scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
hvis dette president er en total mangelfull forståelse for næringa så stiller jeg spørsmål til hva SV legger i den beskrivelsen
jeg vil avslutningsvis takke Venstre og Kristelig Folkeparti for at vi kunne danne en budsjettavtale
man har gitt og man har tatt men det er et godt tegn på at det har vært en grunn at det har vært grundige forhandlinger
sluttresultatet har en rekke gode elementer i seg til det beste for å oppnå gode politiske mål innafor næringspolitikken
jeg vil ser fram til at vi får en god debatt i dag president
det åpnes for replikkordskifte og første replikant er Terje Aasland
president <ee> tidligere så har jo Fremskrittspartiet hatt en veldig tydelig linje når det gjelder debatten i næringspolitikken om å melde om om om næringskomiteens budsjett og det er sjøfolka
nå hørte vi ikke et eneste ord i forhold til sjøfolka og betydningen av norske sjøfolk ombord i norske skip
<ee> det kan jo være flere årsaker til det president og det kan være greit å høre litt om hvordan Fremskrittspartiet tenker om dette men det er kanskje forståelsesfullt at de ikke nevner sjøfolk i og med at de fjerner den skattefrie hyretillegget
de <ee> s kommer nå mest sannsynlig til å bruke titalls millioner kroner av skattebetalernes penger til å subsidiere en ordning hvor norske sjøfolk går i land og andre EØS-borgere kommer om bord
og president mitt spørsmål blir <ee> da følgende
er Fremskrittspartiet fornøyd med disse to ordningene
<ee> og er det sånn at den tiden da FrP var et <ee> parti for norske sjøfolk er det over
Ørsal Johansen
president nei den tid er absolutt ikke over
<ee> Fremskrittspartiet har vært og vil alltid være sjøfolks forkjemper <ee> og vi prøver òg å utøve det i praksis i motsetning til Arbeiderpartiet
vi har nå en budsjettavtale som vi forsvarer fordi vi har vorte|blitt enig om det og sånn er det
vi kjem|kommer fortsatt til å forsvare den men vi kjem|kommer òg fortsatt i motsetning til Arbeiderpartiet å være sjøfolkforkjemper
vi er interessert i at vi skal ha sjøfolk på norske sjøfolk på norske båter og det vil òg vil bli resultatet av vår politikk
neste replikant er Katrine bøl Boel Gregussen deretter Geir Pollestad
<ee> i årets statsbudsjett så øker regjeringa reiselivsmomsen
<ee> det er en politikk som kommer til å svekke distriktsarbeidsplasser over heile landet
mange hoteller og andre næ reiselivsbedrifter har så små marginer at det er så vidt dem klarer å få det til å gå rundt
samtidig så sikrer dem mange viktige arbeidsplasser for lokalsamfunn i heile landet
men med nok ei økning i reiselivsmomsen fra denne regjeringa så vil det nå kunne bli kroken på døra for mange av de bedriftene
i regjeringserklæringa fra Høyre og FrP så står det at dem vil sikre gode og forutsigbare rammevilkår for reiselivet
hvorfor har FrP gått bort fra det løftet
<ee> i forbindelse med budsjettavtalen så har vi nå vorte|blitt enig om en økt merverdiavgift på reisegjø livsnæringa
mye av|1 den <ee> den økningen vil kunne tas på pris men selvfølgelig ikke alt og det vil være varierende ut ifra hvilke reiselivsbedrifter det gjelder
men <ee> president samtidig så har vi <ee> gjort endringer når det gjelder skatteregler når det gjelder eiendomsskatt som i sum vil være med å bidra til at nei reiselivet i Norge vil utvikle seg på en enda mer positiv måte enn det dem ha at enn det de har gjort tidligere
jeg trur at de endringene vi nå har gjort og tidligere har gjort vil væ vil kompensere for dette og sørge for at norsk reiseliv vil fortsatt bestå og kunne utvikle seg som gode bedrifter å ikke bli skatta ihjel slik SV ønsker
og nå har Fremskrittspartiet vør <qq> vært|1 med i <ee> f <ee> flere budsjettenheter på dette huset og vi er stolte av|1 det vi har gjort for næringslivet i Norge og reiselivet i Norge
vi har sørget for at skattelettelser på godt over tjuefire milliarder for næringslivet
det vil òg reiselivsnæringa <ee> <ee> nyte godt av
<ee> når det gjelder spørsmålet til til Pollestad om at om Fremskrittspartiet vil jobbe for å øke skatter og avgifter for norsk reiselivsnæring så er jo svaret nei
replikkordskifte <qq> er dermed omme og vi går tilbake til talerlisten
neste taler er Katrine Boel Gregussen
<ee> president klimandringene er i gang og aller hardest rammer mennesker rammer den mennesker i fattige land
i Norge opplever vi også ekstremvær flom og ras samtidig som både planter og dyr trues av utryddelse på et nivå som vi aldri før har sett
regjeringa si løysing på dette er oljeboring og motorveiutbygging i stedet for å ta vare på verdifull natur og å starte omstillinga til et nullutslippssamfunn
i tillegg så reduseres bevilgningene til tiltak som skal sette oss i gang til å møte stadig større klimautfordringer
i årene fremover så må Norge klare overgangen fra sterk oljeavhengighet til en mangfoldig og grønn økonomi
hvert eneste statsbudsjett framover burde være det mest ambisiøse klimabudsjettet hvis vi noen gang skal komme i nærheten av å ta det ansvaret som vi moralsk er forplikta til å ta
president den sittende regjeringa har ikke engang begynt å tenke tanken på dette arbeidet
det grønne skiftet har de siste fire årene vært noe man snakker om men som man ikke gjør noe med
for i virkeligheta så drives det en politikk her til lands der det satses på olje eiendom og verdipapirer istedenfor å faktisk gjøre noe|1 med vår tids største utfordring
hvis Norge skal lykkes med overgangen fra oljeavhengighet til en mer framtidsretta økonomi så må vi vri satsingene over på næringer der Norge har naturlig fortrinn
vi må våge å satse stort målretta og langsiktig for en overgang som skaper vekst for eksempel med grønn industri bioøkonomi og IKT-drevet innovasjon
Norge har en heilt unik mulighet til å bygge et nytt og grønt næringsliv med en sterk økonomi og masse kompetente arbeidsfolk
vi har en høgt utdanna befolkning masse rein kraft og reint vann
i tillegg så gjør den nye teknologien det mulig at land som Norge kan reindustrialisere seg
SV satser på nye ordninger som utnytter den kompetansen vi allerede har fra oljeindustrien inn i andre næringer samtidig som vi øker miljøteknologiordninga kraftig sånn at bedrifter får mer støtte til å satse på miljøvennlige løysinger
president et av våre aller største fortrinn er våre enorme naturressurser
men hvis Norge skal realisere potensialet som ligger i bioøkonomien så må vi slutte å sende råvarer ubearbeidet rett ut av landet og i stedet videreforedle disse for å skape høyverdige produkter her landet
vi foreslår ei styrking av bioøkonomiordninga under Invasjon Norge
vi må satse rett nå hvis vi skal få Norge ut av oljeavhengigheta
den beste måten å gjøre det på president er ikke å satse på skattelette men å satse på en aktiv næringspolitikk som sørger for at flere folk kommer i arbeid
president jeg syns det er litt vanskelig å komme hit uten å snakke om fisken
<qq> <ee> jeg kommer sjøl i fra en kystkommune en liten kystkommune <ee> i Midt-Troms
skal vi se unnskyld meg nå har jeg bare mista et <INAUDIBLE>
har du prøvd å sette nummer på arkene
ja jeg har egentlig gjort det
<ee> en to tre
har du den
beklager det ordfører
<ee> jeg er sjøl fra en kystkommune der man ser at oppdrettsnæringa har vært med på å endre samfunnet vårt på rekordtid
vi ser veksten og vi ser en merkbar økende aktivitet men vi ser lite positiv utvikling i kommunen der jeg kommer fra
der merker man heller store miljøkonsekvenser større utslepp og kommune som stadig må kutte i velferden
en industri blomstrer og går åpenbart veldig bra samtidig så har vi et lokalsamfunn som har kniven på strupen
en produksjonsavgift er god distriktspolitikk fordi den kan sørge for opprettholdelsen av et samfunn der det bor få mennesker som skaper store verdier
regjeringas pessimisme for distriktene er kritisk for utviklinga av sjømatnæringa
vi i SV meiner at det kommer til å lønne seg for heile landet at de kommunene som legger til rette for denne type næring får verdier der verdier skapes i form av produksjonsavgift for innsatsen
i dag opplever mange at disse av disse kommunene trange kår
en sånn avgift kommer i mange tilfeller til å kunne opprettholde gode offentlige tjenester i de områdene dersom veksten skapes
president vi meiner at f <ee> fiskeriminister Sandberg ikke har lytta til Stortinget og ikke innført denne produksjonsavgifta til tross for at han fikk ei tydelig bestilling fra Stortinget
og på sikt så kommer det til å føre til at mange kommer til å få få det vanskeligere å opprettholde liv i sine lokalsamfunn
vi må tørre å satse på de små kystkommunene og de litt større som legger til rette for vekst i oppdrettsnæringa
vi må tørre å si at dem også skal få en del av kaka fordi det er fornuftig men også fordi det er rettferdig
president nå hadde jeg noe om landbruk her <ee>
det blei litt rot
ja så vil jeg si litt kort om landbruk
<ee> vi i SV vi jobber for et bærekraftig landbruk over heile landet
vi meiner at målet fra landbruksmeldinga er veldig viktig og landbrukspolitikken skal legge til rette for et aktivt landbruk over heile landet og bygges på lokale ressurser
etter forrige ukes debatt om opplysningskontorene så føler jeg at det trengs ei kort avklaring
vi i SV vi er opptatt av to prinsipper i denne saken
for det første at samvirkene skal ha mulighet til å utøve markedsregulering og for det andre at vi må redusere kjøttforbruket Norge
i ei tid der vi trenger å redusere klimagassutslippene er redusert kjøttforbruk et viktig tiltak
i denne perioden kommer vi til å stå på for at det fortsatt skal være mulig å drive landbruk i heile landet
at vi får på plass <ee> et driftsvansketilskudd som gjør det lettere å drive også der terrenget er bratt og forholdene er vanskelig
skal vi sikre matberedskapen og bruke det arealet vi har må vi stoppe den politikken vi ser fra regjeringa i dag som bidrar til mer stordrift og mer sentralisering
i <INAUDIBLE> har vi lyst til å ta landbruket i ei anna retning
<ee> SV er det partiet som bevilger mest penger på næringspolitikk
vi har laga et alternativt statsbudsjett for de mange ikke for de få og jeg tar opp vårt|1 forslag som ligger i innstillinga
da har representanten tatt opp de forslagene hun refererte til
hvis du finner noe mer artig i manuskriptet ditt så kan du alltid ta en tre minutter senere
vi åpner for replikkordskifte <ee> og første replikant er André N. Skjelstad
og da lurer jeg litt på hvordan vil det virke når da næringa også innimellom ikke har så sterke år som det dem har hatt i det senere tid
president jeg tenker at det viktigste i denne saken må være å snakke om hvordan|1 <ee> oppdrettsselskapene kan gi noe|1 tilbake til de lokalsamfunnene dem <ee> <ee> arbeider i <ee> og tar ut råstoffer fra
i dag så ser vi at <ee> at dem kommer <ee> gjør en veldig stor jobb
<ee> så vi i SV vi ønsker å jobbe imot det og sørge for at <ee> det skal bli mer miljøvennlig <ee> næring og for at <ee> alle skal nyte godt av det som skjer på kysten
ingen flere har meldt seg til replikk så replikkordskiftet er dermed omme og vi går videre på talerlisten
president <ee> Venstre meiner også at produksjonsavgift det er viktig
<ee> så må en jo se hvordan man utformer det men det vil vi jo komme tilbake til seinere
president <ee> jeg er glad for at Venstre KrF og Høyre og FrP for femte år på rad har framforhandla et godt budsjett for Norge
det å sette et tydelig Venstreavtrykk også på næringsområdet
og jeg meiner at det er avgjørende at statsbudsjettet bidrar til bedre vekstfå vilkår <ee> vekstforhold for Norges små og mellomstore bedrifter
herre utgjør ryggraden i norsk verdiskapning to tredjedeler av jobbskapinga skjer i privat sektor
og det la er viktig å legge til rette for vekst i real sektor med en gjennomtenkt insentivpolitikk og et rammeverk som gjør det lettere å tryggere å skape egne og andres arbeidsplasser
vårt|1 engasjement for gründerkapital og inkubatorprogram er bra for å fremme nettopp entreprenørskap
oppstartsbedrifter innovasjon og forskning er nødvendig for å sikre at nye arbeidsplasser bidrar til verdiskapning og bærekraftig vekst
president næringspolitikk skal legge rammene men ikke bestemme nødvendigvis retningen for norske gründere
statens oppgave er å sørge for best mulig rammevilkår for innovative småbedrifter med store ambisjoner og gode ideer
det er viktig at også ulønna arbeid får medregnes i forbindelse med etablering av egen bedrift og forskning
i Venstres alternative statsbudsjett <qq> foreslår vi derfor å opprette en tilskuddsordning på førti millioner kroner til ulønna arbeid igjennom SkatteFUNN
formålet er å legge til rette for fler gründere og mer innovasjon
det er viktig med gode statlige <qq> innskuddsordninger og såkornfond
i fler tilfeller kan statlig kapital også utløse videre privat finansiering
innovasjon forskning og utviklingskontrakter er sentral for å styrke norsk verdiskaping
et viktig virkemiddel er risikoavlastningsprogram som gjør det enklere for norske banker å gi kapital til norsk oppstarts- og innovasjonsbedrifter
sånne program bør styrkes ytterligere
jeg er glad for at et storting nå ber regjeringa om å sjå|se nærmere på muligheten til å registrere firma i Norge uten fysisk tilstedeværelse
Norge bør være en verdensledende destinasjon for gründere og jeg mener en slik e-oppholdstillatelse kan bidra til det
Estland har allerede innført et sånt type system
president Norge med med vår|1 lang lange kyststripe og fem ganger så mye hav som land og store fornybarressurser
dersom ressursene utnyttes optimalt er det potensiale for verdiskapning som kan være større og mer varig enn oljeinntektene
med gode rammevilkår kan sjømatnæringa sikre vekst og inntektsgrunnlag langs heile kysten vår|1
Norge har innen fiskeri havbruk og marin bioteknologi er et stort konkurransefortrinn ut fra naturgitte forutsetninger og en omfattende kompetanse utvikla gjennom generasjoner og gjennom målretta forskning
jeg vil bidra til å utvikle en sjømatpolitikk som sikrer en konkurransedyktig og en allsidig sjømatnæring
når det gjelder sjømat er det en forutsetning at Norge igjennom en aktiv handelspolitikk får redusert sine handelshindringer og at Norge får fri markedsadgang for sjømat til EU og det øvrige viktige markedene
Norge har i dag ikke frihandel men noen av de femten viktigste sjømatmarkedene
en friere markedsadgang er viktig for økt verdiskapning i hele verdikjeden for sjømat
regelverket innenfor alle deler av sjømatsektoren må forenkles og ha som hovedmål å sørge for miljøvennlig bærekraftig forvaltning av lokal verdiskaping
det er viktig å sikre rekruttering til fiskeri sjømatforedling havbruk og sjømatnæring
herre bidrar til blant anna ved ordningen Sett Sjøbein
president fiskeriressursene er en nasjonal ressurs og skal forvaltes nasjonalt
jeg mener fiskerinæringa skal reguleres igjennom kvotebestemmelser sånn at langtidsbeskatning ikke er større enn den økologiske bærekrafta
det må re reageres strengt på overtredelser og anna former for juks med her kvotene
i internasjonale forhandlinger må Norge være en pådriver for et mer bærekraftig fiske
fastsetting av kvotene må så langt som mulig bygge på økosystemforvaltning sånn at beskatning av en art ikke truer langtidsutbyttet fra andre arter
internasjonale avtaler og effektiv kontroll må sikres den økologiske balanse i Barentshavet og i Nordsjøen
det må gjøres for mer for å styrke arbeidet mot lakselus og ta vare på villaksstammen våres er viktig og jeg er glad for at vi fikk styrka de arbeid med villaks igjennom budsjettforliket
president Norge har et stort potensiale for sunnere og klimavennlig mat fra havet
Norge har alle forutsetninger for å øke den marine verdiskapninga
det må skje en kombinasjon av vekst på bærekraftige premisser innefor fisk og oppdrett og en sterk satsing på nye framvoksende marine næringer blant anna krill økt algeproduksjon og fordeling av tare til medisiner kosmetikk og matvarer
president gode grunnkart i kystnære områder er viktig
jeg er glad for at vi bi budsjettforliket fikk inn midler til finansiering av marine grunnkart for Namdalskysten
gode grunnkart er viktig i utarbeidelse av ny ky kystsoneplan
i områdene kartleggingen skal prioritere områder med størst samfunnsøkonomisk verdi og det er interessekonflikter mellom fiskeri havbruk og høsting av marine arter lokale innspill fra Namdalsregionene vart|ble vektlegg sterkt i forhold til den bruken
jeg vil komme tilbake til landbruksbiten senere i debatten president
det åpnes for replikkordskifte og først replikant er Ruth Grung deretter Marit Knutsdatter Strand
under budsjetthøringen så fikk vi <ee> innblikk i hvor komplisert det er for de tre hundre og seksti små og mellomstore bakeri- og konditorbedrifter vi har i Norge når det gjelder å rapportere på sjokoladeavgiften
de måtte skille produksjonsprosesser
de måtte ha eget lager for det som skulle i prosessen det som skulle rapporteres og så videre
og <ee> så vidt vi har registrert så er i alle fall Venstre veldig opptatt av rammevilkårene for små og mellomstore bedrifter
men <ee> ikke like opptatt av kanskje bakeri og håndverk som i alle fall slik de la det fram må importere marsipan og <ee> ville heller brukt tiden på å skape flere arbeidsplasser
president i disse juletider som representanten Ruth Grung sier så så er også Ruth Grung veldig klar over at det her ikke har vært noe primærønske for Venstre og øke nettopp den sukkeravgiften
men igjennom et forlik <ee> som vi også står ved lag med <ee> så har det her blitt til en totalitet og en totalitet som altså sa i i mitt innlegg <ee> så er det et godt budsjett
så skjønner jeg det at det her er selvfølgelig vil være utfordringa ikke minst innenfor de lokale bakeribedriftene men også innenfor bryggerinæringa så skjønner jeg at det her vil være en en utfordring
så det deler jeg nok den oppfatninga på at det her er mange måter å gjøre det på men vi står for et forlik som vi har gjort sammen med flere
neste replikant er Marit Knutsdatter Strand deretter Katrine Boel Gregussen
president Venstres satsing på rausere politikk blant anna med auka fokus på dyrevelferd er rørende
som Senterpartist og Ås-kandidat med hjerte for jordbroduksjon og dyrehold <ee> synes undertegnede det er flott at politikerne ønsker å sette dette på agendaen
det som forundrer meg president er hvor lite konsekvent politikken er
forrige uke kunne vi nok en gang lese om en omfattende dyretragedie
avmagra griser som ikke klarte å stå ordentlig oppreist
Mattilsynet har registrert tjue til tredve|tretti årlige tilfeller med alvorlig vanskjøtsel av produksjonsdyr de siste åra
veterinærene roper etter større oppfølging fra Mattilsynet og forebyggende tiltak
president regjeringa med støtte av Venstre og KrF svarer med å kutte i budsjettet til Mattilsynet og styrke dyrepolitiet
da lurer jeg på hvordan kan dyrepolitiet kompensere for tapet i midler hos Mattilsynet som resulterer i færre tilsyn og færre saker å etterforske og i hvilken grad kan de bidra med fagkompetanse og forebyggende arbeid
president jeg trur at Mattilsynet og også det nye dyrepolitiet vil sitte innha mye god kompetanse
og det er jo ikke å komme i fra det at jeg trur at også kanskje innenfor Mattilsynet at en i større grad nå også må vektlegge også det med muligheten til veiledning
for det er sånne katastrofer eller sånne uheldige episoder som blant anna i Rogaland kommer jo ikke bare av at her er det for dårlig kunnskap det kommer også med mange måter av at det er noe personlige som ligger kanskje bak
jeg tror også det at veiledningsekspertisen også i Mattilsynet <ee> bør kanskje også vurderes i det her
men men det er klart at det her er et kutt på samme måte som vi effektiviserer resten av det den norske <qq> norske stat så er det også naturlig at også Mattilsynet tar sin brodd av det
men altså jeg hadde nok håpt over tid at vi også kunne hatt et mattilsyn som hadde praktisert likt mellom regionene og og det tror jeg også at en kan få til gjennom det her med å se på det her på en kanskje bedre måte etter hvert
neste replikant er Katrine <qq> Boel Gregussen
<ee> i SV er vi opptatt av at vi skal produsere mat basert på arealressursene våre i heile landet og at vi skal ha en god dyrevelferd over heile landet
for å få det til så må vi ha sterkt mattilsyn og når dem nå får et stort kutt så kommer det til å gå utover Mattilsynets mulighet til å styrke dyrevelferd og mathelse
dem risikerer å måtte legge ned kontorer
vi har nylig fått historie fra Rogaland om svinebesetninger som ikke hadde det godt og takket være kontroll fra Mattilsynet så blei det tatt tak i
Venstre er også opptatt av dyrevelferd så hvordan|1 kan dere|1 da forsvare dette kuttet
president som jeg også sa i mitt forrige innlegg så betyr dyrevelferd mye for Venstre
det at dyrene har det godt <ee> og ikke minst men det krever jo også det at <ee> de som da skal stelle dem også har den nødvendige kompetansen i i forhold til det
så tror jeg som sagt jeg har jo også sagt tidligere jeg tror at <ee> en kan ikke bare utøve et tilsyn med å bare drive med kontroll
jeg trur også man må dr i større grad drive veiledning og den veiledningsbiten trur jeg også det er en fullt ut mulig å få til også med noe|1 mindre rammer
så trur jeg helt spesifikt president at jeg trur også at <ee> regelverk mellom regionene i større grad når det gjelder både innenfor både fisk og innenfor landbruk må samordnes i større grad enn det det kanskje er per i dag
og dermed er replikkordskiftet omme og vi gå videre på talerlisten
neste taler er Steinar Reiten
president når vi i dag behandler næringskapittel i statsbudsjettet så er vi kommet til den delen av budsjettet der verdiene blir skapt verdier som gjør at vi kan finansiere en velferdsstat
det er derfor nærliggende å nevne en mann som har vært|1 en inspirasjon for mange i KrF Hans Nielsen Hauge
Hauge så arbeidsplasser som et middel for å løfte mennesker ut av fattigdom utruste enkeltmennesket og bygge samfunnet
det var næringsutvikling med ei høyere meining om du vil
stikkorda var nøkternhet og ansvarlighet
kapital blei brukt til å bygge virksomheter
utbytta var små og gikk til nye virksomheter
det her er et budskap som er like gyldig i dag som da
president òg i år har KrF vært|1 med å forhandle fram et bu en budsjettenighet med regjeringa og Venstre
vi har klart å dra i land et godt budsjett for landet vårt
for KrF har det i år vært|1 ei hovedsak i forhandlingene å få på plass kompenserende tiltak for bønder som mista markedsgrunnlaget sitt grunna endringer i toll- og eksportsubsidiering
så langt jeg veit president så er det her første gang slik kompensasjon er bevilga over statsbudsjettet utafor jordbruksoppgjøret
det gjør det her til en historisk dag
KrF meiner at det her er sunn fornuft president i ei tid der vi ligger an til å få overproduksjon av melk over lengre tid har hatt underproduksjon av storfekjøtt
sjøl om det neppe er mulig å komme unna å trekke ned melkekvotene så gir vi nå dem som ønsker å konvertere fra melk til kjøtt ei mulighet til å gjøre det ved å søke på midlene vi har fått på plass i kapittel elleve førtini post syttifem
der ligger det for budsjettåret tjueatten syttifem millioner kroner til investeringsstøtte for landbruket
det gir oss et ekstra virkemiddel til å oppnå markedsbalanse på både melk og kjøtt og KrF er veldig fornøyd med at vi har fått gjennomslag for det her i budsjettforhandlingene
president ei sak som skapte mykje|mye oppstyr da budsjettet ble lagt fram var at organisasjonene som får støtte fra landbruksdepartementet sitt budsjett var strøket
det er ikke en hemmelighet at vi setter veldig liten pris på slike omkamper
likevel er det gledelig at vi klarte å få på plass igjen støtta til organisasjonene
de her organisasjonene gjør et verdifullt arbeid både innafor opplysningsvirksomhet gjennom å skape offentlig debatt og ved rekrutteringsvirksomhet og vi meiner at dem trenger forutsigbare rammevilkår
president fiskeri har vært|1 og vil være en viktig hjørnestein i norske kystsamfunn
det her er en av våre viktigste eksportnæringer som stadig blir viktigere
for å ha en bærekraftig forvaltning må vi vite hvor store fiskeressurs hvor store fiskeressurser vi har og hvor mykje|mye som kan tas ut
Norge har i dag høge bestander av mange av våre viktigste arter og det her er et resultat av arbeidet som er lagt ned i bestandsforsking
derfor er det bra at vi skal bruke mer penger på bestandsforskning i tjueatten
KrF er òg meget fornøyd med at vi har fått på plass penger til ny redningsskøyte i Mehamn
KrF la inn ei heving av drifttilskuddet til Redningsselskapet på ti millioner kroner til det formålet på kapittel tretten hundre post syttifire og vi vil gi honnør til regjeringaspartiene for stor imøtekommenhet på det punktet i budsjettforhandlingene
vi måtte kjempe hardt om økte midler til mange av våre hjertesaker men det blei aldri reist innvendinger mot vårt forslag om å få på plass bevilgninger som gjør det mulig å ha ei redningsskøyte fast stasjonert i Mehamn
også Venstre ga oss full støtte på det punktet
dermed kan vi glede oss sammen med kystens og havets folk på den værharde Finnmarkskysten over at et svært viktig tiltak for å øke sikkerheta til sjøs nå kjem|kommer på plass
det her er veldig viktig for både fiskere og andre som har arbeidsplassen sin på havet
KrF meiner òg at det her er et viktig
<ee> unnskyld president
president ei sak som i år har vært|1 veldig krevende for KrF var forslaget om å fjerne eiendomsskatt på verker og bruk
KrF er opptatt av at kommunene skal ha forutsigbare inntekter inntekter som gjør dem i stand til å produsere velferd lokalt der innbyggerne bor
vi ønsket derfor et lovutvalg som et alternativ til regjeringa sitt forslag
det fikk vi dessverre ikke gjennomslag for i forhandlingene
når situasjonen blei slik er vi likevel glad for at vi fått på plass kompensasjon til de berørte kommunene
KrF meiner òg at det her er et viktig prinsipp
vi kan ikke avskjære kommunene fra å hente inn skatt lokalt uten å kompensere for det
president KrF er òg fornøyd med at de nå har fått på plass ei uttredning om opplysningskontoret i landbruket
her har det vært|1 mykje|mye fram og tilbake men vi meiner det er riktig <ee> at vi følger prinsippet med ei utredning der aktørene sjøl får være med i prosessen gjennom sin representasjon i omsetningsrådet
jeg ser fram til å følge utviklinga <ee> og legger til grunn at statsråden og aktørene kan finne sammen i gode løsninger for hvordan|1 opplysningsvirksomheta skal være og finansieres i framtida
her er det òg viktig at næringa viser fleksibilitet og vilje til nytenking i spørsmålet om organisering og nivået på finansieringa
første replikant er Nils Kristen Sandtrøen
president KrF har <ee> gjort et viktig bidrag i behandlinga av statsbudsjettet i næringskomiteen på landbruksfeltet
det er vi i Arbeiderpartiet veldig glad for at vi nå kan være tydelig fra Stortingets sin side at opplysningskontora har en viktig rolle i Norge
og i innlegget til representanten Reiten så <ee> var det vektlagt betydninga av å skape arbeidsplasser og fordele verdier
og jeg biter meg merke i at vi har et offensivt storting som ønsker arbeidsplasser knytta til matproduksjonen i Norge og at vi òg skal sikre at de arbeidsplassene kommer hele landet til gode
vi har <ee> programfesta at vi ønsker et <ee> variert jordbruk med ulik driftsstørrelse med bruk i heile landet
det er ett av tiltaka
så er det òg klart at inntektsmålet blir viktig i kommende jordbruksoppgjør
det må være lønnsomhet ikke bare i de største bruka
det må òg være lønnsomhet i de mellomstore og små bruka
neste replikant <INAUDIBLE>
skal vi redusere gapet og løfte bøndenes inntekt må de få kronemessig lik utvikling som andre
en samla komité uttalte i innstillinga til jordbruksmeldinga at inntektsmålet skal være å redusere inntektsgapet mellom jordbruket og andre grupper i samfunnet
inntektsgap kan bare reduseres med kroner ikke prosent
og en trenger derfor ikke å være skriftlærd for å forstå at målet er at inntektsutviklinga i jordbruket målt i kroner skal være minst like stor som for andre grupper når næringa slik komiteen forutsetter har ei god produktivitetsutvikling og markedstilpassing
derfor så blir jeg bekymra president når representanten i innstillinga til budsjettet mer enn antyder at representanten helst ikke vil meine noe|1 om ei omtalt en omtalt kostnad i jordbruket fordi det er bøndene selv som finansierer kostnaden
men president det her er da tilfellet for alle kostnader i næringa
den her distanseringa fra hovedelement i inntektsdannelsen er ikke bare politisk ansvarsfraskrivelse den holdninga vil i tillegg bidra til å svekke det vedtatte inntektsmålet
nivået på avgifter som bønder betaler har direkte innvirkning på inntekten i næringa
det må vi alle ta inn over oss
da er neste og siste replikant <ee> Katrine Boel Gregussen
Gregussen vær så god
ja president KrF og SV stod i lag i merknadene om opplysningskontorene i jordbruksmeldinga i vår
der stod det blant anna i våre felles merknader at det er behov for mer forbrukerinformasjon om blant anna klima matsvinn kosthold og helse
derfor blei jeg så overraska når jeg så at KrF ikke var med på forslaga i denne innstillinga om å utrede hvordan|1 opplysningskontorene i større grad kan bidra til informasjon om blant anna miljø klima og helse
så nå håper jeg at det ikke er for seint <ee> og jeg vil derfor invitere KrF til å på nytt bli med på dette forslaget
ønsker KrF å bli med på det
president nå har Omsetningsrådet av statsråden fått i oppdrag å utrede de spørsmåla her
går vi inn i et sånt forslag så er det å legge føringer for det utredningsarbeidet som Omsetningsrådet nå skal i gang med
nå ønsker vi å trekke oss tilbake og la omsetningsom <ee> rådet få jobbe fram de løsningene som er viktig
og så har vi òg fått sjekka ut med <ee> lanbrukets organisasjoner at de spørsmåla som representanten her tar opp vil bli ivaretatt i det arbeidet som Omsetningsrådet skal i gang med
derfor så har vi valgt å ikke gå inn i det forslaget og det står vi nok fast på president
neste taler er Per Espen Stoknes deretter statsråd Monica Mæland
Stoknes vær så god
president dette er et budsjett som gjør norsk næringsliv mer sårbart i kommende år
fordi det tar ikke ordentlig høyde for de omveltningene vi nå ser komme mot oss
det forlenger dagens næringsstruktur
dette her er kvasiomstilling eller omstilling som Høyre sier
president Næringsminister Monica Mæland sitter med nøkkelen til en reel grønn vekst
hun kunne ha åpna nye dører og porter for næringslivet framover men med dette budsjettet bry bruker hun den ikke
her går vi gamle veier om igjen
litt bakgrunn
som <ee> sunnmøring så vokste jeg opp med industri og eksportnæringer først tekstil men også fiskeriindustri selvfølgelig
jeg vokste opp omtrent i <ee> fabrikken som stillongs kommer fra eller kom fra
jeg jobba også deltid med Baader fileteringsmaskiner å lempa lange og torsk i store kar lukta fisk i ukesvis etterpå eller som vi sier på Sunnmøre lukter fisk penger
jeg har på nært hold sett og følt vestlandsk industri vokse og falle
å drive tekstilfabrikk i Norge var skikkelig opptur på seksti og syttitallet men uhyre krevende på åtti og nittitallet
Stoknes Trikotasjefabrikk og Stillongs varemerkene er historie likeså med internasjonaliseringa så av stokkfisk lutefisk og tørrfisk
det gikk skikkelig nedenom og hjem ettersom selskapa ikke handla tidsnok i forhold til markeds- og finansiell risiko
gammel suksess ble hemsko i møte med ny virkeligheter
dette er suksessfellen
men å være med på konkurser og bankkriser føle det på nært hold president det er ikke noe særlig moro
vondt å oppleve arbeidsplasser bli utrygge og forsvinne
kanskje er det derfor at jeg som voksen særlig har jobba med strategisk framtidstenkning eller såkalt foresight
jeg nevner denne bakgrunnen min for når jeg leser dette næringsbudsjettet finner jeg veldig lite slik foresight men derimot masse nittenhundretalls industrinostalgi
det hjalp for eksempel Nokia svært lite å ha et stort innovasjonsbudsjett og mange modeller når de innoverte i retning av enda flere trykknapper på brettemobiler når markedet helst ville ha touchscreens og iPhones
så akkurat på samme måte som med Stillongsfabrikken og Nokia er det nå sterke ytre drivkrefter som begynner å slå inn i norsk virkelighet
det gjelder raske trendbrudd innenfor sol- og vindenergi batterikostnader digitalisering Internet of Things kunstig intelligens smarte bygg og byer autonome kjøretøy og så videre
og det er alltid enklere å gjøre mindre såkalt inkrementell justeringer enn å gå opp nye veier
og det er slikt småtteri vi finner i dette statsbudsjettet
ingen reell vilje til å låse opp for nyskaping der hvor det virkelig må til
dette er et administratorbudsjett in intet nyskapingsbudsjett
det minner meg om suksessfella som jeg nå frykter at hele Norge kan havne i
det er for eksempel i budsjettet ingen reell satsing på anbefalingene for grønn konkurransekraft kom rapporten
det er bare en lunken digitaliseringssatsing som Abelia kaller for unnasluntring
det er store kutt i satsinga på kommersialiseringer i for ekempel FORNY2020
ingen videre satsing på prekorn presåkornsfond for nye oppstartsbedrifter og ingen programsatsning på teknologioverføringa for petroleum til nye næringer
så hovedkonsekvensen av dette budsjettet president blir da at Norge igjen utsetter omlegginga til et grønt næringsliv
det blir ingen reel grønn vekst med det her slik som vi ser hos våre naboland i Sverige Finland og Danmark
dette vil videreføre den strykkarakteren eller F som OECD gir til Norge i grønn vekst på karbonproduktivitet slik som jeg nevnte i finansdebatten
dersom vi i dag iverksetter en reell satsing slik De Grønne foreslår er mulighetene enorme
potensialet for verdiskapning i bioøkonomien er beregna til opp mot tusen milliarder i tjuefemti en tredobling fra i dag
kreative næringer og reiseliv hundre og seksti tusen mennesker er i dag sysselsatt i næringa og den står for verdiskapning på hundre milliarder kroner vokser langt raskere enn enn økonomien forøvrig
innenfor helse og velferd introduseres nye produkter og tjenester i høyt tempo og har høy potensiale
det forventes investeringar i havvind i Europa på to hundre og femti milliarder i året neste tr fem til ti årene
og Norge kan få en betydelig markedsandel
la også sirkulærøkonomi og mineraler være nevnt
det er da absolutt ingen mangel på muligheter for rask grønn verdiskaping
det som mangler er en politisk vilje til å utnytte den ved å aktivt flytte kapital og arbeid fra olje til rask vekst i bærekraftig virksomhet
dette krever en kraftig omlegging av veien til smarte grønne innovasjoner og jevnlig oppfølging
for å få fortgang i dette tar vi derfor opp forslaget president om årlig publiserte grønn vekst-indikatorer til votering
dersom Høyre mener alvor slik statsminister Solberg sa i VG i forrige uke om at blå politikk i grønn vekst så regner vi med at Høyre da stemmer for vårt forslag i dag
da oppfatta presidenten at representanten tok opp det forslaget han refererte til
<ee> presidenten kan ikke se at noen har bedt om replikk
ingen ønsker replikk
da går vi tilbake til den ordinære talerlista
neste taler er statsråd Monica Mæland deretter Ruth Grung
president Norge er et land med store muligheter
vi har store naturressurser stor deltakelse i arbeidslivet og en veldig kompetent arbeidsstyrke
regjeringen har styrt Norge trygt gjennom en krevende tid
nå er det god vekst i økonomien og vi ser at flere kommer i arbeid over hele landet
regjeringens finanspolitikk og tiltakspakker har virket
nå er tiden inne for å normalisere finanspolitikken og sikre stabilitet og styrket konkurransekraft for næringslivet
selv om behovet for tiltakspakker ikke lenger er til stede så betyr det ikke at vi er ferdig med omstillingen
den fremste utfordringen vi har fremover er å legge til rette for økonomisk vekst og nye lønnsomme og aller helst grønne arbeidsplasser
vi har de siste fire årene ført en aktiv næringspolitikk og fremmet flere strategier og meldinger som staker ut kursen for noen av våre viktigste næringer
vi har behandlet en industrimelding en reiselivsmelding en bioøkonomistrategi en maritim strategi og en havstrategi
i tillegg har vi lagt frem Norges første gründermelding og lagt frem en eksportstrategi for å nevne noen
president det viktigste vi kan gjøre for næringslivet er å sørge for gode rammebetingelser
derfor har vi redusert skattene
vi har en rekordhøy satsing på samferdsel og ikke minst en sterk satsing på forskning og innovasjon
derfor har vi styrket de breie landsdekkende ordningene som miljøteknologiordningen BIA FORNY2020 og SkatteFUNN-ordningen
den sterke satsingen på næringsrettet forskning er ytterligere forsterket gjennom budsjettavtalen med Venstre og KrF og vi bruker nå fire og en halv milliard kroner mer på næringsrettet forskning og innovasjon enn i tyvetretten|tjuetretten
la meg her få trekke frem støtten til testfasiliteter Norsk katapult
tiltaket bidrar til at norske industribedrifter får tilgang på viktig infrastruktur kompetanse og muligheter til å teste ut nye løsninger
ordningen ble etablert i tyvesytten|tjuesytten og for tyveatten|tjueatten foreslås en bevilgning på hundrede og tjuefem millioner kroner <ee> en økning på syttifem millioner
president Norge er en av verdens ledende havnasjoner
innen både maritim sjømat- og petroleumsnæringen er det et stort vekts vekstpotensial i samarbeid og kunnskapsdeling på tvers av næringer
i tyveatten|tjueatten foreslår regjeringen derfor en satsing til marine og maritime demonstrasjons- og piloteringsprosjekter og tiltak som bidrar til økt kunnskapsdeling på tvers
maritim næring er blant Norges mest globale og innovative næringer og den norske maritime klyngen består av en komplett verdikjede med bredde både i kunnskap produkter og tjenester
tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk er viktig for å beholde maritim kompetanse i Norge
vi har utvidet ordningen flere ganger og ordningen ble lovfestet tidligere i år
i budsjettet for tyveatten|tjueatten er det anslått utbetalinger på over to milliarder kroner på ordningen
regjeringen har òg en ambisiøs klimapolitikk
vi trenger flere grønne arbeidsplasser i tiden fremover
det nye investeringsselskapet forny AS foreslås med en investeringsramme på fire hundrede millioner i tyveatten|tjueatten
selskapet skal foreta investeringer som bidrar til reduserte klimagassutslipp utvikling av ny teknologi og til å skape nye grønne arbeidsplasser
president regjeringen vil bidra til at norsk næringsliv har et konkurransedyktig og forutsigbart eksportfinansieringstilbud som er tilpasset næringslivets behov
vi har derfor gjennomført forbedringer i eksportfinansieringstilbudet som bidrar til å gjøre norske verft og utstyrsleverandører mer konkurransedyktig og å øke aktiviteten
regjeringen foreslår at det i tyveatten|tjueatten opprettes en låne- og garantiordning for sj <ee> for kjøp av skip fra verft i Norge når disse skal brukes i Norge
det foreslås en garantiramme på ti milliarder kroner
i tillegg ble i sommer GIEKs garantitilbud utvidet til å omfatte eksportrelaterte investeringer i Norge
president regjeringen har i budsjettet for tyveatten|tjueatten lagt frem forslag om å avvikle kulldriften i s til Store Norske i Svea og Lunckefjell
det har ikke vært noen enkel beslutning men jeg vil takke for en god og konstruktiv initiativdebatt forrige uke
Svalbard skal gjennom en omstilling og trenger nå ny næringsutviksl vi vikling
dette arbeidet startet vi med allerede i tyvefemten|tjuefemten
vi er i gang men det vil ta tid
president regjeringen fortsetter arbeidet med forenkling og digitalisering
enklere rapportering fra næringslivet gjenbruk av informasjon og digitale offentlige tjenester er viktige områder
regjeringen prioriterer i dette budsjettet tiltak som legger grunnlaget for økonomisk vekst flere i jobb nyskaping og et bærekraftig velferdssamfunn
for å trygge velferden må vi skape flere lønnsomme arbeidsplasser og få bedre kvalitet mer velferd ut av hver skattekrone
derfor fortsetter vi å modernisere offentlig sektor og å omstille norsk økonomi
da åpnes det for et replikkordskifte
første replikant er Terje Aasland
president det som er grunn til en alvorlig bekymring det er at uavhengig av hvor mange stortingsmeldinger og strategier denne regjeringa legger fram så er jobbveksten like lav
det er en <ee> betydelig utfordring
men det er ikke der jeg skal stille statsråden et spørsmål president
jeg tenkte jeg kunne også utfordre <ee> nærings- og handelsminister eller næringsministeren med dette med med sjøfolkas situasjon
er statsråden tilfreds med en sånn ordning president
president jeg tørr våge den påstand som hvem som helst <ee> er velkommen til å sjekke at det er ingen regjering noensinne som har gjort mere for maritim næring enn det denne har gjort
det første vi gjorde var å sette ned et fatrsområdeutvalg et partssammensatt utvalg
vi fikk deres innstilling i januar tyvefemten|tjuefemten la frem en strategi med sekstini oppfølgingspunkt i mai tyvefemten|tjuefemten
de fleste av disse tiltakene er nå gjennomført
det er slik at vi har styrket nettolønnsordningen ved flere anledninger
seinest i sommer når vi innførte det på deep sea
vi gikk altså utover Fartsområdeutvalgets innstilling
så er det ikke vi som bestemmer hvor rederier skal flagges
vi legger til rette for at skip kan flagges til Norge og det har jo vært en veldig vellykket politikk når en ser at et femtitalls skip faktisk nå er flagget igjen
det som gjenstår president det er altså å gjennomføre Fartsområdets anbefaling
det var en anbefaling fra et partssammensatt utvalg om å endre fartsområdereglene slik at vi kan beholde skip i NOR og NIS
for det første så er det næringsministeren og regjeringen som har ansvaret for hvilket som gjelder
så hvis <ee> næringsministeren ikke ønsker at omflagging fra NOR til NIS skal foregå for disse Color Line-skipa så har hun full mulighet til det
det er hennes ansvar
så fikk jeg ikke svar på spørsmålet
jeg også erkjenner at fartsområdeutvalget og mye er gjort bra i forhold til norske sjøfolk <ee> med og en har fått en bedre nettolønnsordning etter at fartsområdeutvalget <ee> poengterte denne problemstillingen
derfor spør jeg igjen nå med bakgrunn i denne ordningen som nå foreligger
er det en ordning som næringsministeren er tilfreds med
for hun sitter fullt og helt med ansvaret for å åpne opp for at den anledningen skal kunne komme
president <ee> jeg tror det må ligge en <ee> grunnleggende misforståelse til grunn når <ee> representanten tror at det er jeg som bestemmer hvor skip skal flagges
men jeg legger til rette for at skip kan flagges til NOR og NIS
og i motsetning til den regjeringen som satt før oss som så at andelen NIS-skip falt hvert eneste år så har vi altså gjort noe med det
jeg er veldig forundret over denne saken president
jeg hører Arbeiderpartiet hylle trepartssamarbeidet i alle sammenhenger men de gjør det altså ikke denne situasjonen
ikke i en situasjon hvor n og har gjennomført det den ene parten i partssammensatt utvalg foreslo men vi skal altså la være å gjøre det den andre parten foreslo
sånn kan vi ikke ha det
vi må ha forutsigbarhet
vi må ha skikkelighet og vi må gjøre det vi lovde og det var å gjennomføre det veldig skjøre kompromisset vi fikk fra Fartsområdeutvalget
president det vil være sånn at <ee> den adgangen som åpner seg nå <ee> i forhold til det fra å gå fra NOR til NIS og det med nettolønnsordningen og sånt noe for disse skipene så sitter <ee> sitter næringsministeren med et betydelig ansvar for det
men jeg skal bare spørre på en annen måte da <ee> for å prøve å få et svar <ee> i retning av det jeg spør om
<ee> ser næringsministeren at en kan svekke legitimiteten i nettolønnsordningen sånn som han i dag er skal vi si utforma <ee> ved å gjøre de endringene som nå kommer til å skje i løpet av totusenogatten
<ee> president jeg må bare gjenta det som vil svekke legitimiteten til norsk maritim politikk det er å la være å gjøre noe vi har lovet å gjøre
så er det ikke regjeringen det er ikke Stortinget som bestemmer hvor skip skal flagges men man kan sitte helt stille og se på at skip og rederier flagges ut og det har man jo faktisk gjort
det er altså også slik at regnestykket til representanten ikke stemmer
det er jo slik at vi nå bruker veldig mye mer penger på nettolønnsordning fordi skip ikke er flagget fra NOR til NIS
man vil altså bruke mindre penger men det er ikke poenget
poenget er å ha en forutsigbarhet og sørge for at vi beholder rederier og skip i NIS og NOR med norsk flagg
da er neste replikant Geir Pollestad deretter Steinar Reiten
ja president først så er jeg veldig glad for å få spørsmålet fordi tidligere i dag så <ee> ga representanten det inntrykk at denne regjeringen hadde ført en politikk som økte utenlandske kontrakter i samferdselssektoren
når Senterpartiet satt med samferdselsministeren i tyvetolv|tjuetolv tyvetretten|tjuetretten så gikk <ee> f te femogtredve|trettifem prosent av kontraktene på over hundre millioner til utenlandske <ee> selskaper
i perioden fjorten til seksten så er andelen tolv prosent under denne regjeringen
så er det jo selvfølgelig sånn at under denne regjering så har flere kontrakter rett og slett fordi vi har en større satsing på samferdsel men andelen utenlandske er altså lavere
jeg har med interesse lest Trønder-Avisa som viser til at jeg skal ha møtt representanter for kinesisk næringsliv i Kina
det må jeg bare bekrefte
jeg deltok på en rekordstor delegasjon sammen med statsministeren <ee> tidligere i år med det formål å sikre norsk eksport til Kina og da
<INAUDIBLE> da er neste replikant Steinar Reiten deretter Per Espen Stoknes
Reiten vær så god
president den treddevte|trettiende november i år avholdt næringskomiteen en initiativdebatt om næringsvirksomhet på Svalbard der spørsmålet om framtidig energiforsyning til Longyearbyen og andre bosettinger blei et sentralt tema
i innstilling åtte S for næringskomiteen som vi behandla i dag så blir den her problemstillinga reist på nytt av en samla komité
avviklinga av gruvedrifta i Svea/Lunckefjell aktualiserer spørsmålet om framtidig energibærer
særlig fordi gruve sju som i dag forsyner kullkraftverket med kull og er begrensa restlevetid på omlag ti år basert på gjenværende ressurser og dagens driftsform
komiteen meiner at det haster med å få ei avklaring om framtidig energiforsyning på Svalbard og legger til grunn at framtidig energiproduksjon blir bærekraftig og fornybar
så mitt spørsmål blir kan statsråden kort gjøre greie for hva som er status for utredning og muligheten for framtidig energiforsyning på Svalbard som blei lagt i bestilling av en samla utenriks- og forsvarskomite da Svalbardmeldinga blei behandla i november tjueseksten
president det er justisministeren som har det overordnede ansvar for Svalbard
jeg har ansvaret for Store Norske og jeg har selvfølgelig ansvar for utviklingen av norsk næringsliv på <ee> Svalbard
da er neste og siste replikant er Per Espen Stoknes
og enighet om at stort behov for teknologioverføringsprogram
<ee> det gjelder flere sektorer
man kan for eksempel se for seg at mange har diskutert behovet for en stor demonstrasjonspark for havvind i Norge
<ee> noen europeiske analytikere Ecofys har antyda at det trengs to hundre og førti gigawatt <ee> havvind i no fra Nordsjøen innen tjueførti
<ee> hy Hywind hadde tredve|tretti megawatt til sammenligning
så mitt spørsmål til næringsminsiteren er <ee> hvilke initiato initiativ eller behov ser dere|1 for å ta i forhold til teknologioverføring fra petroliumsnæringa i åra som kommer
ja president jeg hørte både spørsmålet og jeg hørte representantens innlegg tidligere i dag og jeg kjenner meg virkelig ikke igjen i den virkelighetsbeskrivelsen som gis
det er slik at denne regjeringen i samarbeid med Venstre og KrF har en historisk satsing på forskning og utvikling i regi av Forskningsrådet Innovasjon Norge Enova et cetera for å bidra til omstilling av norsk næringsliv
vi er altså i full gang
næringslivet i Norge har tatt det grønne skiftet på alvor og tar òg på alvor de enorme utfordringer man står ovenfor når det gjelder teknologiutvikling
<ee> på havområdet spesielt har jo regjeringen nå lagt til rette for en rekke satsinger som skal bidra til at man overfører teknologi blant annet fra teknologi <ee> fra petroliumssektoren til <ee> maritim og marine næringer
og denne havsatsingen er helt tydelig i årets budsjett og skal videreføres de neste årene
det ligger et enormt potensiale til å utvikle nye arbeidsplasser innenfor havnæringen og der er petroleumssektoren selvfølgelig helt avgjørende
neste taler er Ruth Grung deretter Kårstein Eidem Løvaas
president Norge er rikt på naturressurser og foredling av ressursene har skapt grunnlaget for det moderne Norge med høy sysselsetting høyt velferdsnivå og livskraftige lokalsamfunn over hele landet
trepartssamarbeidet har bidratt til høy tillit og lav konfliktnivå
men en av de største utfordringene vi står ovenfor i dag er den synkende andelen som er i jobb
det er den laveste på tjue år
de fleste land har opplevd fall i sysselsetting men etter tjuetretten har Norge hatt det største fallet