scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
Norge har vært et foregangsland når det gjelder innsats på dette området og innsatsen vår skaper enorm internasjonal interesse
i tråd med dette har man kommet godt i gang med å skape verdikjeder fra fangst ved de tre anleggene Norcem Klemetsrud og Yara og til å utrede lagringsløysinger på sokkelen
det er stor bekymring for at om vi ikke bevilge bevilgningene videreføres så vil vi ikke nå våre klimaforpliktelser
forutsigbarhet og langsiktige rammebetingelser er avgjørende for at internasjonale industrielle aktører skal satse på utvikling av implementering av ny teknologi
karbonfangst i industri industrien represes representerer store investeringer
budsjettforslaget til regjeringa har skapt stor usikkerhet og er ikke et eksempel på forutsigbarhet og langsiktighet som industrien bør forvente av norske myndigheter
det kom tydelig fram av budsjetthøringa at for å sikre full framdrift i CCE-prosjektene så må det bevilges tre hundre og seksti millioner
om ikke bevilgningene videreføres på tre hundre og seksti millioner risikerer man at arbeidet rundt konseptstudier og forprosjekter stanses midt i arbeidet i minimum et halvt år
dette skaper stor usikkerhet rundt viljen til å realisere fullskala CO2-håndtering
Senterpartiet legger derfor inn tre hundre og seksti millioner i budsjettet for å videreføre arbeidet med prosjektene
en heilhetlig naturforvaltning er også viktig for Senterpartiet
marin forsøpling er et økende problem både globalt og lokalt
det er spådd at i tjuefemti så vil det være mer plast enn det er fisk i havet
plast fører til store lidelser og død hos sjøfugl fisk og andre havlevende dyr
konsekvensene er færre tiltak knytta til opprydning og forebyggende arbeid både i strandsonen på sjøbunnen og på havoverflata
Senterpartiet ønsker å styrke arbeidet for å kj forkjempe marin forsøpling
en heilhetlig naturforvaltning må også ta hensyn til både land- og vannmiljø
verdiskapning og investeringer i na naturressursene må være basert på et ansvarlig forhold til naturf mangfoldet i landet vårt
rovviltforf forvaltninga skal være en del av den heilhetlige natur- og miljøforvaltninga i Norge
det byr på store utfordringer flere steder i landet
<ee> økt bevilgning på dette området er en nødvendig konsekvens av regjeringa sin feilslåtte rovdyrpolitikk
hadde man hatt en klok og lokalt forankra og <ee> forvaltning ville behovet for konfliktdempende tiltak gått betraktelig ned og ideelt sett hadde vi ikke trengt å styrke bevilgningene på dette området
Senterpartiet har også i dag fremma forslag i Stortinget hvor vi ber regjeringa om å gi fellingstillatelse for Slettås-flokken i tråd med den lokale rovviltnemnda sitt ønske
dette fordi bestandsmålet for ulv er mye høgere i Norge i dag enn det Stortinget har fastsatt at den skal være
Slettås-flokken var den som skapte det meste av engasjementet rundt ulven i fjor
det er den nærgående flokken som har skapt de største utfordringene
det virker som at regjeringa trur at ulvesonen er et slags reservat for ulv
det er den ikke og det har Stortinget gjentatte gang poengtert ovenfor miljøminister Vidar Helgesen
Senterpartiet håper derfor på flertall i Stortinget som følger opp rovviltforliket og er med på forslaget om å få tatt ut den omstridte Slettås-flokken i et vedtak i Stortinget i dag
gode president jeg benytter anledningen til å seie|si at jeg synes det er kjekt at vi|1 har en ekte vestlending i presidentstolen
president skattelette i seg sjøl gir ingen retning for verken miljølønnsomhet eller veien videre for petroleumsindustrien
det virker som om regjeringen overlater til gode aktører som Enova og Innovasjon Norge å sørge for utvikling mot et lavutslippssamfunn i Norge
resultatet kan fort bli at en løper i ulik retning
i møte med teknologibedrifter uttrykkes det frustrasjon over at man ikke helt ser hvilken|1 retning en skal gå i
pengene er der men der er ingen rød tråd i politikken
omstillingen krever en tydelig retning
og det burde ikke lenger vært noen tvil om i ve hva slags retning utviklingen skal gå
det mangler ledelse i omstillingsdebatten slik den føres på regjeringens vakt
president vi|1 er priviligerte i Norge
vi|1 har kompetanse og teknologi til å få til det meste mye takket være en aktiv politikk fra da vi|1 fant olja på sytti-tallet
den kompetansen og teknologien har lenge vært for dyr til å brukes i andre næringer
men med nedgangen i oljesektoren så er bildet blitt annerledes
hvis vi|1 bruker politikkens muligheter til å nå de klimamålene vi|1 har satt oss så lykkes vi|1 både med klimamålene og med politikken
vi|1 kan klare den ambisiøse målsettinga om å bli et lavutslippssamfunn
uten ei sånn kobling har jeg vanskelig for å se hvordan det skal bli mulig på en måte som opprettholder både en sterk økonomi og et godt velferdstilbud for alle
president du vet at etter regn kommer sol
og det uværet som oljeindustrien har og delvis er inne i krever en tydelig omstillingspolitikk for et grønt skifte i Norge
president Vestlandet har stått av en storm òg tidligere
og det er gode muligheter for at dette skiftet kan bli en ny soloppgang men da trengs det en tydeligere politikk fra de som styrer landet
i dag er det Høyre og Fremskrittspartiet
sjøl når to graders-målet skal nås så vil det altså være behov for et betydelige mengder energi olje og gass
i forrige veke|uke så var jeg hos Gassco der det blei sagt tydelig om behovet for energi i verden framover
bare økningen i Kinas elektrisitetsforbruk fram til tjueførti tilsvarer størrelsen på USA sitt forbruk i dag
Arbeiderpartiet er både teknologioptimister og innovasjonsoptimister på vegne av framtida på norsk sokkel
la der ikke være noe tvil om det
for AS Norge vil det kunne bety at vår viktigste næring vil kunne bidra både med sysselsetting teknologiutvikling og tunge bidrag til statskassen i mange tiår framover
president jeg vil avslutte med et lite paradoks
Statsråd Søviknes på Statoils høstkonferanse talte fra talerstolen og snakket til oljebransjen som om ingenting skulle endres i tida framover
neste taler direktør i IEA sa det motsatte
dere|1 vet hvem jeg hørte mest på
mer enn noen gang så trenger vi|1 folkevalgte som tenker store tanker som setter politikk bak sine tanker
ingen vet med sikkerhet hva som skal skje i framtida men to ting vet vi|1 og det avslutter jeg med
verden trenger mer energi men utslippene må ned
Norge skal bli et lavutslippssamfunn uten å bli et lavinntektssamfunn
Parisavtalen den forplikter både Norge og verden i mye større grad enn tidligere og det er vi nødt til å ta konsekvensen av
vi vet at fra slutten av atten hundre-tallet og frem til i dag så er det sluppet ut omtrent to tusen ett hundre gigatonn CO2
litt forenklet så betyr det at vi har give or take tjue år igjen til to-gradersbudsjettet er oppbrukt
parallelt med det så skal vi skape nye arbeidsplasser og sikre norsk verdiskaping og velferd
for klimaendringene vi nå møter de forandrer mer enn været
de endrer samfunnet og de påvirker økonomien vår
og vi er inne i en ny fase i klimapolitikken president
det handler ikke lenger bare om ambisjoner og fagre ord men reelle forpliktelser vi som nasjon har påtatt oss gjennom Parisavtalen
vi har et gunstig økonomisk utgangspunkt i Norge og det kommer vi ofte tilbake til
<ee> men det økonomiske handlingsrommet blir mindre fremover
veksten i oljeinntekter til statsbudsjettet blir mindre enn før og da må den økonomiske veksten i større grad hentes fra andre deler av næringslivet enn olje- og gassvirksomheten
vi trenger altså ikke omstilling bare for klimaets skyld vi trenger det også for å sikre økonomisk bærekraft
for selv om mange av oss er både klimahippier og grønne idi idealister så vil ikke en samling av all verdens idealister klare å dra denne omstillingen alene
vi må ha med oss kapitalistene fordi kapital er driveren i det grønne skiftet
og det er først når idealister og kapitalister drar i samme retning at vi virkelig får til noe
derfor har vi blant annet styrket Enova kraftig og det har gitt resultater
det har bidratt til at Hydro på Karmøy vil produsere verdens reneste og mest klimavennlige aluminium
det har bidratt til at Biokraft på Skogn vil omdanne avfall og biop biprodukter fra industri og fiskeoppdrett til fornybar klimavennlig gjødsel og biodrivstoff
det har bidratt til at smelteverket i Tyssedal tar i bruk teknologi som reduserer utslippene av CO2 tilsvarende femten tusen biler
vi er på rett vei
regjeringens ambisjon om minst ett nytt CO2-fullskala håndteringsprosjekt står fast
vi har innført forbud mot bruk av fossil olje til oppvarming av bygg
vi har lagt frem en strategi for grønn konkurransekraft
vi har utarbeidet en ny og grønnere lov om offentlige anskaffelser og NTP i i NTP så legges det opp til et betydelig klima- og miljøløft
og det er bare for å nevne noe
men president i dag er det én sak jeg er spesielt glad for
for i dag så går startskuddet for det som kan bli et nytt norsk eventyr til havs
vi står på kanten av en revolusjon og revolusjon det er ikke et ord vi Høyre-folk ofte brukdy bruker
men vindkraft til havs er allerede en stor og voksende næring
våre naboer rundt Nordsjøen har bidratt til rask utvikling av bunnfast vindteknologi
flytende vind der har vi ikke kommet lik like langt men markedspotensialet er veldig stort fordi det åpner for utbygging på dypere vann
regjeringen har gjort flere grep allerede for å styrke virksomhetenes konkurransekraft på vind men nå skjer det to ting som virkelig kommer til å bidra
<ee> det ene det er at Enova nå får på plass en støtteordning for et demoprosjekt for flytende havvind og <ee> som statsråden nevnte regjeringen åpner ett til to områder for vind til havs
for norsk maritim og offshoreindustri er dette et viktig signal for virkelig å tørre å satse
norsk kyst er perfekt for flytende havvind
vi har en helt unik kompetanse som i høyeste grad er overførbar etter mange år med olje- og gassvirksomhet
i dag er en merkedag og selv om det er vindstille her i Oslo <ee> og i dag <ee> vet at i det kommer nok ikke til å b slutte å blåse i Norge med det første
<ee> så vil jeg gjerne gratulere alle sammen president med første skritt mot en fremtid der Norge får enda mer vind i seilene
klimaendringene fører til mere nedbør kraftigere nedbør og ekstremvær
vi må derfor være forberedt på hyppigere flom og skred
NVE har en viktig oppgave med å kartlegge risiko og forebygge og begrense skader som følge av flom og skred som en konsekvens av blant annet klimaendringer
det er viktig at NVE Anlegg har medarbeidere med rett erfaring og kompetanse til å rådgi kommuner entreprenører og til å bistå i planlegging
mange kommuner har ikke utført faresonekartlegging og kan dra nytte av NVE i arealplanlegging som skal sikre mot risiko knytta til skred og flom i vassdrag
NVE leverte i desember 2016 en rapport som slo fast at dagens bevilgningsnivå gjør at mange sikringsprosjekter ikke kan gjennomføres nå
<qq> i tillegg til det her vet vi at mange som lever og bor i flom- og rasutsatte områder føler stor grad av usikkerhet og frykt
det er derfor uforståelig at regjeringa og samarbeidspartiene velger å kutte i tilskudd til flom- og skredforebygging
all erfaring viser at det er klokere og billigere å forebygge fremfor å reparere skader i ettertid
behovet for økte bevilgninger og virkningene av de her er godt dokumentert
derfor ønsker Arbeiderpartiet å øke bevilgningene til tiltak mot flom og skred i sitt alternative statsbudsjett med hundre og femtiåtte komma ni millioner kroner
NVE har en viktig rolle i å forvalte vannressursene og de innenlandske energiressursene på en helhetlig og fremtidsretta måte og i arbeidet med klimatilpasning og forebygging av flom og skred
jeg skulle derfor president ønska meg at avstanden mellom budsjett og behov hadde vært mindre noe det også ville vært med økninga på hundre og femtiåtte komma ni millioner som lå i Arbeiderpartiet sitt forslag til alternativt budsjett
president vi fikk lokal forvaltning av verneområdene i tjueti
Miljødirektoratet har brukt mye penger på en ny merkevare og besøksstrategi men det er ikke i Miljødirektoratet verdiskapinga skjer
<ee> da vil vi få en bedre balanse mellom og vern gjennom bruk
<ee> jeg personlig er veldig glad i det enkle friluftslivet og har overnatta ute i telt i verneområdene i Nordland i alle årets måneder og den beste ferien er telttur i fjellet
men president nasjonalparkene er ikke villmark
i mitt fylke Nordland er de også beiteområde og det er s grunn til å ha stor bekymring for beitenæringa spesielt reindrifta i Nordland og Troms
i disse fylkene er tilgangen på kalv etter tap helt nede i førti prosent det er lavest i Norge
samtidig så er rein i veldig god kondisjon
<ee> og da trenger vi også å kunne ha sett sette i gang ekstraordinære tiltak
sørsamisk reindrift og lulesamisk reindrift er minoritet i minoriteten og det er veldig viktig at vi nå får grep som gjør at de har sjans til å klare seg
<ee> helikopteruttak er veldig vanskelig så det trengs flere folk som kan drive med helikopteruttak
president det her er ei kjærlighetserklæring ei kjærlighetserklæring til skreien den næringsrike gode og mu umistelige skreien
skreien er den norsk-arktiske torsken som hver vinter foretar ei gytevandring ifra Barentshavet og til kysten av Nordland
omkring førti prosent av skreien gyter i Lofoten-området
og Lofotfisket er den viktigste sesongfisket etter skrei i Norge
og sia vikingtida har lofotfisket hatt ei stor betydning for landsdelen og også for matforsyning og økonomi i landet som heilhet
Bergen blei for eksempel bygd på tørrfisk fra Lofoten og denne fisken sto i en periode for nitti prosent av norsk eksport
og fisken er i dag Norges nest største eksportnæring
havet utafor Lofoten og Vesterålen er unikt
det er udiskutabelt
og det er Norge som har ansvaret for å forvalte de her naturressursene i disse havområdene
oljeindustrien president representerer en alvorlig trussel mot disse fornybare naturverdiene
seismikkskytinga skremmer fisken og skader egg og larver og forstyrrer livsmiljøet i havet
på den smale kontinentalsokkelen utafor Lofoten og Vesterålen og Senja er det ikke plass til både oljeindustri og fiskeri
oljeaktiviteten må gå på bekostning av fiskeriene
det burde bekymre mange fler ikke minst Høyre FrP og Arbeiderpartiet
Norges klimagassutslipp øker på tross av Parisavtalen
norsk olje- og gassproduksjon er hovedgrunnen til at norske utslipp ikke har gått ned
det første og enkleste Norge kan gjøre er å ikke åpne nye felt og det er åpenbart at vi må begynne med nettopp Lofoten Vesterålen og Senja
dette får vi til gjennom tydelig og bevisst og gjennomført styring
det som skiller oss fra de øvrige skapningene på kloden er jo nettopp våre verdier
sjøl starta jeg i politikken med ønske om å være med og redde verden
jeg er optimist
men som forsker Botnan fra Forsvarets forskningsinstitutt sa på beredskapsseminaret til Senterpartiet i går
verden kan ikke reddes om ikke alle redder verden
vi har flere nøkler for å låse opp låste dører foran oss
en av dem er at vi må spre kunnskap og bygge kompetanse
innstillinga fra utdannings- og forskningskomiteen bidrar til dette sammen med gode merknader fra energi- og miljøkomiteen
en annen er å anerkjenne suksesshistorien andre land bør kunne kopiere og implementere som panteordninga og søppelhåndteringa
vi må legge til grunn at avfall er en ressurs og innsatsfaktor inn igjen i kretsløpet
en tredje nøkkel er hvordan industrien har svart med teknologi robotisering energieffektivisering og sparing som gjør bedriftene konkurranseledende i verdensmarkedet
en fjerde nøkkel er hvordan miljø og helse skal ligge til grunn for forsvarlig og etisk matproduksjon og energiutvinning på lokale premisser
president disse tiltaka er flere ansvarlige for likevel er tiltaksfond et vellykka mirke virkemiddel Senterpartiet vil ha flere av uten at regjeringa er like offensive
lokalt kan vi feire at komiteen har danna flertall med Senterpartiet for å løfte kommunalt miljøarbeid med insente incentivordninger for avløp og vannmiljø
dette gleder jeg meg til at miljøbevisste og fremoverlente kommuner kan ta tak i
president det som mangler er derimot gjenvinning
her svarer statsråden meg i spørsmål at det kommer flere forskrifter og avtaler med mål
men president jeg vil jobbe for enda flere initiativ og enda tøffere målsetting
samtidig mangler det en forståelse fra Høyre om manglende tiltak fra rov <qq> for rovdyrutfordringene hvordan det bokstavelig talt er å få revet fra hverandre levebrødet du sjøl har bygd opp
jeg vil minne om at flere revolusjoner og kriger historisk sett sta starta med nettopp matmangel
og når rødlista arter blir trukket fam fram er jo nettopp nedgangen i beitedyr en av de største utfordringene vi har
Senterpartiet vil satse på ureist mat fra dyktige agronomer og sjømatprodusenter resirkulerte råvarer og fornybar energi
<mm> president det er to virkelig store utfordringer man står overfor innenfor dette feltet som debatteres her i dag
klimaendringene er én ting og tap av artsmangfold er en annen ting
begge deler setter politikerne på alvorlig prøve
hvor modige er vi
hvem tør å tenke framover
hvem kan stå med rak rygg når barnebarnas tribunal settes
at kloden vår har feber at vi ikke klarer å nå noe to-gradersmål med de tiltak som er varsla fra landa til Paris er ganske åpenbart
vi må rett og slett ta sterkere grep og det må gjøres nå ikke utsette ikke skyves på
det andre som er like alvorlig er at halvparten av verdens dyrebestander har forsvunnet siden jeg var tjue år altså på cirka førti år
to tredjedel av bestanden er borte om noen få år til
skal vi skite i det
det er det én eneste art oss mennesket som står bak trusselen både mot klimaet og utryddelsen av alle de andre artene
men det er også én eneste art som kan gjøre noe med det nemlig vår egen
vi kan gjøre som verdens største fugl uten flyveevne dere veit hvem jeg tenker på
da ser vi ikke problema
men det skal godt gjøres president å ikke se hvordan isen forsvinner rundt Svalbard å ikke se de økende stormene og de kortere vinterne
her hjemme kan gjøre noe når det gjelder tap av arealer og arter
vi kan trappe opp ikke skjære ned støtta til arbeidet med trua arter og naturtyper
vi kan øke bevilgningene til registreringer altså økologiske grunnkart
og vi kan trappe opp vern av gammalskauen og så videre
størst alvor på denne sektoren var det nok å overføre ankesaker fra miljø- til kommunaldepartementet vingeklippe fylkesmannens fagavdeling med å be om færre innsigelser og så videre og så videre
og dette er altså i tillegg til de to flokkene som myndighetene har bestemt skal ut
det er ikke noe spesielt med denne ene flokken den oppfører seg som ulver skal
jeg har sjøl jobba med den flokken mange ganger i mitt gamle yrke og jeg kjenner nok den arten bedre enn de aller fleste her i salen president
og jeg vil si helt til slutt at antagelig er Norge nå det landet i Europa veldig snart det landet i Europa som har færrest ulver hvis vi ser bort ifra Vatikanstaten
hovedspørsmålet vi bør stille oss i denne debatten er om Norge er i rute til å klare å kutte førti prosent innen tjuetredve|tjuetretti
og svaret er opplagt gjennom det statsbudsjettet som er framlagt og det som men det nå er enighet om for tjueatten
svaret er nei president
så blir det andre spørsmålet da kan vi referere det til de fire siste åra og da spørsmålet <ee> eller svaret president ja det kan vi
det er fire tapte klimaår som ligger bak oss uavhengig av hvor stolte Høyre og Fremskrittspartiet prøver å fremsette og fremstille sitt klimaarbeid så er det fire tapte klimaår som er bak oss
det er all grunn til å stille spørsmålstegn ved hvilke initiativ tok regjeringen i forrige periode
jeg husker ikke et eneste klimainitiativ som regjeringen tok på egen hånd president
jeg kan heller ikke huske at regjeringen på noe som helst tidspunkt i løpet av fire år har fått noe skryt og anerkjennelse for sin klimapolitikk tvert om
det har vært ganske vill oppstandelse hver gang regieringen har gjort noe og spesielt når de har lagt fram sine statsbudsjetter
og den sterkeste irettesetteren av de budsjettene som er lagt fram på klimaets vegne har vært Venstre
dem har gått rundt i vandrehallen med tårer i øynene ikke av glede men av sinne
det er virkeligheten i utgangspunktet for de fire siste åra president
og så er det jo sånn at de slutter jo ikke å overraske med sine uforutsigbarheter når de legger fram statsbudsjetta
det er ganske begynner å bli ganske forutsigbart at det er noe uforutsigbart i det
det er flere ting i dette statsbudsjettet som er uforutsigbart
og en av de tinga en må stille virkelig stort spørsmålstegn ved det er karbonfangst og -lagring at ikke de engang der klarer å lage en forutsigbarhet om at dette skal vi gjennomføre
men president det er kanskje ikke så rart så lenge det er olje- og energiministeren som har ansvaret for dette
han er mindre opptatt kanskje av klima enn noen andre i regjeringen
samme som på havvind hvis en drømmer om at havvind skal bli et satsingsområde i Norge så er det kanskje feil departement som på en måte skal bestemme utviklingen på havvind
formålet i Olje- og energidepartementet er jo å holde olje energiprisene forholdsvis lave eller favorisere den det det som allerede er på markedet
så det er mange spørsmålstegn president knytta til det budsjettet som er lagt fram nå
et siste spørsmål som jeg har lyst til å rette til Venstre det er at Venstre og Arbeiderpartiet har egentlig stått veldig last og brast i et spørsmål knytta til <ee> til deponi av fele <ee> av farlig avfall
der har Ola Elvestuen og Venstre vært veldig tydelige på at det er kommunene som bestemmer det er kommunene som har ansvaret for arealet
og han sa det seinest <ee> i i i april når han besøkte Grenland <ee> og var veldig tydelig
han sier klart og tydelig at han og Venstre ikke kan være med på å overstyre leko lokaldemokratiet
jeg er veldig enig i Ola Elvestuen president og jeg håper at han også vil være det på vei inn i regjeringsforhandlingene og eventuelt inn i regjering at det er lokale <ee> sjølstyret som må rå når det gjelder <ee> deponi
verdien på olje kull og gass har falt de siste åra
Norges økonomi vil bli stadig mer sårbar om vi fortsatt skal lene oss så tungt på olje- og gassindustrien
som nevnt tidligere i debatten så får Stortinget om ikke lang tid spørsmålet om utbygginga av Johan Castberg-feltet til behandling
de økonomiske virkningene er altfor dårlig utreda
hva skjer med lønnsomheten i dette feltet i en verden som skal nå sine klimamål og frigjøre seg fra fossil energi
i dag er det regjeringa som aleine behandler alle utbygginger som koster mindre enn tyve|tjue milliarder kroner
det er uansvarlig og i alle fall når vi har en olje- og energiminister som har som slagord at nå må vi kjøre på litt i oljepolitikken
det held|holder ikke for å løyse klimaproblema at folk sykler til sitt kontor i Oslo
en må sørge for at folk har mulighet til å leve og jobbe i heile landet
da må en få slutt på den sentraliseringa som den regjering som i dag sitter har lagt opp til skritt for skritt
vi må sørge for at folk har mulighet til å ha sitt arbeid innafor både landbruket ibe innafor beitenæring innafor fiskeri og innafor forvaltning av energiressurser for å nevne noe
vi må ha økt økonomi i de næringene og vi må òg sørge for økt verdiskaping knytta til nye fornybare løsninger
da er det blant anna viktig sånn som Senterpartiet har foreslått å få et grønt investeringsselskap som bringer oss over i fra forfi fossile løsninger til fornybare løsninger
vi må få økt verdiskaping i Norge på på grønne verdikjeder
vi trenger å legge til rette for t at det fins mange gode løsninger i Norge
det finnes òg mange gode forskningsprosjekt mye arbeid som blir gjort
men en av utfordringene som er det er jo kommersialisering få det ut i fullskala
og da vil nettopp et slikt grønt investeringsselskap være et viktig virkemiddel
så til CO2-fond for næringstransport som Senterpartiet etterlyser framdrift i forhold til
jeg registrerer at komitélederen i ei replikkveksling tidligere i dag ikke kan gi noe status for hvordan det arbeidet ligger an et år etter at vedtaket er gjort
det er ikke tillitsvekkende
her er en nødt til å få fortgang
og da er òg det å legge midler på bordet ifra staten si side en viktig del av det arbeidet
det er det sånne praktiske løsninger som er med på å bringe oss framover istedenfor å tru at verden blir bringa|brakt framover med noen øre ekstra på <ee> drivstoffprisen
jeg er òg særdeles skuffa over at en ikke har trykk på <ee> CO2-fangst og -lagring
når Venstre la fram sitt alternative budsjett så var det helt avgjørende å få lagt på bordet tre hundre og ti millioner kroner
det er Senterpartiet hjertens enig i
i budsjettavtalen er dessverre ikke spor av det
det burde en ha fått gjort noe med
i februar tjueseksten gikk jeg opp på Engebøfjellet i Naustdal ved Førdefjorden og lenka meg fast i en borerigg
det gjorde også omkring ett hundre andre i ukene rundt
vi lenka oss fast fordi Nordic Mining har fått tillatelse til å dumpe to hundre og femti millioner tonn gruveslam rett i det nasjonale laksefjorden Førdefjorden
det tilsvarer å dumpe elleve tonn gruveslam i fjorden hvert minutt tjuefire timer i døgnet i femti år framover
Havforskningsinstituttet var tydelig på at dette vil kunne ødelegge livet i fjorden
Miljødirektoratet det samme før de blei politisk instruert til å ta andre hensyn
lokalbefolkninga ønsker det ikke
og Storbritannias ledende professor innen marin naturforvaltning oppsummerte det hele i følgende sitat
denne planen er galskap
det er som å returnere til sytten hundre-tallet
jeg ble båret ned og bøtelagt av politiet sammen med de andre aktivistene
men kampen for rene norske fjorder fortsetter både for Førdefjorden og for Repparfjord i Finnmark som vil bli neste slag
men det politiske spørsmålet vi må stille oss er hvorfor blir denne gammeldagse deponimåten brukt i Norge
det er bare oss Tyrkia Papua New-Guinea Indonesia og Filippinene som praktiserer det
noe av grunnen er at sjødeponi ofte er den billigste men også den mest miljøskadelige deponiformen av de forskjellige måtene å gjøre det på
men det finnes heldigvis alternativer som gjenvinning av gruveavfall til bruk i sement eller takstein eller tilbakeføring av restmassene til gruvene
men det lønner seg sjelden sammenligna med det å dumpe i fjordene
det vil SV gjøre noe med
derfor foreslår vi i vårt alternative statsbudsjett en avgift på å dumpe gruveavfall på femti kroner per tonn
det vil gjøre det mindre lønnsomt å velge miljøskadelig deponering og mer lønnsomt å velge for eksempel det å gjenvinne gruveavfallet
det blir en vinn-vinn-situasjon for en mer ressursutnyttende næring og miljø
president gruvenæringa kan bli en enda viktigere næring for verdiskaping i Norge framover
det ønsker SV velkommen
fram til det skjer så står jeg og hundrevis av andre aktivister klare med lenkene for å kjempe for lokalbefolkninga og rene norske fjorder
jeg vil snakke litt om et område som jeg ikke var så mye inne på i mitt hovedinnlegg nemlig vann vann både som energikilde og vann som kilde til liv
vannressursene er en av Norges viktigste naturressurser <ee> og er også et viktig levested for mange nøkkelarter
så mange som to hundre og seksti vannlevende arter er utrydningstrua i Norge president
da trenger vi en politikk for å bedre ta vare på og ikke minst også restaurere disse områdene
Norge har klare forpliktelser etter felleseuropeiske vannmiljømål president og neste år blir et viktig år da de regionale va forvaltningsplanene da skal igangsettes og rapporteres til ESA
samtidig president opplever vi at regjeringa har sendt på høring <ee> et forslag der man flytter myndighet fra de lokale og regionale vannmyndighetene til statlig nivå
Riksrevisjonens gjennomgang har også påpekt <ee> at kritikkverdige forhold i forhold til vannforvaltninga ikke ligger hos de lokale og regionale myndighetene men hos nasjonale myndigheter
poenget er president at et bedre vannmiljø det skapes lokalt og det er i stor grad lokale avløpsanlegg som må ta en stor del av tiltaksbyrden
jeg er derfor glad for at et flertall i komiteen ber regjeringa <ee> legge fram <ee> ordn insentivordninger for avløpsområdet
vi veit at byer og tettsteder har store utfordringer på avløpssida og det blir et meget stort løft om hele den utgifts <ee> <ee> utgiftssida skal veltes over på abonnentene
så her trenger vi faktisk statlig drahjelp
det andre jeg vil si noe om handler også om vann president
det handler om vannkraft
det har vært et viktig prinsipp i Norge at verdiene skal fordeles og at de som har byrdene også skal beholde en del av disse verdiene
<ee> med forslaget om kapitaliseringsrente så går man bort fra den <ee> den gode tradisjonen
Senterpartiet har foreslår derfor å nedjustere kapitaliseringsrenta fra fire komma fem til tre prosent for å f gi forutsigbarhet for de kommunene som huser <ee> rappo re ressursen
dessuten president <ee> har det ved en inkurie <ee> hatt seg at Senterpartiet ikke har blitt med på innstillinga på side tjue fra KrF SV og MDG om <ee> <ee> et nasjonalt kunnskapssenter i Sogn og Fjordane
så jeg ber Stortinget også merke seg det
gode president det fineste ordet jeg vet om er ikke olje sjøl om jeg er glad i både OL og er et utprega ja-menneske
det fineste ordet jeg vet om det er friluftsliv
det er sammensatt av fri luft og liv de viktigste indikatorene for å leve gode liv
å gå fra hytte til hytte på Hardangervidda er kanskje det beste avkoblingen en kan få
sjøl har jeg vokst opp i en bæremeis og ligget i lyngheier og ett meg mett på blåbær
det håper jeg flere skal få anledning til
Arbeiderpartiet meiner at friluftsliv gir gode opplevelser økt trivsel fysisk aktivitet og god folkehelse
derfor er det viktig at vi|1 slår fast at friluftsområdene tilrettelegges og forvaltes sånn at de gjøres tilgjengelige for alle
Arbeiderpartiet meiner at både leirskoler og Den naturlige skolesekken er viktige tiltak for at barn og unge skal få økt kunnskap om miljø friluftsliv og bærekraftig utvikling
de frivillige organisasjonene er i så måte en viktig tilrettelegger for nettopp dette
derfor blir det underlig når representanten Tina Bru i et tidligere replikkordskifte hevder at nettopp disse organisasjonene ikke har fått kutt i sine bevilgninger
president det har de
de har i forslag til statsbudsjett for tjueatten ikke fått kompensert for lønns- og prisjustering
regjeringen med Høyre og Fremskrittspartiet i spissen legger opp til nettopp dette
det kan ikke på noe annet måte kalles for kutt
det hadde vært fint om statsråden kunne redegjort for om organisasjonene enten skal kutte i aktivitet eller kutte i lønnskostnader
ikke minst så var det sterkt understreka i rapporten at man skulle stille opp økonomisk
da er det det minste en kan forvente fra Stortinget at regjeringen legger opp til en ordinær pris- og lønnsjustering
det er ikke en økning det er ingen satsning men det er det minste å holde det på dagens nivå
president det sier seg sjøl at kutt til frivillige organisasjoner som Natur og Ungdom og Naturvernforbundet må tas inn et eller annet sted og det er de som lider under regjeringens politikk
verden skriker etter mer energi
det er en enorm kommende vekst i etterspørsel av energi og elektrisitet på grunn av en befolkningsvekst og en svært ønska økt levestandard i fattige deler av verden
India sitt økende eliksitrets elektrisitetsbehov vil være tilsvarende et heilt USA
det internasjonale energibyrået skriver i sin rapport Norge bør fortsette sin politikk med å utvikle olje- og gassressursene både fordi olje- og gassektoren betyr mye økonomisk det produseres med relativt lave utslipp og den er viktig for Europas forsyningssikkerhet
det er etterspørselen som styrer hvor mye energi som blir produsert i verden
fornybar energi blir billigere og vil ha en stor vekst framover
men sjøl i to-gradersscenarioet så er der behov for sytti millioner fat olje hver dag og spørsmålet er om det skal være Norge eller land i Afrika med høgere utslipp som tar del i denne verdiskapningen
Johan Castberg-utbyggingen vil gi hundre og tredve|tretti milliarder i statskassen tredve|tretti år med produksjon og gi jobb til førtisyv tusen mennesker
verdiskapningen i denne næringen er så stor at uansett hvordan|1 man illustrerer det så virker det <ee> ufattelig å forstå
men jeg skal nøye meg med å seie|si at alle partier her trenger vår politikk for å ha råd til sin egen
Johan Sverdrup blir Norges neste gullgruve
den kan produsere lønnsomt med en oljepris på under tyve|tjue dollar fage fatet og med kun fem prosent av utslippene sammenligna med de gjennomsnittlige i verden
da må SV svare for hvorfor de ønsker å si nei til denne utbyggingen sjøl om utslippene da ville gått opp
Fremskrittspartiet ønsker òg at Norge skal bidra til at verdens klimagassutslipp går ned men vi|1 er opptatt av resultatene ikke symbolsaker hyggelig statistikk eller å sikre norske politikere bedre samvittighet uti verden
men vi|1 vil bidra til at klimagassutslippene går ned ikke bare flyttes
Storbritannia er det landet i Europa som har kutta utslippa mest fordi de har erstatta forurensende kullkraft med norsk gass
i fjor blei halvparten av kullkraftproduksjonen i Storbritannia erstatta med gasskraft
resultatet var at CO2-utslippa fra kraftproduksjonen ble redusert med femogtyve|tjuefem millioner tonn CO2 om lag halvparten av det totale CO2-utslipp i heile Norge
og samtidig diskuterer vi|1 faktisk om det er personbil biler i Norge og måten folk kommer seg til jobb som er problemet og det avgjørende for om kloden overlever eller ikke
og fremdeles ønsker mange at klimapolitikken først og fremst skal handle om å plage folk <ee> og gi de dårlig samvittighet for å dra på ferie på jobb eller kjøpe seg en bil de har hatt lyst til lenge
det er partier og representanter i denne salen som ønsker at oljenæringen skal være ferdig så snart som mulig ikke av økonomiske grunner men av politiske
ja sjølsagt skal vi|1 satse på andre næringer og støtte opp om alle som vil starte nye arbeids <ee> nye arbeidsplasser
<ee> og jeg skal òg innrømme at hvis vi|1 får en billigere og bedre energiform så skal jeg òg juble <ee> for det men det har vi|1 ikke i dag
av hensyn til klimaet så er er det av alle partier i denne sal <ee> MDG som burde kjempe hardest for at mest mulig av verdens olje og gass hadde et Nyt Norge-stempel på seg
jeg skjønner det har vært vanskelig å få støtte for at man skal ha en skikkelig klimarisikovurdering av Johan Castberg-feltet
representanten Tina Bru sa tidligere i dag at Miljødirektoratet ikke hadde kompetanse til å vurdere de videre samfunnsmessige sidene av Johan Castberg-feltet
vel president da regner jeg med at Høyre og regjeringa også ser bort ifra Miljødirektoratets breiere samfunnsmessige vurdering av sjødeponiet i Førdefjorden og i Repparfjorden
president det har jo som ventet kommet mye gjenkjennelig kritikk av regjeringen og samarbeidspartienes budsjett fra opposisjonen her i dag og til og med representanten Aasland har jo engasjert seg i debatten
kanskje han savner tiden i energi- og miljøkomiteen
det får opp temperaturen
men jeg har tenkt mye særlig på kritikken fra Arbeiderpartiet
så <ee> det høres jo ut som at vi ikke gjør noen ting og at de har kjempestore planer og hvis de kunne ført sin klimapolitikk så vil alt vært så meget bedre
jeg gikk inn jeg og leste i Arbeiderpartiet sitt alternative budsjett for å se hva er det de trekker frem som liksom skal være den store forskjellen på om man satser i klimapolitikken eller ikke
ja president dette er jo nesten som å lese vårt eget budsjettforslag
alle disse tiltakene er jo ting som vi enten er i gang med eller har startet opp for lenge siden og begynner å komme i mål på
jeg vil minne om at det er den borgerlige klimapolitikken som har ført til at vi har overoppfylt klimaforlikets ambisjoner om finansiering av Enova med nesten atten milliarder kroner
det er det som gjør at det for eksempel blir satset og bygget ladestasjoner rundt om i landet
det betyr at det har vært en stor satsing på landstrøm
siden tjueseksten er det tildelt over tre hundre og førti millioner kroner for å bygge ut landstrøm for å nevne noe helt konkret
og det kunne vært gøy og gått inn i mange av disse tingene her men satsingen på CCS også er jo noe vi alle er enige om
og så sa representanten Else-May Botten tidligere i dag at hun tenkte på julefeiringen i tjuetredve|tjuetretti hvordan det kommer til å bli
og jeg håper jo at de ikke kommer til å sitte der og diskutere CCS-satsingen til denne regjeringen i den julemiddagen
<ee> og jeg tror nok at hun skal slippe å gjøre det når vi kommer til til da
men Arbeiderpartiet de øker skattene og avgiftene med åtte milliarder kroner i sitt alternativ
likevel det Arbeiderpartiet evner å prioritere på klima og miljø som skal være den store avgjørende forskjellen på oss og dem er noen hundre millioner kroner ekstra til miljøteknologiordningen Enova CCS og blant annet elferjer
vel og bra president men at det skal være forskjellen på en totalt innholdsløs klimapolitikk og det perfekte det er litt vanskelig å ta på alvor
og så president helt til slutt så må jeg bare referere det som er en rettelse i innstillingen til vedtak her i dag
det gjelder kapittel tjuefire nitti der skal det altså stå seks reguleringsfond ikke fem reguleringsfond
bevilgningen er forøvrig riktig president
og særlig innenfor klimaområdet enten det er det store gjennomslaget Nasjonal transportplan <ee> med den kollektivsatsingen den jernbanesatsingen som er der
det er energimeldingen hvor vi jo fikk satt målet med bare nullutslippskjøretøy skal selges fra tjuefemogtjue|tjuetjuefem men også ytterligere målsetninger på klimasiden både Nasjonal transportplan og også i klimameldingen
det er at vi har fått på plass en klimalov som regulerer også arbeidet særlig mellom storting og regjering i framtida får en helt annen systematikk
er det noe du har hatt behov for i klimaarbeidet i Norge så er det jo mer systematikk i det jobben vi skal gjøre framover
<ee> og det er at vi har en enighet om at vi skal ha <ee> vi skal ha tiltakene og og reduksjonene sammen med EU i tillegg til budsjettenighetene
budsjettenighetene som jo hvert år har lagt på nye tiltak enten det er <ee> innafor opprettholde satsing på nullutslipp <ee> nullutslippssatsing
det er biodrivstoff innfasing av dette
det er tredve|tretti prosent vekting innenfor offentlige innkjøp
så det er område etter område hvor det hvor det kommer nye <ee> vedtak
<ee> president CCS-satsingen og den posisjonen Norge har må drives videre
den neste store diskusjonen Stortinget blir jo når dette kommer til Stortinget nå i løpet av året <ee> og jeg er trygg på at satsingen videreføres fram til den og så er det der beslutningen må tas på hva er det neste <ee> stegene
<ee> havvind må også konkretiseres framover enten det er med demonstrasjonsanlegg som vi nå har beslutning som gjør at vi kommer videre eller mulighetene inn mot olje- og gassektoren
men så president må jeg si noe om <ee> også de andre sidene på klima- og miljøbudsjettet
én ting er marin forsøpling det nevnte vi
der må vi komme videre det må konkretiseres mye mer <ee> mer enn bare at det er en opprydding langs med strendene
her må det jobbes bakover og systematisk i åra framover
og så har jeg lyst til å si klassisk naturvern
det var vel representanten <ee> Aukrust som var inne på at her som presenterte kutt i budsjettene fra regjeringens side
men sannheten er jo at vi har femte året på rad hvor regje hvor budsjett som vedtas i Stortinget er en styrking av det klassiske naturvernet
og da er det på alle områdene enten det er vann det er skogsatsing <ee> og vern av skog <ee> det er truede arter eller de andre områdene som ligger innafor dette feltet
og helt til slutt president så må jeg legge vekt på mye av klimaarbeidet det er klart det er det internasjonale nasjonale men det er også å motivere lokalt
så det nå å opprettholde støtten til kommunen t på hundre og femti millioner er viktig og må ses i sammenheng også med alle tiltakene som er delegert i løpet av de siste fire årene sånn som større handlingsrom lokalt
ja president <ee> representanten Helleland i fra FrP var opptatt av skipsfart og det er jeg veldig glad for
<ee> og han sa at det var bred interesse for det her i Stortinget
<ee> og det er riktig
men hva er interessen
er den i fra <ee> hele verdikjeda
er den fra sjømann til reder
eller <ee> og har den med klimagassutslipp å gjøre
<ee> FrPs politikk er jo interessant å sjå|se på i forhold til det
finansministeren som kjem|kommer fra FrP fjerna altså fritaket av CO2-avgifta som bidrar til at flere kjører på LNG
det er en viktig start for <ee> bedre klima og det er viktig at vi har et næringsliv som kan bygge opp et hjemmemarked for så å kunne lykkes internasjonalt på det området
samferdselsministeren fra FrP har klimamål i sin NTP-satsing der man skal ha femti prosent reduksjons <ee> av klimautsleppa innen tjuetredve|tjuetretti
når han har muligheta til å gjøre noe så er han for slapp
det er sånne ting som man <ee> kan få gjort når det anbudet starter og som man burde hatt mye større ambisjoner på fram til tjuetredve|tjuetretti
<ee> samme statsråd har sagt at vi må fornye nærskipsflåten og komme med insentiver i forhold til vrakpantordning
dessverre har ikke den her truffet <ee> næringa fordi at det har ikke vorte|blitt noe resultat og få søkere på hun|1
<ee> og når det gjelder oljeprisfallet som gjorde det ven vanskelig for <ee> olje- og energiarbeidsfolka våre så var det òg vanskelig å få regjeringa til å gjøre tiltak og gjøre grep i forhold til det
LO og NHO <ee> omtrent tvang regjeringa til å gjøre endringer i forhold til permitteringsregelverket og så skulle man komme med ei tiltakspakke i forhold til Sør- og Vestlandet
<ee> det tok lang tid
det kom ei pakke på seks milliarder men tre milliarder var eneste som kom fram til Sør- og Vestlandet
så hvor dem tre andre milliardene blei av dem det er ikke godt å seie|si
<ee> når det gjelder landstrømsatsing så har vi jo utfordra statsråden og det er samferdselsministeren på hva er planen der
da han viser til at det er Enova som har det ansvaret og det er veldig lite politiske føringer og vanskelig å finne ut hvilken|1 framdriftsplan en har på det
<ee> og på å bygge elektriske ferger der har jo fylkeskommunene vært mye mer offensive i forhold til utslipp enn hva statsråden er når han har muligheta til å gjøre noe
<ee> gjentatte ganger fra denne talerstol så har vi hørt om grønn vekst <ee> og hver gang så hopper jeg lite grann fordi jeg er fagansvarlig for Grønn vekst på BI <ee> og har forska i mange år på hva begrepet betyr
<ee> så takker jeg for oppfordringa fra Fremskrittspartiet her for å <ee> i forhold til å si at <ee> MDG må være for <ee> energiutvikling for det er vi jo
og vi er for en rask oppbygging i de energiformene som samtidig gir mye bedre ressursutnyttelse
det er to hovedformer for vekst den ene er grå
og grå vekst der er det ikke noe reell rask frakobling av utslippene så når veksten går opp så går også utslippene opp
en reell grønn vekst da begynner utslippene å gå ned mens utslippa går opp
det kalles da en absolutt eller en tilstrekkelig frakobling av forholdet mellom verdiskapning og utslipp
så hva med Norge president
jeg har studert OECD sine grønn vekst-indikatorer og de er veldig tydelige på at Finland Sverige og Danmark ligger langt over OECD-gjennomsnittet i forhold til å forbedre verdiskapninga samtidig som de tar ned utslippa
det har de gjort på en lang rekke måter
de har forbedra industrien sin med energieffektivitet
det er vindkraft i Danmark det er fjernvarme og biokraft biovarme i Sverige
på mange måter så har du hatt en grønn vekst-strategi som har blitt implementert men i Norge ligger vi langt under det OECD-gjennomsnittet på grønn vekst og det er to hoveå årsaker til det
det ene er at energieffektiviteten i olje- og offshoresektoren har vært for dårlig
man øker ikke verdiskapninga raskt nok til at verd <qq> eller utslippa går tilstrekkelig ned i forholdet mellom de to er fortsatt grått
og det andre har vært på bilsektoren
så er det da veldig mange forskere internasjonalt som har sett på hvor rask må denne frakoblinga være for at veksten skal være reelt grønt
og her er utfordringa til <ee> alle som sitter i denne salen
Norge kan ta del i en grønn vekst og ikke bare prate om grønn vekst hvis vi sørger for at vi får en fem prosent eller høyere helst seks sju prosent forbedring av forholdet mellom verdiskapning og utslipp per år
det er det som er beregna som et nødvendig minstetall av folk som Nick Stern med New Climate Economy Report og folk som Jeff Sachs med Deep Decarbonization Pathways og PriceWaterHouseCoopers
så hvis Norge ønsker å re levere på all grønnpratet med reell grønn vekst så kan vi enkelt sjekke om vi gjør det
vi kan sette måltall og følge det opp
vi må ha minst fem prosent forbedring på nasjonalt nivå
det har vi ikke lykkes med så langt
så kjære kollegaer dersom dere vil være i tråd med det internasjonale forskninga på dette her så håper jeg at både partiene og regjeringa kan forplikte seg på at Norge skal ha en reell grønn vekst hvert år fram mot tjuefemti
og da kan vi levere både på klima og velferd til norske befolkninga og opprettholde arbeidsplasser
president det nærmer seg slutten så hva kan vi dra ut av denne debatten
for det første at vi har et klimaskeptisk parti på Stortinget
og det minner meg om valgkampen til Miljøpartiet De Grønne for Miljøpartiet De Grønne hadde et løfte i valgkampen de skulle ikke ha noe regjeringssamarbeid med FrP
men FrP er altså sammen med resten av det borgerlige flertallet med på å føre en offensiv klimapolitikk som har gjort at utslippene i Norge er på vei ned
de vil ikke Miljøpartiet De Grønne samarbeide med
men de vil gjerne samarbeide med Senterpartiets klimaskeptikere som i denne debatten står på talerstolen og harselerer over viktige klimatiltak som som skjer i dette landets storbyer
kanskje MDG burde gå i seg selv
SVs petroleumsretorikk har falt helt igjennom
etter en høst hvor representantene Haltbrekken og Kaski har prøvd å løfte en debatt om Goliat så kom det i dag helt klart frem at de egentlig bare angriper seg selv
det er falt helt igjennom
det kan vi ikke ha noe av lenger
jeg tror vi skal holde oss med dette flertallet president
president forskere er bekymra etter at det er funnet plast i fire av fem blåskjell langs Norskekysten
blant de verste fylkene var Østfold
nesten daglig får vi nyheter o om nye problemer med plast som invaderer og fyller havrommet på stadig nye måter og før eller senere ender opp i maten vi spiser og i oss
vi har også fått vite at <ee> vannet i springen til hundre tusen av nordmenn kan være forurensa av små plastbiter
president jeg håper at det er flere enn forskerne som er bekymret over disse nyhetene og at vi alle kan gjøre noe mer enn å være bekymra
som landets øverste myndighet på dette området påhviler det miljøministeren og regjeringa det største ansvaret for å ta initiativ og sette i gang konkrete tiltak mot marin forsøpling
det som har kommet hittil har vært for spedt og for smalt og for lite konkret spesielt når det gjelder å forhindre plast fra å komme ut i naturen for det må jo være det aller viktigste
nå gjenstår det å se hva som blir resultatet av Stortingets behandling av meldinga som ligger til behandling her men meldinga i seg sjøl president legger ikke opp til så mange nye virkemidler
det gjenstår også å se om statsråden er villig til å følge opp Stortingets vedtak eller om han velger å skyve EU foran seg slik som han har gjort når det gjelder Stortingets enstemmige vedtak om å be om et forbud av mikroplast i kosmetikk
selv om marin forsøpling og mikroplast er et internasjonalt problem så er det viktig å innføre nasjonale forbud og nasjonale vedtak
dette setter en standard som andre kan følge og det bidrar jo faktisk også til å redusere mengden plast i havet og det må jo være målet
president vi nærmer oss slutten av debatten og la meg takke for en god debatt om enn ganske forutsigbar
det var et innlegg fra representanten Hege Haukeland <ee> Liadal som krever en liten oppfølger
det kunne høres ut på representantens innlegg som at det nå var s et stort behov for å fokusere på andre næringer knyttet til at vi har hatt tre vanskelige år i olje- og gassindustrien
vi er heilt enige om at vi skal satse på flere næringer ikke minst inn forbi der vi har sterke naturressurser å ivareta havnæringene
men det er ingen grunn til at av den grunn å bygge ned olje- og gassindustrien
<qq> vi må ikke president komme i en situasjon <ee> der vi bygger ned uten å hensynta de verdier og de ansatte som jobber i den sektoren
og la meg bruke et lite ei et gammelt si sitat ordtak <ee> vi må ikke kaste ut olje- og gassnæringa med badevannet i vår iver etter å skape nye arbeidsplasser i andre næringer
det vi trenger er stabile rammevilkår det er nye leiteareal og det er fortsatt satsing på forskning og teknologiutvikling òg i olje- og gassbransjen