst
gjør det vondt å kollidere så kraftig med seg selv i døren
og hvor mange ganger kontrollerte SV fra regjering kostnadsutviklingen på feltet
og gjorde de det på noen annen måte enn dagens statsråd har gjort
det gjør overhodet ikke vondt å ta ansvar for <ee> den klimarisikoen man løper ved storstilt utbygging av oljefelt i Barentshavet
SV var også mot <ee> internt i denne regjeringa <ee> som Heggelund viser til og som jeg ikke var en del av <ee> denne utbygginga <ee> men vant ikke <ee> det slaget
det vi ser nå er at vi er nødt til å lære av de erfaringene vi har fra Goliat-feltet og være svært forsiktige videre framover
neste replikant er Gisle Meininger Saudland deretter Ola Elvestuen <qq>
president energibehovet i verden er økende og tilgang til energi er en avgjørende faktor for å løfte mennesker ut av fattigdom
Norge har gode forutsetninger for å bygge ut mer vann- og vindkraft men det er arealkrevende
så mitt spørsmål til representanten Haltbrekken som seinest for en time siden leverte et representantforslag om å verne ennå et vassdrag er
er ikke representanten enig i at energi er en viktig forutsetning for å få mennesker ut av fattigdom og at man bør etterstrebe i størst mulig grad å sikre dette gjennom rein fornybar energi
og i så fall er ikke representanten og hans parti sitt ønske om å verne de fleste potensielle områder motstridende med målet om å løfte flere mennesker ut av fattigdom og at Norge bør gå foran som en foregangsnasjon i dette arbeidet
det er ingen tvil om at <ee> de fattigste i verden trenger mer energi og trenger mer rein energi
<ee> men hvis representanten Saudland tror at <ee> krafta fra Øystesevassdraget vil gå til de fattigste av de fattige i verden <ee> så tar han nok grundig feil
<ee> og heldigvis har hans partikollega <ee> Terje Søviknes <ee> olje- og energiministeren også avslått de to kraftutbyggingene som er i Øystesevassdraget
det som derimot er bekymringsfullt <ee> og som regjeringa har vært ansvarlig for de siste årene er de store kuttene i satsinga på fornybar energi i utviklingsland
der er det gjennomført betydelige kutt som gjør at Norge yter mindre hjelp til de fattigste som trenger tilgang på rein energi enn det vi burde ha gjort
ja <ee> president i Venstre og SV så deler vi nok ambisjonene om at vi må ha vi må ha raske utslippskutt og vi må ha utslippskutt som er dramatiske ikke bare for å nå Parisavtalen men vi skal strekke oss ikke bare mot to grader men ned til én og en halv grad
CCS alle de store prosjektene og store endringene må gjennomføres
men president <ee> <ee> representanten Haltbrekken tok også opp <ee> klimaforliket og målsettingen mot tjuetjue i sitt innlegg
<ee> og der er det jo det er jo langt vanskeligere å finne tiltakene som gir en effekt på så kort <ee> sikt
vi har elbil-fordelene vi har innblanding av biodrivstoff det går opp i ti prosent nå til neste år men også med dilemmaene det innebærer
så mitt spørsmål blir egentlig til <ee> SV om hvilke andre tiltak er det de ser for seg som kan sikre utslippskuttene på kort sikt som går ut over det som allerede nå gjøres
vi er nødt til å få en fortgang i utskifting av <ee> personbilparken sånn at vi har som mål at ni av ti nye personbiler innen utløpet av denne stortingsperioden er nullutslippsbiler
vi er nødt til å få en satsing på elektrifisering av skipstrafikken langs <ee> kysten
i så måte så er det anbudet som regjeringa har sendt ut for Kystruten <ee> svært dårlig
det møter ikke de og <ee> gjør ikke bruk av de mulighetene som man har i dag innafor elektrifisering av kysten
vi har levert forslag om toogførti|førtito utslippskutt som sammen med våre alternative statsbudsjetter vil gi de utslippskuttene som vi trenger for å nå klimaforliket
da har representanten referert de forslagene eller tatt opp de forslagene han refererte til
første replikant er representanten Sandra Borch
president slapp av det kjem|kommer ingenting om ulv nå