scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
fram vokste samarbeid om et regelbasert handelsregime i dag organisert i WTO
denne institusjonsbaserte politiske orden dyrket fram en demokratisk forankret samarbeidskultur landene i imellom
konflikter kunne håndteres innenfor en ny fredelig og demokratisk arena
men det amerikanske selvbildet og ledestjerne var aldri America first
det er det nye president fra et land som har vært viktig for vår sikkerhet og for den internasjonale institusjonsbaserte orden
dette bidrar sterkt til den uforutsigbarhet vi nå står i
president i denne situasjonen er det betryggende at EU-landene styrker samarbeid på det sikkerhetspolitiske og forsvarspolitiske området ikke som en konkurrent eller erstatning for NATO men som et supplement
jeg tror president at <ee> Norge <ee> bør Norge har mulighet til å til å delta og det tror jeg Norge gjør klokt i å <ee> å å gjøre
president det er ting én ting
én ting er politiske krefter i eget land som ønsker å svekke vår deltagelse i forpliktende internasjonalt samarbeid
én ting er et land dels utenfor samarbeidsstrukturene som forsøker å gjenreise fordums storhet
men det er enda mer krevende når det viktigste landet i den inn institusjonsbaserte politiske orden i realiteten snur ryggen til internasjonalt ansvar og inngåtte forpliktelser
for det er i realiteten det president Trump er i ferd med å gjøre
den kanadiske utenriksministeren <ee> <ee> ky Chrystia Freeland sa i et intervju med The Globe and Male sjette juni at
USA har forlatt verden
Canada og deres allierte vil stå sammen
Canada vil bevare de multinasjonale institusjonene og den vestlige alliansen også i lys av America-first-politikken
det er et viktig budskap <ee> til den vi har sett på som vår viktigste allierte som jeg mener Norge må stille seg bak
det er president foruroligende når situasjonen er blitt slik at det er generalene vi setter li vår lit til skal holde orden i Washington
det har vært et viktig prinsipp president at norsk utenrikspolitikk skal være forankret i folkeretten og bygge på internasjonalt forpliktende samarbeid
mer enn noen gang er det nødvendig å spille på lag med de politiske kreftene som vil slutte opp om og utvikle den demokratisk forankrede samarbeidskulturen som er utviklet de siste sytti årene i internasjonal politikk
neste taler er Christian Tybring-Gjedde og deretter Elin Rodum Agdestein
president uten å ty til klisjeer er det liten tvil om at maktstrukturen i verden opplever grunnleggende endringer
bånd mellom land vi tidligere tok for gitt utfordres av ulike årsaker og usikkerheten dominerer
i en slik situasjon er det åpenbart at norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk ikke kan ligge fast
vi må etter beste evne tolke og forstå endringene og tilpasse oss slik at Norges interesser ivaretas på best mulig måte
Norge har over lengre tid spilt en global rolle som langt overgår vår størrelse og betydning
det kan i enkelte tilfeller være positivt for landet men også stille oss utenrikspoliti ansvar utover det vi evner å takle på egenhånd
det betyr at Norge bør være varsom med å innledende nye diplomatiske oppdrag
resultatet av presidentvalget i USA vil på sikt kunne få store konsekvenser for samarbeidet over Atlanteren
USAs nye og sterke skepsis til internasjonalt samarbeid og overnasjonale forpliktelser er noe nytt og stiller alle europeiske land for nye og ukjente utfordringer
vi må samtidig forholde oss til realitetene president
USAs uta uttalte ønske om at USAs interesser er bedre ivaretatt ved delvis alenegang og reforhandling av internasjonale avtaler skyldes strømninger som lenge har ligget latent i den amerikanske befolkningen
dette er ikke en enkelthendelse men en trend som vil kunne forsterke seg i årene fremover
tiden tilsier at amerikanere flest i stadig mindre grad har noe forhold til den kalde krigen og at nye generasjoner ser fremover ikke bakover
demografiske endringer både i USA og Europa bidrar til at vår tidligere felles identitet ikke lenger er like tydelige og at USAs utenrikspolitiske prioriteringer endres som en konsekvens av dette
det er uansett helt avgjørende at Europa og USA opprettholder det forsvarspolitiske samarbeidet og at vi evner å stå sammen i vårt vern av demokratiet og felles frihetsverdier
skal vi få dette til er det viktig at vi gjør NATO mer relevant og at alliansen holder seg til oppgaver den er satt til å gjøre
NATO skal være en forsvars- og sikkerhetsallianse og da må vi disku diskusjonene innad i alliansen forholde seg til det
som medlem av Stortingets parlamentarikerdelegasjon har jeg dessverre til NATO har jeg dessverre til dels opplevd det motsatte noe amerikanske kolleger har reagert på
samarbeidet innad i NATO opplever flere utfordringer
alliansen vokser raskt og har til dels voksesmerter
utviklingen i Tyrkia i autoritær retning kan på sikt skade samarbeidet og sprikende allianser i krigen mot terror kan på sikt gjøre NATO-samarbeidet mer krevende
at det heller ikke finnes en definerbar slutt på en krig mot terror gjør at en exit-strategi i realiteten ikke finnes
det betyr ikke nødvendigvis at internasjonale styrker ikke gjør en god idealistisk innsats med mål om å bekjempe barbari og ondskap men på et tidspunkt stadfeste at terror er bekjempet og at krigen er vunnet vil være nærmest umulig
krigen mot terror har også en annen konsekvens som europeiske land i liten grad var forberedt på
flukt og migrasjon med begrunnelse i de pågående krigene setter hele det europeiske samarbeidet på prøve
bare i år er det forventet to hundre tusen migranter som vil forsøke å ta seg over Middelhavet
og president det er et paradoks at samtidig som europeiske land sender sine unge menn og kvinner for å bekjempe terror i flere land i Midtøsten flykter landenes egne unge menn til Europa for å søke asyl
president det er liten tvil om at oppslutningen om radikal islam øker
det gjelder alle deler av verden
bestialsk terror med mål om å drepe flest mulig sivile er blitt en del av den nye hverdagen mange steder
terror er en form for krigføring det er vanskelig å beskytte seg mot
skulle man ønske det vil det innebære restriksjoner på innbyggernes friheter som vi ikke kan eller vil akseptere
kampen mot terror må jo derfor starte der den finner grobunn
fanatisme og terror skylder verke skylder verken fattigdom eller arbeidsledighet
det skyldes aksept av hatbudskap formidlet gjennom muslimske trossamfunn og ikke minst koranskoler i den muslimske verden
norsk utenrikspolitikk må ta dette inn over seg og vi må være konsekvente med hvem vi spiller på lag med
Saudi-Arabia er et eksempel ikke et land Norge på noe vis bør dyrke et nært samarbeid med
gjør vi ikke det er det lite troverdig dersom vi hever vår røst overfor andre lands eller gruppers brudd på menneskerettighetene
vår fredelige sameksistens med Russland er blitt satt på prøve de siste årene og det er derfor positivt at regjeringen uttrykker ambisjon om å bedre å videreutvikle vårt forhold til Russland
det må selvsagt ikke gå på tvers av den internasjonale rettsorden men vi må samtidig vurdere vårt naboskap i et bredt og langsiktig perspektiv
det er eksempelvis sjelden klokt å innføre sanksjoner uten at man har en realistisk mål for når sanksjonene kan avvikles
i en verden i bevegelse er det viktig at Norge knytter seg nærmere de landene som deler vårt verdigrunnlag
det er derfor positivt at regjeringen ønsker å styrke den europeiske og nordiske dimensjonen i norsk sikkerhetspolitikk gjennom et tettere sikkerhetspolitisk samarbeid med utvalgte europeiske allierte
dette fellesskapet må naturlig nok også inkludere et felles kamp mot radikal islam og islamistisk terror
norsk utenrikspolitikk skal sette Norges interesser først
det er derfor svært viktig at regjeringen jobber aktivt med å etablere gode handelsforbindelser med nye stormakter i Asia
det er i den su sammenheng viktig at regjeringen og våre eksportbedrifter spiller på lag og at vi gjennom vårt diplomati åpner dører
det er i den sammenheng veldig viktig positivt at våre politiske kontakter og forbindelser med Kina normaliseres
at USA Asias stormakter Kina og India har fått millioner av mennesker ut av fattigdom er en bragd av dimensjoner og det viser hvor avgjørende viktig det er å ha et stabilt styresett og ikke minst et utdanningssystem som fokuserer på kunnskap og vitenskap
neste taler er Elin <ee> Rodum Agdestein og deretter Jan Arild Ellingsen
og de som heretter <ee> får ta <ee> de som heretter taler får inntil tre minutters taletid
president <ee> norsk utenrikspolitikk <ee> begynner i Europa
å føre en aktiv europapolitikk har stått sentralt for den her regjeringa
hendelsene i Europa de siste fire årene viser at den utenrikspolitiske linja har stått seg og ikke minst har den strategiske beslutninga om å utnevne en egen minister for EU EØS-saker vist seg å være av stor betydning for Norge
Europa har sia februar tjuefjorten vært prega av stor dramatikk av utenrikspolitisk turbulens og tiltakende akutte kriser
vi har opplevd Russland sitt brudd på folkeretten flyktninger og mirg migrasjonsbølge og fremvekst av voldelig ekstremisme og jihadisme
det har vært en sammenhengende rekke av grufulle terroranslag i byer i selve hjertet av Europa nå sist som i Storbritannia
det her har sammen med lav økonomisk vekst gitt grobunn for fremvekst av ytterliggående krefter partier på ytterfløyene ofte med enkle svar
vi ser bekymringsfulle trekk på at land i EU beveger seg i en antidemokratisk retning
vi opplever sårbarhet som øker og økt uforutsigbarhet
de grunnleggende verdiene i våre europeiske liberale demokratier blir utfordra verdier generasjonene før oss har kjempa frem og som vi må spørre oss om vi har tatt for gitt
ytringsfriheten er under press mange steder
vi ser understrømminger vi ikke har sett sia mellomkrigstida en stemningsbølge av antiglobalisering skepsis til etablerte institusjoner isolasjonisme proteksjonisme og nasjonalisme
det her er tendenser som øker i ei tid der vi trenger det motsatte nemlig mer samarbeid
det europeiske samarbeidet blir nå satt på prøve
krisehåndtering har prega EU de siste årene
EU-landene har ulik tilnærming
enkelte ønsker tettere integrasjon og mer soliditet men Storbritannia vår viktigste allierte i Europa har valgt å bryte ut med av unionen gjennom brexit
valgene britene og medlemslandene tar nå vil prege Europa i lang tid fremover
det vil kreve mye av det politiske lederskapet og det får konsekvenser for Norge
derfor er det viktig å hegne om EØS-avtalen president
jeg er glad for at regjeringa er tett på prosessene og ivaretar norske interesser på en god måte
president det er i Norges interesse å videreføre de lange linjene i norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk
det har flere vært inne på i dag
samtidig krever situasjonen at vi tilpasser politikken til de nye utfordringene vi møter altså foretar veivalg
en sentral konklusjon i meldinga er at Norge må bygge tettere sikkerhetspolitisk samarbeid med EU og med europeiske allierte videreutvikle og skape tettere bånd til Tyskland Storbritannia Frankrike og Nederland i tillegg til de nordiske landene
vi skal sikre bedre norsk tilgang i planlegging og gjennomføring av EU-operasjoner og vi skal doble bistanden til Balkan
det er også bra at regjeringa vil søke om norsk formannskap <ee> i OSSE i tjuetjue for også gjennom det å ta et sikkerhetspolitisk ansvar i Europa
men sjøl om situasjonen er usikker må vi likevel ikke miste trua på Europas fremtid på robustheten til de universelle verdiene vi bygger våre dom demokratier på
neste taler er Jan Arild Ellingsen
det jeg trur jeg må starte med en saksopplysning president for det fins altså medlem av det norske storting som trur at Nasjonal transportplan er det viktigste dokumentet som behandles her
det må jo åpenbart være feil
det man diskuterer i dag er mye mere viktig enn bomstasjonen i Asker og Bærum sågar en fylkesvei i Nordland etter mitt skjønn
og når jeg leste stortingsmeldinga første gang så tenkte jeg at utenriksministeren må ha verdens beste jobb
å få lov til å lage et grunndokument som drøfter norske muligheter norske utfordringer i en større kontekst må jo være en fantastisk oppgave
å spille på det det kunnskapsnettverket man har å spille på gode relasjoner for å bygge norske verdier og vestlige verdier videre må jo være en en mulighet av dimensjoner tenkte jeg på
og og så lenge det handler om et fokus på hva vi er gode til hva vi kan bidra med så har vi rette fokus
men samtidig president så må det være lov å si at også nordmenn trenger etterrettelighet
og jeg er jo veldig glad for at Stortinget fant det betimelig å være med og ta initiativ til at Godal-rapporten ble lagt fram om våre bidrag i Afghanistan
for selv om vi er stolt av oss sjøl så betyr det ikke at man er ufeilbar president
selv vi i vår iver etter å bistå gjøre ting riktig oppnår ikke bestandig optimale løysinger
og det skal vi være ydmyk i forhold til
Afghanistan-rapporten viste at vi var gode på å bidra til at flere fikk gå på skole
vi var gode til å bidra at helsetilbudet blei bra slik at småbarnsdødeligheten gikk gikk ned
det skal vi være stolte av
men om sikkerhetssituasjonen per i dag i Afghanistan er noe særlig bedre enn den var tidligere president det stiller jeg meg svært tvilende til
og så har andre vært inne på under debatten i dag at utenrikspolitikken aldri er statisk og det trur jeg er til de grader sant president
det betyr òg at at man er nødt til å ha ei dynamisk tenkning i forhold til hva man ønsker å gjøre for å oppnå det som man sjøl meiner er mest mulig korrekt
og da tenker jeg at det man gjør i dag er å gi ei rettesnor til Utenriksdepartementet og regjeringa
men samtidig så er man nødt til å ha en tett og god dialog kontinuerlig med Stortinget skal man få det her til
og så trur jeg som noen andre har vært inne på at det det er ikke tvil om at USA fortsatt er vår viktigste allierte
men jeg trur det er en forskjell på hvordan|1 man oppfatter for eksempel Russland som nabo sett ifra Nord-Norge sammenligna med hvordan|1 folk som bor i Tjukk-Norge ser på det
det er altså en vesentlighetsforskjell fordi at man har en større nærhet til en stor nabo det gjør noe med en holdningsmessig
og det må man ta med seg president når man skal trekke sine konklusjoner
ingen fler har bedt om ordet og debatten i sak seks er avsluttet
Stortinget behandler sak syv innstilling fra utenriks- og forsvarskomiteen om felles ansvar for felles fremtid bærekraftsmålene og norsk utviklingspolitikk
innstilling fire hundre og førti S tjueseksten til sytten jamfør melding til Stortinget i tjuefire tjueseksten til sytten
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at debatten blir begrenset sytti minutter og at taletiden blir fordelt slik
Sosialistisk Venstreparti fem minutter og Miljøpartiet De Grønne fem minutter
første taler er Sylvi Graham som er sakens ordfører
president som saksordfører for melding tjuefire felles ansvar for felles fremtid vil jeg gjerne starte med å takke komiteen for samarbeidet om den
dette er en viktig melding om et tema som har vært mye debattert denne våren
bærekraftsmålene forplikter alle land
Norge vil følge opp og l nettopp legge bærekraftsmålene til grunn for utviklingspolitikken
denne meldingen behandler altså det internasjonale aspektet av vår relasjon til bør bærekraftsmålene
så har vi i denne innstillingen en del nyanser og presiseringer som utdyper de ulike partienes meninger og syn men komiteen fastslår at hovedlinjene i utviklingspolitikken videreføres
denne enigheten president er nettopp det som muliggjør Norges langsiktige arbeid med for eksempel utdanning helse klima og skogsatsingen
Norge skal også fortsatt være forkjempere for internasjonale normer og kjøreregler og menneskerettighetene er her i fremste rekke slik jeg ser det
president ingen land kan utvikles utenfra
ansvaret for å ivareta et lands utvikling og deres innbyggeres behov er først og fremst myndighetene i det aktuelle landet
norsk bistand må derfor ha som mål å bidra til at myndighetene i utviklingsland kan bygge opp statlig kapasitet og gode tjenester i eget land
utviklingshjelp og bistand er fortsatt viktig mange steder men det må gi resultater og ha effekt
derfor har denne regjeringen allerede startet en prosess for tydeligere resultatorientering og mer effektivitet i bistandsarbeidet
vi har foretatt en geografisk konsentrasjon av bistandsinnsatsen og tatt forvaltningsmessige grep
antall land som får norsk bistand og antall bistandsavtaler er redusert i perioden tjuefjorten tjueseksten og fremover vil norsk bilateral bistand konsentreres om et begrenset antall partnerland
komiteen merker seg og støtter at man effektiviserer og forbedrer bistandsforvaltningen på denne måten
og komiteen støtter også at humanitær bistand frivillige organisasjoner og Norfund er unntatt fra konsentrasjonsprinsippet
privat sektor og private investeringer er derfor en viktig drivkraft for økonomis øk økonomisk utvikling
president bistandsbudsjettet fremover skal konsentrere seg om noen hovedsatsingsområder utdanning helse næringsutvikling og jobbskaping klima fornybar energi miljø og humanitær innsats
satsingsområdene står alle sentralt i arbeidet for økonomisk vekst og fattigdomsresru reduksjon
de henger sammen og er gjensidig forsterkende
likestilling er et tverrgående tema og ikke minst er fortsatt prioritering av utdanning for kvinner et svært viktig område for oss
godt er det president for i en fersk rapport fra UNESCO Global Education Monitoring Report kan man dessverre lese at for sjette år på rad er det et faktum at den totale summen til bistand til utdanning er redusert
støtten til utdanning er nå langt unna det som trengs for å oppnå bærekraftsmål nummer fire
USA og Storbritannia har for eksempel i flere år vært de største giverne på utdanningsfeltet men deres bidrag falt med henholdsvis elleve og ni prosent fra tjuefjorten til femten
UNESCO baserer sin rapport på nye tall fra OECD og de viser at Norge og Tyskland kan trekkes frem som de hederlige unntakene med en økning på henholdsvis femti og trettifire prosent
så er det da også Norge som har satt behovet for økt internasjonal finansiering av utdanning på den globale dagsordenen president
vi har et ansvar og vi tar ansvar
og nettopp dette er viktig fordi den demografiske utviklingen i Afrika og Midtøsten innebærer at millioner av unge hvert år skal inn på et arbeidsmarked som ikke er i stand til å absorbere dem
Afrikas befolkning ligger an til å fordobles og nå godt over to milliarder innen tjuefemti
omkring sytti prosent av befolkningen er under tretti og gjennomsnittsalderen er atten
det anslås at det er behov for nesten tjue millioner nye jobber hvert år voldsomme tall president
så slår da også komiteen fast at noe over halvparten av norsk bistand allerede går til landene i Afrika og sør for Sahara og at syttitre prosent av nye investeringer fra Norfund i tjueseksten ble gjort i Afrika
og komiteen merker seg også at viktige bidrag til næringsutvikling nettopp skjer gjennom Norfund og at regjeringen foreslår å øke støtten
tallenes tale president forteller at Norfund gjennom sine investeringer har bidratt til å skape nesten tre hundre tusen arbeidsplasser og etablering av cirka syv hundre selskaper
det er et voldsomt arbeid som må til for å hindre tapte generasjoner
regjeringen har derfor doblet satsingen på utdanning i regjeringsperioden og har opprettholdt satsingen på helse
støtten til humanitær hjelp har økt med femti prosent
vi kan ikke gjøre alt men vi kan gjøre vår del
samstemthet har vært et aktuelt tema i bistandsdebatten
Utenriksdepartementet har siden tjueti hatt en nær dialog med andre departementer om virkningen av deres politikk på utviklingsland
bærekraftsmålene forsterker kravet til sammenheng mellom ut <ee> utenriks- og innenrikspolitikk for å skape utvikling i alle land og sikre globale fellesgoder
det er det enighet om
jeg har helt til slutt president lyst til å utøve en sjelden virksomhet fra denne talerstol nemlig selvkritikk
som saksordfører tenker jeg vi i sakens merknader kunne ha utdypet vårt syn på bærekraftsmålenes leave no one behind på en bredere måte ikke minst i lys av nettopp denne dagen
femtende juni er en spesiell dag
akkurat i dag er det nemlig avslutning på det tiende statspartsmøte om konvensjonen for funksjonshemmede i FN også med vår regjering representert
ja kanskje kunne vi ha sagt noe om funksjonshemmedes særlige utfordringer i fattige land og i områder med krig og konflikt
president det er én milliard funksjonshemmede i verden
åtti prosent av dem bor i fattige land
tjue millioner funksjonshemmede barn går ikke på skole
tolv millioner av de over seksti millioner mennesker som er på flukt er funksjonshemmede og mer enn én million funksjonshemmede dør årlig av fattigdom og underernæring
president komiteen viser i sin innstilling til planene om å opprette en kunnskapsbank for å samordne og styrke arbeidet med faglig bistand og kunnskapsoverføring for å kunne gjøre en innsats der Norge har ekstra forutsetninger
vi støtter dette
programmet som Fisk for utvikling Olje for utvikling og Skatt for utvikling inngår i disse planene i tillegg til norske institusjoner og ombudsordninger for fremme av menneskerettigheter og likestilling
i den sammenheng president vil jeg fra denne talerstolen ha pekt på at Norge er akseptert som et land med bred kunnskap og god lovgivning og praksis når det gjelder likestilling mellom kjønn
men det mener jeg også at vi har når det gjelder inkludering og tilrettelegging for funksjonshemmede
kanskje kan den planlagte kunnskapsbanken også bli et viktig tiltak hvor norske erfaringer fra hva som virker for en inkluderende utvikling kan utnyttes systematisk
med dette president anbefaler jeg komiteens innstilling og henviser også til Stortingets behandling av representantforslag om reform av utviklingspolitikken i innstilling to hundre og førtitre S tjueseksten tjuesytten
jeg vil også takke komiteen på generell basis for et konstruktivt samarbeid om nys norsk bistandspolitikk gjennom fire år <ee> og <ee> ønske
det foreligger flere permisjonssøknader
fra representanten Fredric Holen Bjørdal om foreldrepermisjon i tiden fra og med tyvende|tjuende mars til og med annen april
fra representantene <qq> Geir Sigbjørn Toskedal og Marianne Aasen om permisjon i dagene enogtyvende|tjueførste og toogtyvende|tjueandre mars begge for å delta i møte i <INAUDIBLE> EØS-parlamentarikerkomité i Brussel
fra Fremskrittspartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Ingebjørg Amanda Godskesen tiden fra og med enogtyvende|tjueførste mars til og med treogtyvende|tjuetredje mars for å delta i møte i Europarådets parlamentariske forsamling i Paris
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Sverre Myrli om permisjon i tiden fra og med enogtyvende|tjueførste mars til og med treogtyvende|tjuetredje mars for å delta i møtet i NATOs parlamentariske forsamling i Sarajevo
følgende vararepresentanter foreslås innkalt <qq> for å møte i pe fore permisjonstiden slik
<qq> for Aust-Agder fylke Lene Langemyr enogtyvende|tjueførste til treogtyvende|tjuetredje i tredje
for Akershus fylke Are Helseth enogtyvende|tjueførste til treogtyvende|tjuetredje og Anne Odenmarck enogtyvende|tjueførste til toogtyvende|tjueandre i tredje
for Hedmark fylke Lasse Juliussen enogtyvende|tjueførste til treogtyvende|tjuetredje i tredje
for Møre og Romsdal fylke Tove-Lise Torve enogtyvende|tjueførste til tredevte|treittiende i tredje
for Rogaland fylke Marie Ljones Brekke enogtyvende|tjueførste til toogtyvende|tjueandre i tredje
dette anses også vedtatt
Rasmus Hansson
jeg har gleden av å legge fram et representantforslag på vegne av Miljøpartiet De Grønne om at statsborgerskap ikke skal kunne tilbakekalles og at doble statsborgerskap skal tillates
forslaget vil bli behandlet på reglementsmessig måte <qq>
presidenten vil opplyse om at det er kommet en henvendelse fra kontroll- og konstitusjonskomiteen angående kontrollhøring som planlegges i komiteens regi
komiteen anmoder om å holde høring på en dag det pågår stortingsmøte det vil si tirsdag enogtyvende|tjueførste mars
dette betinger at forett at forretningsorden <ee> paragraf tjuesju tredje ledd annet punktum må fravikes
presidenten foreslår at anmodningen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen imøtekommes og at Stortinget godkjenner at nevnte bestemmelse i forretningsordenen fravikes
er det noen innvendinger mot dette
og det er da vedtatt
presidenten vil så opplyse at det under stortingsmøtet i går ble ble <qq> det ved behandlingen i referatsak ett hundre og åttien ved en inkurie referert feil tidsrom for statsrådsprotokollene
det riktige skal være statsrådsprotokollene for tidsrommet første juli til enogtredevte|trettiførste desember tjueseksten
dette anses da som opprettet
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer femtini
sak én presentasjon og debatt om fremsatte grunnlovsforslag
forslagene tjuetre og tjueseks bringes til felles debatt
<ee> nummer tjuetre
ja ok
der foreligger også et debattopplegg da får vi begynne med det
vi skal ha en debattrunde som avviker fra de retningslinjene for debatter som er nedfelt i Stortingets forretningsorden
presidenten vil foreslå følgende opplegg
det føres en seperat debatt om hvert forslag som ønskes drøftet
den som presenterer forslaget får en taletid på inntil ti minutter
øvrige innlegg til samme forslag har en taletid tid på inntil fem minutter
dersom noen ønsker ytterligere innlegg til samme forslag blir taletiden inntil tre minutter
det blir ikke gitt anledning til å ta replikker
antall innlegg <qq> per representant begrenses til to pluss en kort merknad per forslag i tråd med det som er hovedregelen i Stortingets forretningsorden
presidenten ber om at de representantene som ønsker å delta venter med å melde seg til vi kommer til det aktuelle forslaget med mindre det kommer opp og melder <qq> fra til sekretæren og blir notert på den gamle måten
da går vi til forslagene
vi begynner da med forslagene tjuetre og tjueseks som bringes felles debatt
forslag tjuetre om at dei marine ressursane høyrer fellesskapet til og forslag nummer tjueseks om at de marine ressursene tilhører fellesskapet og skal komme kystsamfunnene til gode
vi begynner da med forslag nummer tjuetre og første taler er Ingrid Heggø
det er folket som eig fisken difor kan ingen jeg evig eige evigvarande kvote
vi er da på forsl grunnlovsforslag nummer tjueseks om at de marine ressursene tilhører fellesskapet og skal komme kystsamfunnene til gode
men det er som omhandlet ikke nødvendig for utvalget å ta stilling til spørsmålet på grunnlag av den historiske bruk alene all den stund denne bruk bare danner ett av de to rettsgrunnlag for en fol særlig fjordrett
å ja neste taler er Rasmus Hansson beklager
ja men det er ikke så lett å lese av
ja det står der nå men han kom opp nå
president det hadde selvfølgelig vært en fornøyelse å slippe <ee> representanten Andersen til først men <ee> jeg takker for <ee> at presidenten <ee> holder seg til <ee> reglementet
Norge har gjort to store industrielle prinsipielle veivalg som har betydd ekstremt mye for nasjonen
det har gitt et grunnlag for en industrialisering og en oppbygging av Velferds-Norge som knapt kan undervurderes
så oppdaget vi olje
da hadde vi is nok i magen og klokskap nok i hodene til å legge det samme prinsippet til grunn
oljen tilhører folket
oljen skal komme folket til gode
oljen skal skape arbeidsplasser i Norge <ee> og på kysten
personlig president er jeg tilbakeholdende med å støtte å ta inn mange nye spesifikke bestemmelser i Grunnloven
de fleste forhold i samfunnet og de fleste hensyn ivaretas godt eller best gjennom det øvrige lovverket
Norge har jo kommet i en eksepsjonell særstilling takket være geografi og geologi som gir oss en enorm kontinentalsokkel
det gir oss eksepsjonelle muligheter basert på den artsrikdommen de kjemiske og biokjemiske mulighetene som ligger i de artene
det som kommer til å bli en veldig stor del av morgendagens teknologi og materialproduksjon
i en slik framtid president er det fullstendig avgjørende å få slått fast at havets levende ressurser skal og må eies av folket i fellesskap
samtidig må det slås fast at det er en absolutt forutsetning for bruk av disse ressursene at det skjer innenfor økosystemets tålegrenser
og det er derfor interessant at disse forslagene fra Ap og SV knyttes opp mot Grunnlovens miljøparagraf hundre og tolv deromkring hører de hjemme
som legger frem forslag om å grunnlovfeste allemannsretten
allemannsretten er frihet og frihet for alle av uvurderlig betydning
retten til å være i naturen uavhengig av hvem som eier grunnen er en del av vår viktige kulturarv
vi kan gå i skogen alle sammen på fjellet langs stranda
vi kan ankre opp båten vår en varm sommerdag
vi kan bade telte gå på ski uten å spørre om lov
vi kan plukke blåbær og sopp heilt gratis uavhengig av eiendomsforhold
allemannsretten stiller oss alle likt til å bruke friområder og natur
stand rang opprinnelse eiendomsrett begrenser ikke vår frihet etter allemannsretten
den bygger derimot fellesskap og er et utrulig viktig symbol på at landet er for alle
en umistelig og gammel rett som har forma oss president
og jeg mener allemannsretten har forma oss på godt som land som folk og som enkeltmennesker
fordi vi eier disse verdiene sammen og bruker dem i fellesskap vil vi også bygge det beste grunnlaget for å ta vare på dem
og president jeg er sambygding med den store dikteren Hans Børli og han hadde sitt liv i skogen
han måtte vel det
men samtidig har han i et av sine dikt beskrevet veldig godt hva det å grunnlovfeste allemannsretten handler om
og diktet heter Vi eier skogene
og jeg skal ikke lese hele president for jeg vet at det er kanskje ikke så populært men poenget med hele diktet er som han sier at
jeg har aldri eid et tre
ingen av mitt folk har noensinne eid et tre
likevel eier vi skogene med blodets røde rett
og han sier videre i diktet
du kan kjøpe tusen mål skog og du kan kjøpe tusen mål til men ikke gleden ved å gå heimover når røsslyngen bløer blømer|blomstrer langs stien
nei vi eier skogene slik barnet eier sin mor
og president så viktig er allemannsretten at SV mener at den bør inn i Grunnloven
siste som nå har gitt sin støtte til det er Norges Jeger- og Fiskerforbund
de har helhjerta støtta forslaget om å grunnlovfeste allemannsretten
og president jeg håper virkelig Stortinget vil være med på dette
og president jeg er en av de som har vokst opp under disse trea uten noensinne å ha eid et tre
allikevel eide jeg i min barndom hele skogen og jeg tror det har forma meg også på godt framover
og president jeg snakker veldig mye med folk som har flytta til dette landet som jo opplever allemannsretten som en helt <ee> utrolig gave når de kommer hit
og det sier ikke bare noe om friheten men det sier også noe om hvordan vi oppfører oss når vi møter hverandre på denne arenaen der vi praktiserer allemannsretten
da hilser vi faktisk på hverandre
vi slår av en prat
vi snakker med hverandre
så er det jo slik at Grunnloven fastsetter grunnleggende regler for styreform og grenser for statsmaktens handlefrihet overfor menneskerettigheter for eksempel
og der har vi arbeida inn ulike deler etter hvert
det er mange friheter som er sikra i Grunnloven og det er verdier også som konstituerer oss som samfunn
allemannsretten er gammel det er en hevdvunnen rett
og den har sprunget|1 ut av ulike <ee> rettigheter som har kommet til opp gjennom tidene
og i dag er den i hovedsak regulert i friluftsloven av nittenfemtisju men med mange endringer og det er også mange andre lovbestemmelser som sikrer allemannsretten i dag
og president det er skrevet doktoromhandling avhandlinger om allemannsretten så det er <ee> komplisert <ee> i dag å finne alle lovbestemmelser som <ee> innbefatter den
men <ee> jeg trur vi kan være helt sikre på at allemannsretten opp gjennom tida også har bidratt til å utjevne økonomiske forskjeller
før var den faktisk av stor betydning for folk som kunne høste av <ee> av <ee> skogen og naturen fritt
i dag er det jo første rekke friluftsliv men også allmennhetens tilgang til ulike områder som <ee> vi verner med dette
og friluftsliv president det er utrolig viktig for folkehelsa og også for måten vi <ee> forholder oss til hverandre på
og det kan kanskje virke som at allemannsretten står fjellstøtt i Norge i dag men både i strandsona og på fjellet <qq> ser vi at den kan være trua
så president det er nok ikke slik at vi for all framtid kan tenke oss at allemannsretten er verna
det kan tenkes at en kan noen kan tenke seg å ønske å rokke ved den framover
det har vært svært viktig for oss å gjøre det på den måten
så president vi har litt ulike tekster som vi fremmer
den ene kan være statens myndighet skal sikre og fremme allemannsretten og friluftslivets naturgrunnlag
det er fra formålsparagrafen i i friluftsloven
man kan tenke seg en formulering etter det som i dag er Grunnlovens paragraf hundre og sytten odels- og åsetesretten altså at allemannsretten ikke må oppheves
men president den jeg liker aller best og som jeg håper Stortinget slutter seg til er den formuleringen som er lik både på bokmål og på nynorsk og
den heter allemannsretten skal stå ved lag
og jeg er er glad for den breie støtta som SV har fått til dette forslaget fra <ee> alle organisasjonene og jeg håper at <ee> Stortinget også kan slutte seg til dette i neste periode
da har vi konstituert en verdi og en rettighet som har forma oss på godt
så går vi videre til forslag nummer tre som også fremlegges av Karin Andersen om grunnlovsfesting av retten til å søke asyl
Karin Andersen
grunnlov <ee> grunnlovsbehandling <ee> er viktige saker
president den viktigste friheten et menneske kan ha må være å slippe ut av et område der livet er trua og inn i et område der du er trygg
det er et anerkjent internasjonalt prinsipp
i nittenførtiåtte vedtok FNs generalforsamling Verdenserklæringen om menneskerettigheter og der lyder paragraf fjorten slik jeg nå nettopp siterte
og president Norge er forpliktet av dette også i dag
én av de mest bes <ee> sentrale bestemmelsene er retten til ikke å bli returnert til områder hvor vedkommendes liv eller sikkerhet er i fare
president i vår tid er dette en sak som har ekstra stor og aktuell betydning
i dag er det jo ingen rettferdig ansvarsdeling når du kommer til verdens flyktningsituasjon
den globale responskapasiteten eller hva jeg skal kalle det president er veldig svak
og noen tar mye ansvar andre lite
og president vi som fremmer dette forslaget mener at vi ikke kan trygge vår egen sivilas sivilisasjon ved det vende det til mennesker som flykter fra krig tyranner religiøs ekstremisme
og når det oppstår et slikt kaos at vi da håndterer det på en måte som gjør at den grunnleggende retten til å søke asyl blir trua
det har tatt ett århundre og to verdenskriger å få menneskerettighetene på plass
vi har forpliktelser etter bet begge
men det er jo heller ingen ny oppfinnelse
historikerne sier at konseptet om asyl har røtter helt tilbake til oldtidens Egypt og det har langt på vei blitt videreført gjennom historien
England fikk sin første lov om asyl på sekshundretallet så vidt jeg har fått opplyst
<ee> å søke asyl er en menneskerett ikke nødvendigvis å få det president
og jeg vil understreke at det vi nå fremmer forslag om er at vi skal grunnlovfeste denne retten til å søke asyl fordi vi oppfatter at den er under sterkt press
ja president det er jo mange partier dessverre i denne salen som har tatt til orde for å reforhandle flyktningkonvensjonen
mange partier jeg ikke hadde venta det av har vært med på det
og man kan jo kanskje i ettertid si at man har tenkt å forsterke den men president det er en verden der du <ee> jeg tror du ikke finner én annen internasjonal partner som ville være med på det
president <ee> det er et alvorlig bakteppe for denne dette forslaget som Venstre og SV fremmer om å få asylretten inn i Grunnloven
<ee> vi mener det er nødvendig for å sikre at Norge i en presset og vanskelig situasjon ja president det er det det er vanskelig når det er mange mennesker på flukt i ve verden
det vil være vanskelig for europeiske land å klare dette godt
det er vanskelig for Norge å klare dette godt men det er en forpliktelse vi har tatt på oss og den må ikke bli så utsatt for vær og vind som det den har vært den siste tiden
for president da er jeg er redd for at den ikke er noe verdt
og den aller viktigste retten vi kan ha nemlig retten til å kunne berge livet vårt den må inn i Grunnloven
neste taler er Martin Kolberg
president <ee> jeg tar ordet her for å <INAUDIBLE> gi uttrykk for at jeg personlig støtter dette forslaget som fremmes av Karin Andersen her nå
<ee> og jeg vil arbeide for at <ee> også Arbeiderpartiet skal støtte slikt forslag
<ee> det hører med til historien president at da vi hadde den store runden i forbindelse med håndteringen av de sto alle grunnlovsforslagene i forbindelse med jubileet så var jo dette spørsmålet oppe
<ee> Arbeiderpartiet støttet det den gangen men det falt dessverre
et demokrati som ikke er i stand til å vise humanisme overfor mennesker på flukt er ikke et reelt demokrati
og <ee> det at <ee> vi skal være en stat som bygger på demokrati og humanisme er jo alle enig i men det settes jo på prøve ved mange anledninger
og ett av disse feltene er det som da representanten Karin Andersen beskriver her nå
det som disse kreftene ikke bryr seg om for de bryr seg rett og slett ikke om det men som vi som <ee> tilhører en annen politisk kultur bør bry oss om det er at dette til syvende og sist kommer til å ramme oss selv
neste taler er Odd Omland som vil presentere forslag nummer tjuefire om vern av matjordressursene
<ee> matjorda er en viktig naturressurs som vi|1 må verne om for fremtidige generasjoner og jeg|1 meiner at det trengs et strengere vern enn i dag
og jeg|1 har derfor gleden av å være medforslagsstiller på et forslag om å endre paragraf hundre og tolv i Grunnloven sånn at matjordressursene kan sikres grunnlovsvern
i en verden der befolkninga stadig øker og det er klimaendringer i mange områder fører til vanskeligere betingelser for jordbruket er vi|1 avhengig av ta vare på mest mulig dyrkbar mark
dette er au viktig i <ee> fra ut i fra hensynet til beredskap
Norge er et er blant de|1 landene i verden som har minst matjord per innbygger faktisk er under tre prosent av Norges totalareal dyrka jord
og i løpet av de seineste femti årene er over en million dekar omdisponert til andre formål enn matproduksjon
det at matjord er så viktig men likevel begrensa na en begrensa nasjonal ressurs tilsier at noe må gjøres
vi|1 må ta vare på den mest mu <ee> mulig matjord for å nå målet om økt norsk matproduksjon
Norge har samtidig svært lig lite dyrkingsreserver på de beste arealene som egner seg til dyrking av korn
det er bare om lag en komma tre prosent av totalarealet her i landet som egner seg til dyrking av korn
gjennom mange år så har vi|1 sett et sterkt press mot matjordressursene
de fleste byer og tettsteder i Norge med befolkningsvekst er omkransa av dyrka jord og mye av den beste jorda ligger der hvor utbyggingspresset er størst
jordvernet stende|står au strerkt blant de fleste nordmenn
Stortinget vedtok høsten totusenogfemten en ambisiøs jordvernstrategi med konkrete mål om tiltak
og Stortinget samla seg om at et årlig omdisponering av dyrka mark skulle|1 settes til fire tusen dekar innen tjuetjue
Høyre-FrP-regjeringa foreslo sammenligning å videreføre dagens mål på seks tusen dekar
for å nå disse måla blei regjeringa utfordra av et samla storting på å levere på en rekke områder
blant annet skulle det i revurdert nasjonalbudsjett for totusenogseksten legges frem positive virkemidler for kommunene som vil gjøre det enklere å unngå utbygging på dyrka mark
men regjeringa leverte ikke
det skulle au etableres et skolerings- og tiltaksprogram for lokalpolitikere i norske kommuner i løpet av toseksten knyttet til ivaretakelse av dyrket og dyrkbar jord
og heller ikke på det området <ee> leverte regjeringa
punkt etter punkt så savner vi|1 oppfølging i fra regjeringa
og derfor under fjorårets jordbruksoppgjør var det et flertall i Stortinget som slo fast at strategien ikke er fulgt opp i tilstrekkelig grad i fra regjeringas side
og au da <qq> forslaget til ny plan- og bygningslov kom til Stortinget i <ee> vinter lå det forslag der som ville svekka jordvernet
Stortinget måtte ta grep og ville at hensyn til jordvern skulle tas inn i loven
heretter s <qq> skal det nå tas hensyn til jordvern i loven når kommunene gir dispensasjon
regjeringa argumenterte på sin side med forenkling
Stortingets ambisiøse mål og kravet om et sterkt jordvern så ut til å være glømt
vi ser au president at konsesjonsloven er under press
konsesjonsloven med bo- og driveplikt er etter mitt syn en viktig brikke for å holde matjorda i hevd for fremtidige generasjoner
med Høyre og FrP i regjering har matjorda ikke fått tilstrekkelig vern
jeg|1 er derfor glad for å <INAUDIBLE> for at representanter i fra fleire partier SV Senterpartiet KrF og Venstre stende|står sammen med Arbeiderpartiet sine representanter om dette forslaget
heilt konkret så forestår å endre ordlyden i paragraf hundre og tolv i Grunnloven sånn at vern av matjordresssursene blir spesifikt nevnt i paragrafen
og ny ordlyd blir som følger
naturen ressurser herunder matressursene skal disponeres utifra et langsiktig og allsidig betraktning som ivaretar den rett <qq> også for etterslekten
neste taler er Michael Tetzschner som vil legge frem forslag nummer sytten om forbud mot uforholdsmessig inngrep i borgernes frihetssfære <qq>
men det krever en liten begrunnelse for hvorfor vi <ee> ønsker at dette skal inn i Grunnloven
og med vi så mener jeg representantene Erik Skutle Gunnar Gundersen Bente Stein Mathisen Heidi Nordby Lunde i tillegg til meg selv
og endringen vi ser for oss er å endre Grunnlovens paragraf nittiåtte sålydende
ingen lov forskrift eller vedtak må gripe inn i en borgers rett frihetssfære dersom inngrepet er uforholdsmessig
vurderingene om hva som er uforholdsmessig skal hen til den enkeltes ulempe veid opp mot nytten som begrunner inngrepet
det skal tas i betraktning om inngrepet er egnet om det er nødvendig og om det finnes mindre inngripende virkemidler for å oppnå tilsvarende nytte
et moderne komplisert samfunn har behov for reguleringer som også griper inn i vårt liv i enkeltpersoners <ee> frihetssfære
ønsket om samfunnsregulering kommer ofte i konflikt med personlig handlefrihet
på de områder som <ee> implementerer EU-retten direkte gjennom EØS-avtalen vil det heller ikke være tvil om dette men også på andre områder vil man kunne se påvirkningen
forslagsstillerne mener <INAUDIBLE> behov for å avklare et forholdsmessighetsprinsipp som et anerkjent rettsprinsipp ved å gi dette en uttrykkelig hjemmel som en grunnleggende rettsnorm i vår grunnlov
forslagsstillerne viser også til følgende eksempler på at utviklingen på noen felter har gjort behovet for en slik overordnet begrensning av offentlig maktutøvelse mer aktuelt enn før
vi ser at ileggelse av administrative straffer samt økt bruk av fullmaktslovgivning
til det første så kan vi konstatere at de administrative ilagte straffer har økt kolossalt i omfang
det vil si at vedtak om sanksjoner for å hindre eller motvirke enkeltpersoners eller juridiske personers adferd skjer ved administrative beslutning og med truf trussel om om straff
samtidig vil det bli enklere å bringe inn mothensyn mot inngripende regulering fra borgernes perspektiv allerede når reglene utformes
det er særlig den delen av forholdsmessighetsvurderingen som går ut på at det er den aktuelle offentlige instans som har oppgaven med å forsikre seg om at delkravene til forholdsmessighet skal oppfylles eller er oppfylt
og her vil sentrale <ee> vurderingstemaer være
for det første om tiltaket er en uforholdsmessig byrde for den enkelte vurdert opp mot viktigheten av mår målrealisering for samfunnet slik at det oppstår et uomtvistelig og håndgripelig nytteoverskudd
for det andre om tiltaket er egnet til å nå de mål som begrunner det
og det tredje om tiltaket er nødvendig for å oppnå målene som begrunner inngrepet eller om det foreligger alternative virkemidler kanskje litt dyrere men som i hvert fall er mindre inngripende enn de som velges
en grunnleggende rettsnorm om krav til forholdsmessighet vil forsterke borgerperspektivet i forberedelsen av nødvendig men inngripende samfunnsregulering
samtidig vil dette være en norm for etterprøving av at inngrepet er gjort så skånsomt som mulig overfor den enkelte sett i forhold til de samfunnsmessige fordelene
det er imidlertid bare en liten andel av forskriftene som fastsettes på denne måten
det folkevalgte kontrollen med lovgivningsvirksomhet under radaren knytter seg særlig til forskrifter fastsatt av departementet etter delegert fullmakt
forslaget vil imidlertid avhjelpe på den delen av forvaltningsvedtakene som retter seg mot enkeltpersoner på to måter
vernet mot urimelige utslag av forvaltningsmakt som innebærer uforholdsmessige inngrep vil bli konkret styrket mens en uforhels uforholdsmessighetsstandard vil pålegge forvaltningen større aktsomhet i utformingen av nytt regelverk
vi må huske på president at i dag så treffes ni av ti beslutninger om rettsanvendelse ikke av domstolene men av forvaltningen i stat og kommune mens den siste tiendedelen som nevnt er saker for domstolene
da er det også representanten Tetzschner som skal legge frem neste forslag som er forslag nummer nitten om domstolskontroll med lover med videre
nei nå var det domstolskontroll med lover med videre ja
det neste er om at staten ikke skal kunne skatte- og avgiftsbelegge rettslige tjenester
det er en litt annen rekkefølge enn vi hadde <ee> forutsett i brevet men det er utmerket
<INAUDIBLE> med manuskriptet så går det bra
og da er vi enige om at det er domstolenes prøvelsesrett
ja det er vi
det gjelder <ee> <ee> president et grunnlovsforslag fremsatt av Per Olaf Lundteigen Erik Skutle og undertegnede
<ee> og det gjelder om <ee> en endring og språklig presisering om bestemmelse av domstolenes prøvelsesrett <ee> p Grunnlovens paragraf åttini
dagens grunnlovsbestemmelse om domstolskontroll ble vedtatt her i Stortinget så sent som første juni tyvefemten|tjuefemten
bestemmelsen lyder sitat
i saker som reises for domstolene har domstolene rett og plikt til å prøve om lover og andre beslutninger truffet av statens myndigheter strider mot Grunnloven
de feiret to hundre-årsjubileet <ee> våren tyvefemten|tjuefemten
en rettssedvane som hadde vokst gjennom en konsistent praksis <ee> gjennom nærmere hundre og femti år
på enkelte punkter innebar dette presiseringer som var nødvendige for å unngå at bestemmelsen kunne gi grunnlag for en ny og avvikende tolk tolkning og praksis som Stortinget ikke hadde forutsatt
nærværende forslag om å endre teksten i paragraf åttini berører ikke det som vært Stortingets prinsipp for domstolskontroll og som man ønsket å gi uttrykk for i Grunnlovens tekst
i sva samsvar med formålet om å grunnlovsfestede den etablerte ordningen tar forslaget heller ikke sikte på å endre bestemmelsens saklige rekkevidde
formålet er utelukkende å gjøre det mulig for det storting som velges i september tyvesytten|tjuesytten å bringe paragrafens ordlyd bedre samsvar med dens tilsiktede meningsinnhold
en slik endring kan i første rekke begrunnes ut fra et ønske om at nettopp Grunnlovens tekst så langt som råd er skal kunne leses av alle på en slik måte at den gir best mulig uttrykk for grunnlovsbestemmelsens sentrale innhold
det er uhe uheldig fordi grunnlovsteksten dermed ikke tilbyr leseren dekkende nok veiledning om dens reelle mening
ønsket om bedre samsvar mellom ordlyd og reelt innhold er i seg selv tilstrekkelig til å begrunne den foreslåtte grunnlovsendringen
for det første vil forslagene klargjøre at de ikke er loven som sådan som er gjenstand for domstolenes kontroll slik ordlyden nå kunne åpne for eller tyde på
slik abstrakt kontroll er et typisk kjennetegn for spesialiserte konstitusjonsdomstoler som man i dag finner i mange andre stater i og utenfor Europa
men det norske systemet for domstolskontroll har alltid rettet seg mot lovens anvendelse i den enkelte sak
det er det som kalles konkret kontroll og det er jo utvilsomt dette Stortinget også tok sikte på da man grunnlovfestet dagens paragraf åttini
det er også i samsvar med tilsvarende bestemmelse i Sverige for eksempel i regjeringsformens kapittel elleve paragraf fjorten som også uttrykkelig har tjent som forbilde for bestemmelsen
for det andre vil forslagene tydeliggjøre at domstolskontrollen med forvaltningen ikke bare gjelder regjeringens og forvaltningsapparatets respekt for Grunnloven men at den også omfatter forvaltningens binding til loven
det er det som kalles legalitetskontroll
i praksis er legalitetskontrollen langt viktigere enn domstolskontroll med at forvaltningsapparatet holder seg innenfor Grunnlovens grenser
dette tilsier i seg selv at bestemmelsen bør endres så snart det er praktisk mulig