scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
vi går da videre på neste spørsmål som er reist av representanten Ivar Odnes til klima- og miljøvernministeren men som besvares av kommunal- og moderniseringsministeren
Odnes vær så god
president det er Landbruks- og matdepartementet som har hovedansvaret for dyrehelse og sykdommer i Norge mens Klima- og miljødepartementet har ansvaret for viltforvaltningen
det betyr at landbruks- og miljømyndighetene må samarbeide tett for å få kontroll over Chronical Wasting Disease den såkalte skrantesjukdommen og å redusere smittefaren
som representanten Ivar Odnes viser til ble skrantesjuke påvist i Norge for første gang i mars totusenogseksten
siden da har myndighetene tatt hjerneprøver av over elleve tusen hjortedyr
det er til sammen oppdaget fem tilfeller av sykdommen henholdsvis på tre <ee> reinsdyr i Nordfjella og to elger i Selbu
det er aldri påvist smitte til mennesker men sykdommen er dødelig for hjortedyr som elg hjort rådyr og rein
i tillegg til prøvetaking har Mattilsynet innført tiltak for å begrense spredning av sykdommen for eksempel forbud mot transport av hjortedyr mellom fylker og ut av landet
i enkelte fylker er det også forbudt å legge ut fôr og slikkesteiner til hjortedyr som ikke er inngjerdet
for å hindre spredning av sykdommen forsøkes det å holde villrein innenfor den nordlige delen av Nordfjella villreinområde
SNO har i tillegg intensivert overvåkning langs fylkesvei femti for å hindre at villrein vandrer ut av området sørover
oppsynet følger også opp villrein langs riksvei syv på Hardangervidda som er et ledd i å minimere spredningsfare til Norges største villrein <ee> villreinstand
det vurderes også permanent <ee> oppsetting av gjerde
i totusenogsytten vil det bli innhentet ytterligere prøver fra hjortedyr og igjennom det vil vi få bedre oversikt over utbredelsen av skrantesjuke i Norge
SNO har hatt har har tett oppfølging av villrein og kan felle dyr som viser tegn på skrantesjuke i alle villreinområder
det er spesielt lav terskel for felling i Nordfjella og omkringliggende villreinområder
elg hjort rådyr som viser tegn på sykdommen kan felles av kommunen og testes for skrantesjuke
i totusenogseksten var det øremerket to millioner kroner til oppfølging av funn av skrantesjuke på villrein og i totusenogsytten er det satt av fire millioner kroner til oppfølging
representanten Odnes til tilleggsspørsmål
ja president <ee> nå viste jeg til <ee> i mitt mitt innlegg <ee> til de tiltakene som er gjennomført
det er om <ee> det er gjennomført omfattende tiltak også for å begrense vandring <ee> som vi mener kan bidra til å redusere <ee> smitte
representanten Odnes til tillegg
ja president <ee> nå er det et tett samarbeid mellom landbruks- og miljømyndighetene på på dette området
<ee> det koordineres godt mellom de statlige etatene
og så er jeg enig med representanten i at både kommunen og ikke minst frivillige gjør en svært god innsats
<ee> og det er viktig i denne type <ee> ved denne type situasjoner at vi <ee> at ressursene <ee> møter hverandre <ee> og at det er et godt samspill også med de frivillige som vi har god tradisjon for i Norge gjør en viktig <ee> innsats
så vil jeg også vis vise til at Vitenskapskomiteen for mattrygghet <ee> har laget én rapport om Chronical Wasting Disease i Norge
den ble gitt ut i juni totusenogseksten og det kommer en ny rapport i slutten av mars
den rapporten vil også gi oss et godt grunnlag for å vurdere behovet for og ikke minst hvilke tiltak man skal iverksette fremover
vi går da videre til neste spørsmål som er reist av representanten Hege Haukeland Liadal til barne- og likestillingsministeren men som besvares av kommunal- og moderniseringsministeren som rette vedkommende
Liadal vær så god
i Norge har det vært en villet politikk over mange år at alle skal kunne eie sin egen bolig
hva gjør statsråden for at mennesker med psykisk utviklingshemming kan bo i sjøleierleilighet
president å eie sin egen bolig gir en grunnleggende trygghet i hverdagen som de fleste nordmenn ønsker seg
for personer med utviklingshemning er trygghet i hverdagen ekstra viktig
regjeringen tok i statsbudsjettet for totusenogsytten et viktig grep for å gjøre veien til egen bolig kortere for denne gruppen
momsfradraget vil komme beboerne direkte til gode
de vil få lavere månedlige kostnader i form av lavere lånekostnader og lavere utgifter til drift og vedlikehold
vi antar at det vil bli opprettet flere slike borettslag som følge av <ee> endringen
i tillegg spiller Husbankens virkemidler en viktig rolle for å fremskaffe bolig til denne målgruppen både startlån tilskudd til etablering og investeringstilskudd til omsorgsboliger
regjeringen er opptatt av at situasjonen kan bli enda bedre
derfor satte vi ned utvalg i totusenogfjorten
utvalget har gitt oss en grundig gjennomgang av bosituasjonen for utviklingshemmede i NOU tousenogseksten sytten På lik linje
høringsfristen gikk ut andre mars
regjeringen vil gå nøye gjennom NOU-en og høringsuttalelsene og komme tilbake til Stortinget med en vurdering og eventuelle forslag til tiltak
Liadal til tilleggsspørsmål
et <ee> enstemmig storting bestemte at helsevesenet for psykisk utviklingshemma skulle nedlegges og mennesker med utviklingshemming skulle bli likeverdige innbyggere i kommunene
utbygging av sentralinstitusjonene stoppa på sytti-tallet og etter det etablerte HVPU biinstitusjoner i kommunene
ifølge professor Jan Tønnesbro hadde den gjennomsnittlige biinstitusjonen i nittenåttini tretten beboere noe myndighetene meinte òg den gang var for stort
mange kommuner bygger i dag vesentlig større <ee> bofellesskap
hva har regjeringen gjort for å sikre målsettingen for reformen om normalisering og integrering òg i boligpolitikken
president <ee> først av alt så vil jeg si at de aller fleste kommunene gjør en veldig godt arbeid på dette dette området
<ee> og vi må også <ee> ha med inn i denne diskusjonen at utviklingshemmede er like forskjellige som alle andre
det betyr at behovene ønskene er forskjellige
noen ønsker å bo alene andre i et <ee> <ee> borettslag <ee> og andre igjen i et <ee> <ee> i en <ee> i et <ee> tilbud som er bedre koordinert
og det er der jeg mener president at det er viktig at både statens og kommunens virkemidler er tilpasset slik at flere kan få en mulighet <ee> til å få oppfylt sin boligdrøm
og derfor var jeg veldig glad for at regjeringen fikk på plass denne momskompensasjonsordningen for borettslag og og sameier
det har vært en kamp for mange foreldregrupper gjennom veldig mange år for å få det få det på plass
jeg var selv aktiv pådriver for det som stortingsrepresentant og veldig godt fornøyd med at dette nå er gjennomført fra første januar totusenogsytten
representanten Liadal til tilleggsspørsmål
ja vi|1 leser jevnlig om lange boligkøer i landets mo mange kommuner
og Norsk Forbund for Utviklingshemma NFU hevder at manglende boligbygging er en villet politikk fra flere kommuner
de statlige tilskuddsordningene gjør den økonomiske belastningen med boligbyggingen liten for kommunene
personer med bistandsbehov som bor heime|hjemme får i all hovedsak bistand fra pårørende
når personer flytter i eget hjem er det kommunene som må yte bistanden
ved å ha en lang boligkø kan kommunene redusere omfanget av tjenester hevder NFU
hva har så regjeringen gjort for å sikre at manglende boligbygging ikke benyttes som middel for å unngå å gi tjenester
ja president jeg har lyst til å å besvare spørsmålet og si at jeg håper at premisset ikke er riktig
<ee> for hvis det er riktig at enkelte kommuner spekulerer i at man ikke skal bygge ut boliger for da kan man redusere tilbud og kostnader <ee> så vil jeg gjerne ha en oversikt over hvilke kommuner dette er
<ee> så jeg synes det er svært krevende å besvare det spørsmålet <ee> så lenge jeg er usikker på på selve premisset men jeg vil uttrykke et sterkt <ee> <ee> håp om at det ikke stemmer at kommuner spekulerer i i dette
så må vi sørge for at vi har statlige virkemidler og at vi samspiller med kommunene <ee> slik at flest mulig uavhengig av <ee> <ee> av den situasjonen man er i har muligheter til å få oppfylt boligdrømmen
da går vi videre
men nå er det slik at <ee> re presidenten har ikke en statsråd og en spørrer som passer sammen akkurat nå til stede i salen
så <ee> jeg har ikke lyst å oppheve møtet så jeg kan stå og tørrprate litt <ee> til om representanten
da kommer det en statsråd Torbjørn Røe Isaksen
ja der kan da statsråd <ee> Torbjørn Røe Isaksen og Freddy de Ruiter gå på så hjelper det stats presidenten
det passer også
ja da går vi tilba hopper vi fram til spørsmål tolv fra representanten Freddy de Ruiter til kunnskapsministeren
da kan dere komme fram til talerstolen
Freddy de Ruiter vær så god
president det er hjemla i opplæringslovens paragraf tretten sju at kommunene skal ha et SFO-tilbud til barn med særskilte behov på første til syvende årstrinn
SFO-tilbudet er mange steder under enn enhver kritikk for barn med spesielle behov
hvordan kan statsråden sikre at overgangen fra skole til SFO ikke resulterer i store sosiale og psykiske problemer for mange av dem
statsråd
president kommunene plikter å ha et tilbud om skolefritidsordning før og etter skoletid tid for første- til fjerde-klassinger
for barn med særskilte behov skal kommunen ha et SFO-tilbud helt opp til syvende årstrinn
SFO er ikke en del av skolens undervisning og opplæringsvirksomhet
SFO og grunnopplæringen har ulike formål
og derfor har vi heller ikke samme regler for SFO som for selve skolen og grunnopplæringen
elevene har ikke rett til en plass i SFO slik de har rett til opplæring
allikevel setter opplæringsloven klare krav til kommunene når det gjelder innholdet i og utformingen av SFO
SFO skal legge til rette for lek kultur- og fritidsaktiviteter som skal ta utgangspunkt i barnas alder funksjonsnivå og interesser
barna skal gis tilstrekkelig omsorg og tilsyn
tilsynet skal være forsvarlig sett ut ifra risikoen for at skade eller ulykke kan skje
det også presisert i loven at funksjonshemmede barn skal gis gode utviklingsvilkår
videre stilles det krav til at arealene som brukes både ute og inne skal være egnet til formålet
kommunen må ivareta disse kravene og ut fra lokale behov tilpasse tilbud og bemanningen etter den barnegruppen som til enhver tid er i SFO
kommunene plikter å ta hensyn til og legge til rette for barn med spesielle behov i SFO med utgangspunkt i de kravene som er stilt i loven
i tillegg president vil jeg presisere at bestemmelsene i opplæringsloven som skal sikre elevene et godt skolemiljø også gjelder SFO
regjeringen har nettopp foreslått en skjerping av disse reglene med utvidet aktivitetsplikt for alle voksne som jobber på skolen
lovforslaget omfatter også SFO
alle elever har samme rett til å ha det trygt og godt på skolen og i SFO og til et psykososialt miljø som fremmer helse trivsel og læring
Stortinget har ønsket en evaluering av SFO og en stortingsmelding om SFO
vi har derfor utlyst et evalueringsoppdrag om kvaliteten i SFO og i utlysningen til oppdraget så står det
evalueringen skal inkludere en vurdering av ulike mål på kvalitet for SFO som for eksempel organisering kompetanse innhold og brukertilfredshet
evalueringen skal synliggjøre hvordan handlingsrommet i dagens opplæringslov er forstått og utnyttet lokalt hva gjelder SFO
evalueringen skal omfatte SFO for elever på første til fjerde trinn og SFO for elever med særskilte behov på første til syvende trinn
når evalueringen foreligger i slutten av tyveatten|tjueatten vil den gi oss bedre kunnskap om hvordan elever med særskilte behov har det i SFO
den vil også gi oss et bedre grunnlag for å vurdere om det er behov for nye tiltak for denne gruppen
Freddy de Ruiter til tilleggsspørsmål
<ee> president det blei en del generelle betraktninger fra statsråden
er for så vidt glad for den evalueringa
<ee> i mellomtida så er det veldig mange som har det vanskelig
det er ikke å å stikke under en en stol
dette er elever og og for så vidt au foreldrene deres som er i en en veldig krevende situasjon
det oppleves som rettsløst og det oppleves som diskriminerende at når andre barn kan reise hjem eller velge å la være å benytte seg av tilbudet etter hvert så er dette elever som er heilt avhengig av være på skolen til foreldrene kommer hjem fra fra fra jobb
og det er jo litt underlig når en ser hvor tett disse elevene ofte er fulgt opp <ee> i skolen
så hvordan kan statsråden sikre et innhold og en tilrettelegging au før i slutten av av av totusenogatten som ivaretar disse elevene på en bedre måte
statsråd Røe Isaksen
president som jeg redegjorde for i svaret mitt <ee> så er dette området <ee> også underlagt regulering
<ee> president jeg tror nok det er viktig å ta heile SFO-feltet jeg ser <ee> behovet for det
men det er au viktig at disse ikke disse barna kastes ut med med badevannet for de har heilt heilt spesielle behov
så er det jo au en gang sånn at <ee> når disse barna <ee> er ferdige med syvende klasse så er så er ivaretagelsen av de etter skoletida en omsorgstjeneste
så da gå da er det da er det andre som som som trer inn
så spørsmålet mitt til <ee> til s avsluttende spørsmål til statsråden er kunne man vurdere at denne tjenesten faktisk var en omsorgstjeneste for disse barna for det er jo i realiteten au det vi snakker om her
president på stående fot så kan ikke jeg gi en <ee> altså jeg kan selvfølgelig gi en form for vurdering av det men det går ikke an å <ee> for meg på stående fot å gi en vurdering av om det er en <ee> god idé eller ikke
<ee> men nettopp fordi at vi nå har varslet en større gjennomgang og <ee> også innhenting av kunnskap om SFO så er jo det et tema som også naturlig kan høre hjemme der
og så vil jeg bare si at <ee> jeg setter selvfølgelig pris på at spørsmål blir løftet opp i spørretimen <ee> og det er viktig og jeg har ansvar også for SFO men det er viktig å understreke her at her er det jo også kommunene som eier SFO som har et ansvar
da går presidenten videre til spørsmål fjorten som er reist av representanten Per Rune Henriksen til olje- og energiministeren
president jeg tillater meg å stille følgende spørsmål
inntektene fra utenlandskablene går til å redusere nettleien for norske forbrukere
dette er t er med å legitimere utbyggingen av utenlandskabler
et av Arbeiderpartiets ankepunkter mot privat eierskap av utenlandskabler <ee> er at inntektene da vil gå til eierne i stedet for forbrukerne
i EUs vinterpakke foreslås det nye regler
hvilken betydning vil EU-kommisjonens forslag til reviderte elektrisitetforordning kunne få for muligheten til å redusere nettleie for norske nettkunder
statsråd Søviknes
<qq> president <ee> EU har over flere år arbeida for å utvikle energimarkedene som representanten kjenner til
arbeidet har i i stor grad <ee> skjedd parallelt med en innsats for å erstatte en energiforsyning i hovedsak basert på kullkraft og kjernekraft med mer klimavennlige løsninger
Norge var tidlig ute med å der <ee> deregulere kraftmarkedet på nittennitti-tallet og hovedprinsippene i det norske den norske kraftmarkedsmodellen er sentra på sentrale områder sammenfallende med intensjonene i EUs markedsregulering
vinterpakken som energikommisjonen la fram i desember tjueseksten består av en rekke nye forslag til regelverk
forslaget skal legge grunnlaget for å oppfylle EUs tjuetredve-mål|tjuetretti-mål og en videreutvikling av energimarkedene
EU-landene vil de nærmeste årene ta stilling til forslaget <ee> eller forslagene fra kommisjonen
det er grunn til å tru at det i løpet av prosessen vil komme endringer i forhold til det regelverk som nå er foreslått i vinterpakken
blant annet så inneholder vinterpakken <ee> forslag til nye regler for bruk av såkalte flaskehalsinntekter
kommisjonens forslag er at flaskehalsinntekter skal benyttes <ee> til å garantere opprettholde og øke utvekslingskapasiteten for strøm
forslaget slik det ligger nå vil innebære at muligheten for å bruke inntektene fra utenlandskablene til å redusere tariffen i så fall tas bort
det er for tidlig å si hva som til slutt blir endelig vedtatt som vinnende regelverk og eventuelt hva konsekvenser dette vil få
jeg vil fra mitt ståsted ta en aktiv posisjon for å ivareta norske energiinteresser i den videre prosessen
og i dette inngår det at flaskehalsinntektene fortsatt skal gå til å redusere <ee> tariffen
andre land har <ee> òg vært opptatt av dette spørsmålet og vi vil jobbe sammen med likesinnede land for å fremme våre <ee> synspunkt i den videre prosessen
det er betydelig skepsis til <ee> kommisjonens forslag om å avskjære muligheten for å bruke flaskehalsinntekter til å redusere <ee> tariffen
og dette vil vi da følge opp <ee> i dialogen med de land som har tilkjennegitt samme synspunkt
representanten Henriksen til tilleggsspørsmål
ja <qq> jeg <ee> takker for svaret og er veldig glad for å høre det at her er det <ee> vil det blir gjort noe og at der er flere som også er bekymret <ee> for dette
realiteten i dette forslaget vil jo være at <ee> legitimiteten til <ee> det å bygge utenlandskabler fra Norge til kontinentet vil <ee> forsvinne
dette her er etter min mening en ganske <ee> farlig miks <ee> for <ee> for norske kraftsystemet og for hvordan vi <ee> forvalter det videre
<ee> det som jeg tenker på nå nå er dette her oppe til behandling også i <ee> parlamentet
<ee> er det hvordan jobber regjeringen inn mot parlamentet for også å få <ee> en bedre uttalelse derfra
president <ee> la meg først understreke at vi vi jobber nå med heilhetene i vinterpakken og har jo òg hatt <ee> den ute på en høring og jobber nå med høringsuttalelsene <ee> på den
<ee> la meg òg si at jeg <ee> <ee> deler den bekymring som representanten Per Rune Henriksen har i forhold til <ee> dette konkrete forslaget i forhold til utenlandskabler
når det gjelder parlamentets <ee> behandling av dette så vil vi komme tilbake igjen til <ee> oppfølging av det
de landene vi foreløpig har vært i dialog med knytta til dette konkrete forslaget er Sverige Belgia Tyskland Nederland Østerrike Tsjekkia Danmark og Estland som alle <ee> gir <ee> klare tilbakemeldinger på at de uttrykker skepsis til det forslaget som er framsatt
ja takk for det
<ee> dette <ee> den utvikling som vi nå ser fra <ee> EU-siden nå skal vi ikke forskuttere at <ee> at forslaget blir som det ligger nå det forstår jeg <ee> godt
men dersom <ee> det går i den retningen så er jo dette herre <ee> en alvorlig sak
særlig alvorlig blir det når vi nettopp i dette Stortinget med et flertall fra regjeringspartiene og deres støttespillere på Stortinget har gjort det mulig for private interesser å eie og drive utenlandskabler
<ee> vil statsråden revurdere den lovendringen som <ee> ble gjort dersom <ee> utviklingen viser at det er vanskelig å få opp tilslutning for norske synspunkter i den videre EU-prosessen
det er et spørsmål som vi eventuelt må komme tilbake igjen <ee> til <ee> når prosessen har gått videre men per nå så ser jeg ikke noe grunnlag for det
<ee> fra regjeringa si side så er vi opptatt av <ee> president å sikre et mangfoldig aktørbilde som kan drive fram prosjekter både for sammenligning men òg i konkurranse med hverandre
<ee> den type konkurranse i forhold til <ee> kraftkabler kan <ee> fremme nye handelsløsninger <ee> teknologiske valg og en kostnadseffektiv utbygging
og det vil være bra for både husholdninger og næringsliv og til sjuende og sist <ee> de som da betaler regningen
<ee> nå er det jo gjort et anmodningsvedtak <ee> knytta til energimeldinga der man skal komme tilbake igjen og og sjå|se på den <ee> superavkastningen som kan ligge i denne type private kabler
og det tar jeg sikte på å komme tilbake igjen til <ee> Stortinget med i forbindelse med revidert <ee> tjuesytten
da går vi videre til neste spørsmål som er til representant eller stilles av representanten Kari Henriksen til statsråd Per-Willy Amundsen
president Sivilombudsmannen har slakta avtalen om leie av fengselsplasser i Nederland blant annet fordi Norge ikke kan ivareta sine forpliktelser etter FNs menneskerettskonvensjon
statsministeren sier til TV 2 om saken femtende mars tjuesytten at sitat soningsforholdene i Nederland er vurdert og at regjeringa mener det ikke er dårlige soningsforhold
betyr dette at statsministeren ikke har tillit til Sivilombudsmannens vurderinger og at hun ikke vil ta konsekvensene av funnene i Sivilombudsmannens rapport
statsråd Amundsen
ærede president la meg innledningsvis minne representanten om at <ee> en avtale om å leie fengselskapasitet i Nederland blei vedtatt av Stortinget etter forslag fra regjeringa
en grunnleggende forutsetning for at regjeringa fremma et forslag om å inngå en sånn avtale var at den ikke er i strid med internasjonale menneskerettigheter som Norge er bundet av
videre var det ei forutsetning for <ee> avtal avtalen at partene Norge og <ee> Nederland anerkjenner at de er bundet av internasjonale standarder og normer for menneskerettigheter
det fremkommer tydelig i fortalen til avtalen
både Norge og Nederland har ratifisert den europeiske menneskerettighetskonvensjonen av <ee> fjerde november nittenfemti og FNs <ee> torturkonvensjon av tiende desember nittenåttifire
partene er begge forplikta til å etterleve konvensjonens bestemmelser herunder forbud mot tortur og anna grusom umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff
jeg vil også understreke begrunnelsen for å inngå en sånn avtale
Norge hadde i lang tid vært kritisert av FNs torturkomité for brudd på fristene for overføring <ee> av innsatte fra <ee> politiarrest til fengsel
i tillegg var Norge kritisert for <ee> gjentatte ganger for soningskøer
hovedgrunnen var mangel på fengselsplasser
det er godt kjent for representanten at det tar tid å bygge fengselsplasser
regjeringa har derfor både en langsiktig og en kortsiktig plan
vi leier to hundre og førtito fengselsplasser midlertidig i Nederland for å kutte soningskøen og unngå <ee> oversittere i politiarrest
samtidig utvider vi fengselskapasiteten i Norge
regjeringa har oppnådd det vi ville
soningskøen er nærmest borte og antallet som sitter utover fristen i politiarrest er så godt som fjerna
jeg tar president besøksrapporten fra Sivilombudsmannens forebyggingsenhet på alvor
departementet gjennomgår rapporten og funnene i <ee> den sammen med Kriminalomsorgsdirektoratet og det norske fengselet i Nederland Norgerhaven
departementet vil komme tilbake til oppfølging i vår <ee> tilbakemelding til Sivilombudsmannen innen første juni som er fristen Sivilombudsmannen har satt
jeg registrerer at statsministeren sjøl velger å ikke å svare på spørsmål der <ee> hun blir konfrontert med egne sitater selv om hun er i Stortinget
men stortingsrepresentanter fra regjeringspartiene har uttalt seg svært avvisende om funnene i rapporten
Anders Werp
Sivilombudsmannen har vært mot denne avtalen siden den ble inngått så vi er kjent med dennes tidligere argumenter
Hårek Elvenes kalte Sivilombudsmannens rapport for en teoretisert problemstilling og Ulf Leirstein sitat stusser på disse vurderingene
Sivilombudsmannen er et viktig uavhengig instrument som skal kontrollere forvaltningen
det er derfor viktig å få en avklaring av om regjeringa har tillit til Sivilombudsmannen etter at regjeringspartiene har kommet med kritiske innvendinger til rapporten om Norgerhaven fengsel
og jeg vil derfor spørre er dette et u er dette utsagn som statsråden stiller seg bak
statsråd <INAUDIBLE>
ærede president selvfølgelig <ee> har regjeringa respekt for Sivilombudsmannen
selvfølgelig <ee> er det sånn at vi lytter til Sivilombudsmannen og vi kommer nøye til å gjennomgå Sivilombudsmannens rapport
men og det er viktig å understreke <ee> det er altså en grunn til at vi tok i bruk disse soningsplassene i Nederland
og som jeg sa det var en <ee> vi hadde en kortsiktig plan og en langsiktig plan
når denne regjeringa tiltrådte i tjuetretten hadde vi lange soningskøer nettopp fordi at den forrige regjeringa ikke tok sitt <ee> ansvar på alvor og fikk på plass de soningskl plassene vi trengte i Norge for å løse det som var et akutt problem
det gjør denne regjeringa
vi bygger ut norske fengsel
vi har flere prosjekt på gang
det vil bli skapt flere fengselsplasser i årene som kommer
da har vi midlertidig løst det ved å benytte <ee> soning i Nederland <ee> og det er altså ei midlertidig løsning inntil vi har løst den situasjonen den forrige regjeringa plasserte oss i
dette er en underlig dialog president
her har vi altså en sak som dreier seg om tilliten til Sivilombudsmannen og nå har vi fått nesten to minutter og femti sekunders fremstilling av avtalen i Nederland
vi har fått en forklaring om at Nederland var det eneste alternativet de kunne velge noe som er faktisk ikke riktig
regjeringa hadde alternativer som også er presentert i stortingsmelding tolv om å bygge i Norge
det er ganske oppsiktsvekkende president
<ee> statsråden kan sjøl avklare om jeg har misforstått men jeg vil likevel spørre han om han ser at de uttalelsene som regjeringspartiene har kommet med kan bidra til å undergrave tilliten til Sivilombudsmannen
<ee> og det er <ee> et viktig premiss
det er selvfølgelig ikke sånn at vi aksepterer brudd på menneskerettighetene for å få på plass soningsplassene <ee> i Nederland
<ee> så tas det opp noen forhold flere funn i denne rapporten
de vil vi gjennomgå med største alvor <ee> og vi vil selvfølgelig sette inn de tiltak som måtte være nødvendig for å håndtere det dersom <ee> dersom vi ser at det er behov for det
<ee> men la meg grunnleggende understreke at <ee> de soningsplassene vi har i Nederland dem er basert på menneskerettighetene
<ee> vi gjør ingen <ee> overtredelser der
samtidig som vi løser en kortsiktig kapasitetsproblematikk fordi at den forrige regjeringa ikke bygde det antall fengselsplasser vi trengte
det løser denne regjeringa nå
vi bygger nye fengsel
statsråd Høie
<qq> president jeg viser til oppdraget som jeg har gitt til Helsedirektoratet knytta til registrering av ventetid
Helsedirektoratet skal levere sin rapport i månedsskiftet april mai
forholdene som representanten tar opp vil bli belyst nærmere i den rapporten
Helsedirektoratet opplyser at de ikke har grunnlag for å tro at svakheter i DIPS har hatt avgjørende betydning for den nasjonale ventetidsutviklingen
direktoratet uttalte imidlertid at det kan ha hatt betydning for de juridiske rettighetene til pasienter
men der er ikke grunn til å tro at dette har gått ut over pasientenes behandling og har heller ikke eksempler på at det skal ha skjedd
dette vil si at pasientene ikke har venta lenger på behandling som følge av svakheter i DIPS
det er viktig for meg å understreke at kravene til medisinsk forsvarlighet gjelder heile pasientforløpet
sykehusene skal ha oversikt og gjennomføre gode pasientforløp etter første kontakt
fra totusenogsytten innfører jeg en ny styringsindikator tentativ tid til kontakt som vil gi oss nyttig informasjon om sykehusene sin evne til å planlegge og gjennomføre gode pasientforløp
den måler antall pasientavtaler som er forsinka i forhold til det planlagte tidspunktet og inkluderer både nyhenviste pasienter og pasienter som allerede er i et forløp
at regjeringen har innført pakkeforløp for kreft viser at vi|1 tar helheten i pasientforløpet på alvor
fireogtredve|trettifire tusen pasienter har nå kommet inn i pakkeforløpene sånn at de har fått definerte tider til utredning diagnostisering og oppstart av <ee> behandling
president det er de regionale helseforetakene som har ansvar for at registreringen i DIPS gjøres riktig
svakheten i DIPS har vært kjent
det er mulig å korrigere denne manuelt og det er mitt inntrykk at det er informert om dette i registreringsveiledningen og opplæringen ved de fleste sykehusene
Helse- og omsorgsdepartementet har også tatt opp dette temaet i oppfølgingsmøter med helseregionene i februar
<ee> her ble viktigheten av registreringen gjør gjøres riktig understreket
jeg har nå fått opplyst at DIPS vil endre det aktuelle skjermbildet i DIPS Classic innen kort tid
president <ee> den lærdom som det er å ta av dette som mye annet er at ansvaret for at pasientene får oppfylt sine rettigheter ligger i sykehusene hos <ee> legene og sykehusledelsen
og det er et <ee> ansvar som en ikke kan <ee> unnlate å ta <ee> blant annet basert på IKT-systemer <ee> eller eller andre <ee> forhold
<ee> og så er det jo òg sånt at <ee> som jeg <ee> sa i mitt <ee> svar det at der er ikke grunn til at dette har <ee> og å tro at dette har gått ut over pasientenes behandling og det er heller ikke eksempler på at det skal ha skjedd
<ee> det vil si at pasientene har ikke v <ee> venta lenger på behandling som følge av svakheter i <ee> i DIPS
det er viktig at sykehusene har gode systemer for oppfølging av heile pasientforløpene
det vil òg sykehusene nå bli <ee> målt på
så er jeg glad for at <ee> <ee> sykehusene sammen med DIPS har <ee> blitt enige om å rette dette opp i den eksisterende versjonen av DIPS <ee> s <ee> sånn at det der ikke er tvil om om det
Kjersti Toppe
ja president <ee> Helsedirektoratet har <ee> fulgt denne saken <ee> tett heile veien
de har fått mange henvendelser fra TV 2 med ulike spørsmålsstillinger og jeg oppfatter at de har svart på det
de har òg <ee> gitt <ee> meg informasjon fortløpende basert på det kunnskapsgrunnlaget som de til enhver tid <ee> har
<ee> det som er viktig er at det er ikke IKT-systemene som vurderer pasientene
det er det leger som gjør
og leger som vurderer at en pasient skal innkalles til behandling <ee> har ansvar for å sørge for at pasienten blir innkalt til behandling og at behandling <ee> <ee> starter
vurderer legen at pasienten har behov for utredning før behandling så er det det som skal gis
det ligger ikke en føring i lovverket at pasienten har en rett til behandling
pasienten har rett til utredning eller behandling oppstart knyttet til det
da går vi til spørsmål fra representanten <ee> Ruth Grung Arbeiderpartiet til helse- og omsorgsministeren
dette spørsmålet besvares av justis- og beredskapsministeren som rette vedkommende <ee> statsråd <ee> Per-Willy Amundsen
Ruth Grung Arbeiderpartiet vær så god
Sivilombudsmannen rapport fra Norgerhaven fengsel viser at innsattes pasientrettigheter ikke er ivaretatt og at helsetilbudet ikke er tilfredsstillende
han peker på at innsatte med kroniske og ikke-akutte sykdommer ikke blir sikret oppfølging av spesialisthelsetjenesten og at de innsatte ikke har reell tilgang til en effektiv klageorgan for helsehjelp
så spørsmålet er hva vil statsråden gjøre for å følge opp funnene slik at helsetilbudet og pasientrettighetene til innsatte blir ivaretatt
dette er lovfesta i <ee> straffegjennomføringsloven <ee> paragraf én a
innsatte som har <ee> behov for helsehjelp herunder spesialhelsetjenester <ee> som ikke kan tilbys i Norgerhaven fengsel skal ikke overføres til fengselet
det foretas en grundig helsevurdering av hver enkelt innsatt før en eventuell overføring
innsatte som <ee> helsepersonell meiner ikke bør overføres av helsemessige årsaker blir ikke overført til Norgerhaven fengsel
dette er omtalt i lovproposisjonen som regjeringa fremma
proposisjonen er nittito LS side trettifem
innsatte som meiner at helsehjelpen som vedkommende har fått tilbud om ikke er likeverdig med den helsehjelpen vedkommende ville ha fått ved soning i Norge kan klage på dette til Fylkesmannen i Norge
er innsatte misfornøyd med nederlandske helsepersonells utførelse av helsetjenesten kan vedkommende klage til nederlandske klagemyndigheter
eventuelle skader <ee> ved helsetjenester som mottas <ee> i Norgerhaven fengsel omfattes av den norske pasientskadeloven
etter besøket til Sivilombudsmannen er informasjon om klagemulighetene forbedra
representanten Ruth gong Ruth Grung
ja for det er en rekke områder som i rapporten iallfall Sivilombudsmannen legger vekt på som også egentlig var spilt inn av Helsedirektoratet i utarbeiding av retningslinjene
men så viser det seg at en del innsatte frivillig har ønsket å sone i Nederland men at de har hatt <ee> en helsesituasjon som gjør at de trenger støtte fra spesialisthelsetjenesten
så her har tydeligvis ikke systemet fungert
det viser seg også at <ee> hvordan det er organisert i <ee> <ee> Nederland hvor det er fengselstyret som egentlig styrer helsetjenesten og det kan være en ko rollekonflikt knyttet opp mot det
pasientrettighetene er forskjellig i Norge kontra Nederland
hvordan kan man sikre seg at alle de konkrete fire innspillene fra Sivilombudsmannen vil bli fulgt opp og hvordan vil Stortinget bli også orientert om det
<ee> vi kommer til å gjennomgå <ee> departementet kommer til å gjennomgå <ee> rapporten fra Sivilombudsmannen nøye
<ee> vi kommer til å vurdere hvert enkelt punkt
vi kommer til å iverksette <ee> nødvendige tiltak der vi anser det som <ee> nødvendig <ee> ut ifra <ee> situasjonen
<ee> og det <ee> det legger jeg også til grunn i det videre arbeidet
hovedregelen er uansett at innsatte eller regelen er at de innsatte som har behandlingsbehov som ikke dekkes i Norgerhaven fengsel dem <ee> skal heller ikke overføres dit
representanten Grung
takker for svaret og forventer at vi blir orientert når vi <ee> når ministeren må svare i forhold til Sivilombudsmannen
så spørsmålet er var det nødvendig å ha Sivilombudsmannen der nede for at de fikk likeverdig tilbud eller er det gjort noe i forkant
ærede president <ee> nå skal jeg ikke foregripe <ee> de vurderingene som vi nå skal gjøre i etterkant av å ha mottatt rapporten fra Sivilombudsmannen
<ee> de skal vi som jeg sier de punktene skal vi gjennomgå nøye og i den grad det er behov for det så vil vi gjennomføre endringer
det vil bli ivaretatt
<ee> så <ee> så vil selvfølgelig også tilbakemeldinger til Sivilombudsmannen bli offentlig kjent
<ee> og det vil <ee> vil skje i forbindelse ved <ee> fristen er vel første juni
<ee> og det vil <ee> vil selvfølgelig sørge for at man blir <ee> orientert om
da går vi til neste spørsmål som er fra representanten Jan Bøhler Arbeiderpartiet til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen
Bøhler vær så god
tusen takk president
jeg vil gjerne stille følgende spørsmål <ee> til justis- og beredskapsministeren
også Difi-rapporten om politireformen tar opp det samme
likevel legges Seksjon for organisert kriminalitet ved Oslo politidistrikt som sådan ned om kort tid og fordeles inn i en ny stor felles enhet
hvordan vil statsråden sørge for at politiet har ressurser til langsiktig konsentrert innsats mot de kriminelle gjengene
ærede president et slagkraftig politi dreier seg dels om tilstrekkelige ressurser dels om <ee> god organisering og dels om <ee> tilgang til de riktige arbeidsmetodene
regjeringa har levert på alle disse tre områdene
regjeringa har sia regjeringsskiftet i tjuetretten tilført <ee> politiet store ressurser
politiets prosjekt <ee> budsjett er økt med om lag to og en halv milliard kroner
<ee> og det da korrigert for <ee> merverdiavgift pensjon pris- og lønnsvekst så det er reelle økninger
i perioden fra trettiførste desember tjuetretten og frem til trettiførste desember tjueseksten har det blitt <ee> ett tusen seks hundre og førtifire flere årsverk i politiet
samtidig implementeres politireformen som blei vedtatt av Stortinget sommeren tjuefemten
reformen er både en strukturreform og en kvalitetsreform
i spørsmålet er representanten opptatt av <ee> strukturelle endringer i organisasjonen til Oslo politidistrikt og hvordan|1 dette kan ha følger for langsiktig konsentrert innsats mot <ee> de kriminelle gjengene
jeg føler et behov for å minne om intensjonen ved reformen
de strukturelle endringene skal bygge opp under de kvalitative målene som reformen setter for politiets virksomhet
det er viktig å legge til rette for at politiet har de nødvendige verktøy
på regjeringas <ee> initiativ er det vedtatt lovendringer som medfører at politiet ved politiet nå har fått utvida adgang til å benytte skjulte tvangsmidler som blant anna dataavlesning og utvida adgang til bruk av kommunikasjonskontroll
dette er viktige verktøy også i bekjempelsen av kriminelle gjenger og det er også noe <ee> man vil få <ee> som eksempel dersom <ee> man <ee> spør politiet om det
det er gitt føringer om prioriteringer av <ee> den alvorlige kriminaliteten
dette fremkommer både av budsjettproposisjonen tildelingsbrevet til Politidirektoratet om mål og prioriteringsskrivet fra Riksadvokaten
den typen kriminalitet det her er snakk om faller klart innenfor de føringene som er gitt om prioritering
jeg vil derfor igjen benytte anledninga til å understreke at jeg har tillit til at politiet tar denne trusselen på alvor at situasjonen følges nøye og at det iverksettes nødvendige forebyggende og bekjempende <ee> tiltak
representant Bøhler
ja president jeg takker statsråden for svaret
jeg vil gjerne spørre statsråden om <ee> hvis vi ser på erfaringene fra det som var gjengprosjektet fra totusenogseks
ærede president ja <ee> jeg er veldig enig i at det er viktig å sette inn nødvendige ressurser i Oslo-politiet nettopp for å stoppe den utviklinga vi har sett og som vi har <ee> alt anna enn lystige eksempel på uten at vi skal overdrive dimensjonene av dem
<ee> men det er viktig at Oslo-politiet styrkes og derfor så blir altså politiet i Oslo styrka betydelig <ee> i år
<ee> om lag hundre stillinger blir tilført <ee> Oslo politidistrikt
<ee> dem har hundre millioner <ee> i i økninger
så er jeg tilbakeholden med å detaljstyre politiet
jeg tenker vi skal gi dem <ee> rammer til å gjøre sine politifaglige vurderinger på hvordan|1 dem på best mulig måte kan bekjempe alvorlig kriminalitet og jeg oppfatter i høyeste grad at politiet i Oslo tenker <ee> riktig på disse områdene
ja jeg er enig med statsråden i det
det vil jo si at det også er det i landet
sånn at de har jo nå varslet en konsentrert innsats gjennom flere år for å ta tak i det og det er jo sikkert statsråden og jeg og Stortinget veldig glade for
sånn at det fins jo måter
jeg er klar over det er ikke statsråden som bevilger det direkte men det fins jo måter å kanalisere ressurser inn sånn at man kan få styrket <ee> innsatsen særlig i en periode
ærede <ee> president <ee> natt til søndag <ee> hadde jeg <ee> <ee> glede av å være med eller glede
jeg hadde hvert fall mulighet til og var med politiet <ee> på patrulje <ee> gjennom flere timer natt til søndag
<ee> og det var svært nyttig
<ee> jeg opplever at politiet <ee> jobber godt <ee> at politiet <ee> i høyeste grad <ee> <ee> ser problemstillingen <ee> og i er i ferd med å <ee> håndtere det på en god måte
jeg har tillit til politiet i Oslo
jeg har tillit til at politiet gjør sine vurderinger på en god måte
da går vi til spørsmål nummer seksten fra representanten Lise Christoffersen Arbeiderpartiet til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen
representant Christoffersen vær så god
Høyre- og Frp-regjeringa må ta sin del av ansvaret for at det bygges for få boliger
men de må også sikre at boligbygginga foregår i lovlige former både når det gjelder lønns- og ansettelsesforhold helse miljø og sikkerhet skatterådgivning med videre
byggebransjen er en særlig utsatt bransje for useriøse aktører
mener justisministeren politiet i dag har tilstrekkelige virkemidler til rådighet for å etterforske og få pådømt arbeidslivskriminalitet
ærede president arbeidslivskriminalitet er et <ee> prioritert kriminalitetsområde for regjeringa
kriminalitetsbildet er sammensatt og har <ee> innslag av <ee> multikriminalitet
et godt organisert slagkraftig politi og påtalemyndigheter med tilstrekkelige ressurser <ee> og de riktige verktøyene er heilt grunnleggende for å lykkes i kampen mot alvorlig arbeidslivskriminalitet
regjeringa har i perioden sia tjuetretten foretatt tidenes politisatsing <ee> med en total økning i politiets budsjetter på to og en halv milliard
<ee> og i perioden trettiførste desember <ee> i tjuetretten til trettiførste desember i fjor så har det tiltrådt ett tusen seks hundre og førtifire flere årsverk
politireformen skal gjennom større fagmiljø sette politiet bedre i stand til å bekjempe alvorlig kriminalitet herunder økonomisk kriminalitet og arbeidslivskriminalitet
kvaliteten på etterforskninga skal heves gjennom den pågående <ee> etterforskningsløftet
samtlige politidistrikt er nå i ferd med å etablere sin nye organisasjon
regjeringas strategi mot arbeidslivskriminalitet som er revu revidert i februar i år inneholder også flere tiltak som vil styrke politiets evne til kriminalitetsbekjempelse
samtlige politidistrikt skal i løpet av tjuesytten ha næringslivskontakter på plass
det skal <ee> bedre politiets kontakt og samhandling med næringslivet i forebygging av kriminalitet både i og mot næringslivet
videre skal politiets behandling av alvorlig konkurskriminalitet bedres ved at vi fra tjuesytten <ee> etablerer bokoordinatorer i alle politidistrikt
strategien legger også til rette for økt tverrfaglig samarbeid
blant anna blei det i tjueseksten etablert et nasjonalt tverrfaglig analyse- og etterretningssenter der politiet deltar sammen med andre kontrolletater
i tjuesytten vil det også være til sammen sju samlokaliserte enheter mot arbeidslivskriminalitet A-krimsentrene
bekjempelse alvorlige arbeidslivskriminalitet er prioritert av regjeringa
min redegjørelse beskriver mye av det arbeidet som er iverksatt
jeg har tillit til at dette vil gi resultater
representant Christoffersen
jeg takker for svaret
men altså i forrige uke så behandla vi Riksrevisjonens sterke kritikk av regjeringas innsats
politiet bruker for lang tid på etterforskning
arbeidslivskriminalitet får få eller ingen konsekvenser
den tragiske ulykka i Bærum i tjuetretten der en ung litauer ble skada for livet og der statsadvokaten måtte beordre etterforskning er ennå ikke ferdig
og Kripos viste i tjuefjorten at politiet mangla både kompetanse og utstyr sånn at det var vanskelig å føre bevis og med altfor liten oppdagelsesrisiko
og nå hører jeg på svaret fra statsråden at han beskriver en helt annen virkelighet og at mye har skjedd og at mye skal skje i tjuesytten
så kan statsråden da bekrefte at om Kripos får samme spørsmålet i dag eller på slutten av året så vil de svare at politiet har kontroll med situasjonen
ærede president <ee>
jeg oppfatter at den innsatsen regjeringa har gjort mot <ee> kriminalitet på dette området vil bære frukter og til dels også har gjort det
<ee> det er også en betydelig innsats som er lagt ned
ja takk <ee> president og takk for svaret
og det er interessant å høre at statsråden sier at han er åpen for enda flere tiltak fordi etterforskning og dom det krever jo at kriminaliteten avdekkes
og Senteret mot arbeidslivskriminalitet i Oslo sa til Dagbladet fjortende mars at et stort problem er at når de avdekker et kriminelt nettverk ett sted så dukker de samme bare opp igjen i nye bransjer med mindre kontroll
og i Fri Fagbevegelse i dag så sier sentrene at norske advokater og regnskapsførere bistår med å skjule spor og trenere saker og det vanskeliggjør jo selvfølgelig politiets arbeid
nå veit jeg at Fremskrittspartiet ikke er så veldig glad i LO men fagbevegelsen har jo tross alt seksti tusen skolerte tillitsvalgte i alle bransjer over hele landet
og kunne statsråden i det godes tjeneste likevel da tenke seg å anbefale politiet å gå i et tettere samarbeid med lokale tillitsvalgte for å gjøre jakten på arbeidslivskriminelle bander enda mer effektiv
ærede president <ee> jeg trur representanten er litt feilinformert dersom <ee> dersom hun legger til grunn at <ee> Fremskrittspartiet misliker LO
<ee> det det trur jeg nok ikke er en korrekt beskrivelse av situasjonen
<ee> men <ee> det du tar opp er for så vidt et interessant innspill <ee> uten at jeg her og nå kan konkludere med det
<ee> jeg ser også verdien av at tillitsvalgte kan <ee> tilføre <ee> viktig og og god informasjon i <ee> arbeidet med å avdekke alvorlig arbeidslivskriminalitet
jeg ser absolutt det poenget <ee> men jeg kan ikke nå her her over bordet si at det er ak er aktuelt å iverksette men jeg tar det med meg og ser det som <ee> et <ee> et innspill som bør vurderes
for som <ee> som jeg sier her <ee> her er man <ee> åpen for <ee> go alle gode innspill som kan sette oss enda bedre i stand til å bekjempe <ee> alvorlig arbeidslivskriminalitet
<ee> spørsmål nummer sytten fra representanten Jorodd Asphjell Arbeiderpartiet til justis- og beredskapsministeren det bortfaller da spørreren ikke er til stede
og vi går til s <ee> spørsmål nummer atten fra representanten Anna Ljunggren Arbeiderpartiet til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen
representant Ljunggren vær så god
president Sivilombudsmannen har gjort alvorlige funn ved sitt besøk på Norgerhaven fengsel heriblant at innsatte blir rutinemessig påsatt tvangsmiddelet BodyCuff under flytransport uten individuell vurdering og skriftlig vedtak
Sivilombudsmannen sier i sin rapport at denne praksisen ikke er akseptabel
mener statsråden praksisen er akseptabel og vil han endre praksis i tråd med Sivilombudsmannens anbefalinger
ærede president bruk av tvangsmidler herunder BodyCuff skal skje etter straffegjennomføringslovens <ee> paragraf trettiåtte
kriminalomsorgen skal bare bruke tvangsmidler dersom forholdene gjør det strengt nødvendig og mindre inngripende <ee> tiltak forgjeves har vært forsøkt eller åpenbart vil være utilstrekkelig
det innebærer at det skal foretas en konkret og individuell vurdering av <ee> hvorvidt tvangsmidler skal benyttes i hvert enkelt tilfelle
tvangsmidler kan blant anna benyttes når det er nødvendig for å avverge alvorlige angrep eller skade på person eller hindre rømning <ee> under transport av innsatte
tvangsmidler skal brukes med varsomhet sånn at <ee> ingen blir påført <ee> unødig skade eller lidelse
reps representant Ljunggren
ja president Sivilombudsmannen skriver jo også videre i sin rapport om transport fra flyet til fengselet
en bekymring er likevel at cellebussen mangler sikkerhetsbelter
da dette blei tatt opp med ledelsen ved Norgerhaven fengsel i etterkant ble det forklart at nederlandsk lovgivning ikke stiller krav om sikkerhetsbelter ved busstransport heller ikke ved transport av innsatte
ja president dette handler jo om mer enn <ee> setebelter i buss selvfølgelig
det er et eksempel på at man får en konflikt mellom norsk lov og nederlandsk lov og hvor nederlandsk lov er den som kommer til anvendelse
mener statsråden at det er uproblematisk at norske innsatte ikke er underlagt norsk lov etter ankomst til Nederland
ærede <ee> president jeg tenker vi har lagt til grunn at menneskerettighetene ligger som fundament når vi kjøper fengselsplasser i Nederland
<ee> så trur jeg kanskje ikke eksempelet med <ee> <ee> manglende setebelter på buss ved transport nødvendigvis <ee> oppfattes som det mest alvorlige overtrampet
og det er hvert fø hvert fall vanskelig å tolke det som noe strid med menneskerettighetene all den tid det ikke er heilt uvanlig i Norge å bruke <ee> buss uten setebelter
men det betyr ikke at det på noen som helst slags måte undervurderer <ee> viktige forhold som blir tatt opp <ee> av Sivilombudsmannen
det skal vi selvfølgelig se nærmere på
representant Ljunggren
ja president jeg har ikke nevnt menneskerettigheter i dette spørsmålet her
det er det statsråden sjøl som har gjort i sine svar
jeg har snakka om norsk lov og anvendelse av norsk lov i Nederland for norske innsatte
et anna eksempel som jeg gjerne vil ha <ee> kommentarer på er jo hva som skjer dersom en innsatt bryter norsk lov i fengselet <ee> noe som ikke er brudd på nederlandsk lov
det kan jo for eksempel gjelde en del narkotikaforbrytelser
vil vedkommende da slippe unna fordi de du har <ee> statsråden regjeringa har sendt han til Nederland
<ee> Marianne Vollan som er direktør i kriminalomsorgsdirektoratet hun sa i juli totusenogfemten straffegjennomføringa i Nederland skjer etter norsk lov og de innsatte har dermed de samme rettigheter og plikter som innsatte i norske fengsler
ja gjelder det også hvis det skjer straffbare handlinger i fengsel som da er straffbare ifølge norsk lov men ikke nederlandsk lov
soningsforholdene i Nederland er av den <ee> karakter at <ee> man ivaretar rettighetene til innsatte på lik linje med soningsforholdene i norske fengsel
så kan det være at man har avdekt enkelte forhold som <ee> <ee> som bør <ee> <ee> danne grunnlag for omgjørelse eller endring
men det er viktig for meg å understreke følgende
vi tok i bruk soningsklassene plassene i Nederland fordi at vi arva et problem etter forrige regjering
dem overlater da <ee> lange soningskøer som denne regjeringa måtte rydde opp i
dermed så tok vi i bruk <ee> midlertidige fengselsplasser i Nederland mens vi nå bygger ut nye fengselsplasser i Norge
dette er ei midlertidig løsning
<ee> alternativet er lange soningskøer
alternativet er <ee> at folk måtte <ee> sitt sitte i arrest lengre <ee> enn det som var tilrådelig nettopp ut ifra menneskerettighetene
så her tenker jeg <ee> vi håndterer vårt ansvar på en god måte noe den forrige regjeringa overhodet ikke gjorde
da er den ordinære spørretimen over
sak tre det er referat
det foreligger ikke referat
og dermed er dagens kart ferdigbehandlet
det er ikke sett
<ee> og møtet er hevet