scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
den innkalte vararepresentant for Møre og Romsdal fylke Tove Lise Torve har tatt sete
disse søknadene de foreslås behandlet straks og innvilget
og det anses vedtatt
vararepresentanten Kjell Ivar Larsen foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
det anses også vedtatt
og Kjell Ivar Larsen er til stede og vil ta sete
representanten Heikki Eidsvoll Holmås vil framsette et representantforslag
Holmås vær så god
der var representanten
forslaget vil behandlet på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer sekstién
og sak én er muntlig spørretime
og da starter vi med første hovedspørsmål fra representanten Jonas Gahr Støre
Støre vær så god
<ee> statsministeren deltok i går i høringen om regjeringens alvorlige svikt i arbeidet med å sikre vitale bygg og anlegg mot terror og andre trusler
Riksrevisjonen <ee> kom i tjuefemten til at det forelå svært alvorlige mangler og at det var svært alvorlig at verken politiet eller Forsvaret sammen eller hver for seg var i stand til å sikre offentlige bygninger <ee> godt nok
svært alvorlig i Riksrevisjonens ordbruk betyr at liv og helse er i fare
president nå vil høringen avgjøre hva som har skjedd og ikke skjedd og den <ee> skal oppsummeres
vi her må forstå hvorfor <ee> og man <ee> <qq> har grunn til å spørre om de manglene som er avdekket nå er rettet opp slik at vi har grunn til å føle oss trygge for at situasjonen ikke er svært alvorlig
<qq> Erna Solberg snakket da om betydningen om å ha gjennomføringskraft i beredskapsarbeidet
<ee> og det er jo dette det er interessant å se på nå president
niende mars tjuetretten så sa Erna Solberg at hun ville opprette en beredskapsfunksjon på Statsministerens kontor fordi landets øverste politiske leder til syvende og sist sitter med ansvaret for Norges beredskap
til syvende og sist
til VG sa Erna Solberg at erfaringen fra tjueandre juli-kommisjonens arbeid viser at det trengs
man trenger en statsminister som har styringen i disse sakene
og president mitt spørsmål er i lys av hva vi hørte i går om forholdene i oppfølginga av dette arbeidet og situasjonen i de to departementene helt konkret til statsministeren
vil statsministeren si at hun i disse sakene hadde styringen
statsminister Erna Solberg vær så god
president jeg vil gjerne få lov å vise til mitt <ee> utførlige svar i <ee> i den én time og femten minutters <ee> utspørringen kontroll- og konstitusjonskomiteen hadde i går om akkurat det samme temaet
det gir litt mer ramme enn to minutter på denne talerstolen
det viktigste er at utfordringen for Statsministerens kontor og det som er statsministerens oppgave det er å sørge for at ansvaret er klart plassert og at samordningen er godt organisert i regjeringen
da denne <ee> da denne regjeringen kom inn i regjeringskontorene så vi på objektsikkerhetsområdet at det var noen utfordringer
de utfordringene dreide seg <ee>
og det var noen uklare områder
og det dreide seg særlig om sivil-sektor-institusjoner og forholdet til dagens sikkerhetslov
det har medført at vi har gjort to vesentlige grep på dette området
det andre var at vi så at sikkerhetsloven ikke var dynamisk nok i forhold til de utfordringene som objektsikkerhet i dag faktisk krever
for objektene vi sikrer vil forandre seg
vil forandre seg i forhold til hvilket krise- og konfliktbilde vi ser i forhold til ve va hvilke prioriteringer de ulike vil ha
det går noen objekter inn og noen bå objekter går ut
og dette svarte jeg altså utførlig på i går
men derfor har vi også da satt ned et offentlig utvalg som har levert et forslag til en ny lov en ny sikkerhetslov som vil komme til behandling i Stortinget denne våren
og det er blant de tingene vi har tatt for å ta grep om nettopp objektsikkerhetsspørsmålet og sikre at sårbare installasjoner i Norge at vi har et godt regelverk knyttet til behandlingen av dem
Jonas Gahr Støre <INAUDIBLE>
jeg ba ikke om den redegjørelsen
jeg spurte om statsministeren hadde styringen
og det vi har fått høre <ee> i går <ee> gir jo grunn til tvil om det
statsministeren sa at man ikke var klar over denne situasjonen før Riksrevisjonens rapport
litt senere og jeg fulgte høringen så sier forsvarsministeren vi var klar over det
vi var klar om manglene
og justisministeren sier vel også på en måte at de òg var klar over at det var vanskelig
sammen eller hver for seg var de ikke i stand til å løse oppgavene og det er svært alvorlig
og da er spørsmålet president til syvende og sist har statsministeren ansvaret sa Erna Solberg
man trenger en statsministeren for a statsminister for å ha styring i disse sakene
og jeg gjentar spørsmålet
hadde statsminister statsministeren styring med denne saken
statsminister Erna <INAUDIBLE>
statsministeren hadde styring med det som er oppgavene til Statsministerens kontor og vi hadde styring med å se på hvor hullene ansvarsutfordringene var
men vi var klar over utfordringer på enkeltområder
og derfor svarte jeg også i går i mitt innlegg at vi for eksempel når det gjelder maktene så de konstitusjonelle maktene så har regjeringens sikkerhetsutvalg behandlet det og sett på de ulike sikringstiltakene som er knyttet til det
men ansvaret var tydelig plassert
i et departement var utfordringen at man da hadde fått indikasjoner på og rapportering på at man hadde løst oppgaven
så ble det endret etter hvert og så informerte man Stortinget om det
det andre er at det tok lengre tid og det var vi klar over
det blir gitt tille <ee> anledning til tilleggsspørsmål
<ee> presidenten vil bemerke at <ee> Arbeiderpartiet ikke har bedt om <ee> tilleggsspørsmål altså partiet som hadde hovedspørsmål
ingen som har tegnet seg her
skal Jette Christensen ha tilleggsspørsmål
vær så god
Christensen vær så god
president i gårsdagens <ee> kontrollhøring så lærte jeg noe nytt av statsministeren
jeg lærte sitat at Norges hovedstrategi i Nordsjøen det er å stoppe oljeproduksjonen i tilfelle krise
det lærte jeg da jeg satt i Willochs forsvarskommisjon i nittennitti sa statsministeren
i VG i dag så kommer det fram at det ikke bare var jeg som lærte noe nytt i går
det er dette er opplysninger som er ukjent for de aller fleste
ingen kan huske denne strategien omtalt offentlig før
professor Dag Wiese i fra Senter ved rettsinformatikk ved Universitetet i Oslo han sier til avisen at samfunnet må ha planer for å motstå et angrep men at de kan miste sin verdi hvis de blir omtalt offentlig
medlem av kontroll- og konstitusjonskomiteen Grøvan ifra KrF han sier at han legger til grunn <ee> og jeg siterer at åpenhet om stenging av oljeproduksjonen i Nordsjøen er har vært vurdert og klarert
og president dette her er jo viktige spørsmål vi|1 trenger å få klarhet i
president av og til er det sånn at i jakten på å høre noe sensasjonelt så ser man ikke skogen for bare trær
hovedstrategien for beredskap på sikkerheten er regulert i petroleumslovens paragraf ni to til ni fem
ni fem sier at man skal stenge ned hvis det er i krisesituasjon
det er altså helt åpenbart helt offentlig helt tilgjengelig har aldri vært noe hemmelighetskremmeri rundt dette
det er regulert av Stortinget hvordan man i en beredskapssituasjon skal behandle olje- og gassinstallasjoner
så det jeg var veldig forbauset over at man var så forbauset
men jeg skjønner at i jakten på det som er på jakten på det som er spennende og som ser hemmelig ut og høres annerledes ut så ser man altså ikke skogen for bare trær
her er det en åpen regulering i en norsk lov som sier i paragraf ni fem at vi skal stenge ned i tilfelle krise og at det er et ansvar
og det er hovedstrategien vår om det er naturkrise eller menneskeskapt krise så skal man altså stoppe oljeproduksjonen i en sånn sammenheng for å sikre oss mot at vi får store miljøforurensninger
neste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Knut Arild Hareide og deretter Per Olaf Lundteigen
Hareide vær så god
<ee> Solberg vær så god
president ansvaret er tydelig plassert gjennom sikkerhetsloven og gjennom de objektbitene
og det er viktig å ikke heller lage vakuum rundt hvilket ansvar som har
når det gjelder gjennomføringen når det gjelder utpekingen av objekter og så er det da tiltakshaver som har ansvar for det
det er på her er det politi og justis som har hatt ansvar
der er litt forskjellige systemer og det er vanskelig å gå inn på noen av dette for det at der er noe som er særlig sårbare installasjoner og så er det noe til objekter som skal meldes inn etter sikkerhetsloven
og noen av disse skjermingsverdige objektene <ee> er meldes inn <ee> etter sikkerhetsloven og andre er ting som er helt kritisk og nødvendig i en krisesituasjon
<ee> det er ansvaret for den enkelte å følge det opp
det er selvfølgelig regjeringens totalansvar å sørge for at systemene er på plass at det gjennomføres
og vi har sagt at det er alvorlig når vi ser at tempo har tatt lengre tid men det er også en forklaring at tidsrammen som ble satt for å gjennomføre det var for kort
det tar lengre tid å få ordentlige tiltak
og det er jo sånn at der er en sikring på alt men den er ikke god nok og den er ikke permanent den sikringen som er på alle objektene
neste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Per Olaf Lundteigen og deretter Abid Raja
president i gårsdagens høring i kontrollkomiteen så sa statsministeren objektsikringa er ikke tilfredsstillende
Riksrevisjonens karakteristikk er svært alvorlig den sterkeste kritikk som de kan komme med
hvorfor har det blitt sånn
statsminister Solberg sa i går det er ikke svakheter i samordninga mellom departementene
høringa avklarte at regjeringa var ikke kjent med situasjonen før Riksrevisjonens rapport blant annet fordi rapporten av attende i femte nitt nitt <ee> totusenogfemten <ee> fra POD til blant annet justisministeren var feil
det er ukjent for meg president om det har fått konsekvenser for noen POD-ansatte men det er ikke hovedsaken nå
kunnskapen om de faktiske forhold har altså svikta
regjeringen har stolt på egenkontrollsystem og rapportering et system som hele statsapparatet bygger på
er lærdommen president vi har en stor systemfeil heretter må det være tilsyn i den virkelige verden
bare det vil avklare om objektsikringa er tilfredsstillende
president <ee> vi bygger opp <ee> tilsynet basert på to forskjellige <ee> tiltak
det ene det er ansvaret NSM har for å påpeke og gi beskjed til de enkelte tiltakshaverne om at sikring er ikke god nok eller at objekter skulle vært sikret
det andre det er systemtilsynet som gjennomføres <ee> overfor hvert enkelt departement og hver enkelt <ee> etat <ee> primært av DSB men for Justisdepartementet da av helsetilsynet siden DSB er en underliggende etat
regjeringen har gjort endringer i dette tilsynet som jeg mener har vært veldig viktig
vi har endret tilsynsfilosofien
vi har sagt at istedenfor at du da hvis du har en plan for å gjøre noe som har godtatt den og som man sluttet <ee> og lukket <ee> avvikene og sagt at det er greit nå venter vi til avvikene faktisk er lukket og så offentliggjør vi det
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Abid Raja og deretter Bård Vegar Solhjell
Raja vær så god
president er det et parti på Stortinget som i tillegg til regjeringspartiene skal være forsiktig med å kritisere manglende objektsikring ved krisetider så er det Arbeiderpartiet
de har sammen med Høyre og FrP besluttet å redusere Heimevernet med flere tusen soldater og å legge ned hele Sjøheimevernet
hvordan våre olje- og gassinstallasjoner langs norskekysten skal sikres er dermed høyst uvisst
et annet spørsmål er at statsministeren ikke ville svare meg i kontrollhøringen i går om at det stemmer at Olje- og energidepartementet ikke har pekt ut noen objekter til skjerming det til tross for at departementet har sagt dette offentlig til VG
og det er sterkt urovekkende at Forsvarets forskningsinstitutt bare noen måneder siden sa at et godt planlagt angrep vil være gjennomført før ordensmakten har rukket å mobilisere tilstrekkelige ressurser
og dette gjelder altså vitale anlegg som Mongstad Melkøya Kollsnes Kårstø Tjeldbergodden Nyhamn Sture og så videre
hvordan vil statsministeren forklare at hun ikke kan forklare noe til Stortinget samtidig som at departementet meddeler informasjon til VG
og hvordan vil hun forsikre oss at våre viktigste næringer har fullgod objektsikring også langs kysten
president ofte er det slik at spørsmål som stilles både her og i en høring har flere ledd
og det gjør at det kan være vanskelig å svare <ee> vi uten å berøre blant annet tema som er knyttet til graderte opplysninger
det er altså riktig at OED ikke har meldt inn noen objekter til NSM om skjermingsverdighet etter sikkerhetsloven men det er altså bare en del av komplekset rundt objektene i energisektoren
Forsvaret gjør sine egne vurderinger av nøkkelobjekter fra forsvarsevne
politiet forhåndsutpeker ytterligere objekter og har i eget <ee> distrikt ansvar for de objektene de utpeker
og når det gjelder Forsvaret og politiets vurdering av objekter i olje- og energisektoren så kan det altså ikke besvares ugradert sånn som jeg viste til i høringen
og derfor er dette et kompleks
og når Abid Raja trekker begge de to ting sammen i et spørsmål i en høring så kan han også bare få et svar som er at dette berører graderte opplysninger
dette er jo også en av grunnene til at vi kanskje mente at det ville vært lurt og hatt disse høringene i et gradert <ee> i en gradert ramme for da kunne man enklere gå inn på utfordringene som ligger mellom hva som er åpnet <INAUDIBLE>
tilleggsspørsmål er fra representanten Bård Vegar Solhjell
Solhjell vær så god
president overfor Stortinget så har jo regjeringen full åpenhet om de graderte spørsmålene
det betyr at Stortingets kontrollfunksjon vil fullstendig og være mulig til å gjennomføre på alle disse spørsmålene og man vil kunne ta stilling til også de graderte spørsmålene
<ee> jeg skjønner at det kan være et dilemma men det er jo et sikkerhetsmessig argument på hvorfor det kan være enklere å si hva som er på plass og hva som er sikret enn å vise hva som er sårbarhetene
for det er jo sårbarhetene som er sikkerhetsrisikoen og derfor er det vanskeligere at de skal være offentlige
når det gjelder spørsmålet om gradering så er det sånn at sikkerhetsloven er veldig tydelig på ansvarsplassering på hvem som kan gradere
og det er altså den som er eier av informasjonen som graderer i utgangspunktet
og her har Forsvarsdepartementet sagt at dette er graderte opplysninger
de har ønsket å gi en annen og kortere variant av hva som kan være offentlig knyttet til dette
jeg mener ikke at dette betyr at regjeringen får mindre kritikk
jeg syns vi har fått mye kritikk de siste dagene
jeg syns ikke det legger noe det legger en det legger faktisk en litt vanskeligere situasjon for regjeringen i hele denne situasjonen for det at det gjør legges et mistenkelighetens <ee> teppe over hvorfor dette er
men det er altså Forsvarsdepartementets vurdering at man ikke kan avgradere de opplysningene som står også i den riksrevisjonskor sammendraget
<INAUDIBLE> <qq> vi går da videre til neste hovedspørsmål og det er fra representanten Knut Arild Hareide
president dette er en etisk vanskelig sak
dette er en sak som har <ee> ligget i mange år uten å ha blitt behandlet
og denne regjeringen mente at vi måtte faktisk få gjort en behandling av den
det er ikke mulig å tolke loven som at innenfor de tolv ukene med selvbestemt abort at det er en begrensning i forhold til også <ee> det å å ha selektiv abort på ett av to tvillingsfostre
det er altså ikke en politisk behandling eller en etisk behandling i regjeringen
det er en forståelse av dagens lov
alternativet ville vært at vi måtte fremme en ny endring av abortloven og det har regjeringen tatt stilling til at det ønsker vi ikke å gjøre for å forhindre dette
og det er blitt tolket som at det er mulig innenfor selvbestemt abort i denne sammenhengen også å gjennomføre inngrep i trettende svangerskapsuke
og det fremgår også i den veiledningen som er gjort til abortloven
Knut Arild Hareide til oppfølgingsspørsmål vær så god
president jeg har lyst til å understreke at selv om det var en juridisk vurdering av abortloven så var det jo et arbeid på etisk grunnlag som ble lagt til grunn for lovavdelingens også arbeid
det er et stort <ee> etisk spørsmål
det store spørsmålet om abort <ee> og selvbestemt abort er jo spørsmålet hvem skal foreta den etiske vurderingen
skal kvinnen og familien gjøre det
er det de som er best til å foreta de beslutningene eller er det noen andre utenfor som skal gjøre det
det valget mener jeg er ganske klart i begynnelsen at kvinner selv foretar etiske moralske vurderinger av disse spørsmålene
så er det viktig at alle er godt informert også om faren for at det kan være <INAUDIBLE>
ute og n <ee> det blir åpnet for tilleggsspørsmål
første tilleggsspørsmål vil bli stilt av representanten Marie Ljones Brekke og deretter Torgeir Micaelsen
Brekke vær så god
president det vi|1 ofte omtaler som abortloven kalles og heter <ee> lov om svangerskapsavbrudd
hvordan|1 meiner statsministeren at det å ta livet av ett eller flere barn men fortsette svangerskapet kan kun komme under denne loven
og hva|1 tenker statsministeren om at Norge er blitt et land kvinner kommer til for å få utført disse abortene fordi det er ulovlig i våre naboland
så det mener jeg på en måte er juridisk klart svart på
jeg syns ikke at det er bra hvis vi importerer folk fra andre land for å komme å gjøre selektive aborter <ee> i Norge av denne typen knyttet til fosterreduksjoner
<ee> det er et vanskelig etisk spørsmål men det grunnleggende temaet er selvfølgelig tror vi at de etiske vurderingene gjøres best av en nemnd eller tror vi de gjøres best av en kvinne
og jeg mener at vi har funnet det valget de tolv første ukene om at en kvinne og familien gjør de beste valgene
neste tilleggsspørsmål blir stilt av representanten Torgeir Micaelsen og deretter Kjersti Toppe
Micaelsen vær så god
president jeg jeg er glad for at <ee> statsministeren er enig med meg og Arbeiderpartiet i disse spørsmålene og har stått fast i en sak som ja for mange er etisk vanskelig
det er den også for meg
men president statsministeren har rett
når vi har valgt i Norge å ha en selvbestemt rett til abort må vi også respektere at det kan være mange beveggrunner for hva som er den personlige grunnen til at man velger å gjøre det man vil
og derfor vil jeg si at jeg oppfordrer nå alle <ee> til å være edruelig i denne debatten
<ee> og det kanskje statsministeren kunne opplyse Stortinget om var
er det riktig at det for eksempel ikke er anledning for utenlandske kvinner å komme til Norge og få utført dette på statens regning for eksempel som enkelte antydet
jeg kan svare på mitt eget spørsmål president for det er nemlig ikke <INAUDIBLE>
<ee> president <ee> det er bra at <ee> at <ee> sp s at spørreren kunne svare på sitt eget spørsmål
<ee> det er jo sånn at det er ikke vi har ikke et offentlig finansiert helsevesen for at folk kan komme fra andre land og få gjort <ee> inngrep eller hjelp
det krever helt særskilte vedtak hvis det skal hvis det skal skje
<ee> så er der jo en adgang for på noen områder å for for enkelte å bidra med å betale for men det er det veldig lite bruk av i det offentlige helsevesenet og det er ikke på dette området <ee> naturlig naturlig del
jeg mener at det er <ee> altså jeg er helt enig i at dette oppleves som etisk vanskelig
men i bunn og grunn så er det til slutt et ansvar som alltid må ligge hos <ee> kvinnen i disse første tolv ukene mener jeg
neste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Kjersti Toppe
president det er gjort en lovfortolkning av hvordan dagens lov er og regjeringen har besluttet at vi ikke ønsker å fremme forslag om å endre dagens lov
<ee> det er jo fritt opp til Stortinget å komme med forslag om at man vil endre dagens lov og få flertall for det men jeg opplever jo at det vi har gjort har et bredt flertall bak seg i Stortinget
og at jeg antar at alle partier kan foreta etiske og vurderinger uten at regjeringen sender meldinger til Stortinget knyttet til disse spørsmålene
siden vi ikke foreslår noen endring av loven så opplever jeg at vi da har et flertall bak oss <ee> når vi heller ikke har fått noe ønske om <ee> fra et flertall på Stortinget om å gjøre disse endringene
så er jeg enig i at dette er vanskelige etiske vurderinger for de som jobber i helsevesenet
<ee> og det vil være vil være mulig og en vurdering som kan gjøres <ee> <ee> av av legene og av <ee> av den enkelte abortsøker
vi går videre til neste <ee> hovedspørsmål
det vil bli stilt av representanten Liv Signe Navarsete
Navarsete vær så god
president regjeringen la frem en langtidsplan for Forsvaret som <ee> var tilpasset de nye sikkerhetspolitiske utfordringene som betød endringer i strukturene men som også var en massiv økning av satsingen på Forsvaret i årene fremover
regjeringen har allerede begynt den økningen og satsingen i de budsjettene vi har bak oss og vi har nå et betydelig løft i årene fremover oss i budsjettet
på ett område så har vi sagt at vi trenger lengre tid og det er derfor vi gjennomfører en landmaktstudie for å gå igjennom hvordan både Hæren og heimeverk <ee> Heimevernets strukturer fremover og plassering skal være
men det betyr ikke at der ikke er investeringsmidler til for eksempel Hæren inni langtidsplanen
det er lagt opp til betydelige investeringer i Hæren også i de <ee> prioriteringene som er gjort
det er også slik at vi økte antallet heimevernsstyrker utover det som var det fagmilitære rådet fordi vi mente også at bistanden til det sivile samfunn kunne kreve mer av det og at vi ønsket å ha en større grad av robusthet
det som skjer i år er at de første trinnene på dette nå oppleves
vi øver mer
vi sikrer at <ee> der er mer robusthet i hele vårt forsvarsstruktur og det merker vi også at vi ser gode erfaringer på
vi øver nå på en måte som vi ikke har gjort på lang lang tid i Forsvaret og vi ser for eksempel at Marinen er m har mye sterkere operativ evne enn det det hadde da vi kom inn i regjeringskontorene
så <ee> og når det gjelder nye estimater så har vi ingen nye estimater nå men vi kommer til å følge opp Stortingets ønske om å få tilbakemelding på disse temaene etter hvert som vi går videre i prosjektet
Liv Signe Navarsete til oppfølgingsspørsmål vær så god
president for regjeringen ligger det ingen føringer om at det skal være en sammenslåing mellom Hæren og Heimevernet men man skal bruk man skal se på hvordan man bruker landstyrkene våre best mulig og mest effektivt
alt vi gjør på Forsvaret må være å få mest mulig forsvarsevne
det må være sånn at vi må se hvordan vi bruker disse styrkene sammen hvordan det fungerer hvor godt trent de er hvilket utstyr de har
og det er sånn du kan ha mange folk og lite utstyr dårlig trening
i mange år har vi hatt mange folk i Heimevernet på papiret men de har ikke vært trent
i totusenogni så var ingen deler av områdestrukturen trent i det hele tatt
da satt Liv Signe Navarsete i regjering og trente ikke Heimevernets områdestruktur i det hele tatt
nå har vi altså trent betydelig av dette for å sørge for at det er funksjonelt
og så er jeg grunnleggende uenig i at gårsdagens høring viste at det er fare på ferde med det Heimevernet vi har fremover i forhold til de sikringsbehovene vi har
vi har <ee> bedre trente styrker mer øvete styrker som vil være mer tilgjengelig og kunne gjøre en bedre jobb enn tidligere
<ee> det blir gitt <ee> tilleggsspørsmål
første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Geir Pollestad og deretter Anniken Huitfeldt
Pollestad vær så god
president det er altså slik at Stortinget har vedtatt en reduksjon i områdestrukturens plantall fra toogførti|førtito tusen til femogtredve|trettifem tusen menns <ee> mannskap
og det kommer vi altså det skal man gradvis gjennomføre men vi opprettholder nivået fra totusenogseksten også i totusenogsytten
og så det viktig å huske at vi har fått et fagmilitært råd om hva som er trusselen og utfordringene våre fremover gitt ulike scenarioer
og det er der vi skal bruke optimalisere bruken av de pengene vi har og de ressursene vi har innenfor det offentlige
vi har altså valgt fra regjeringen sin side å foreslå overfor Stortinget å ha noe større heimevernsstruktur enn det som var forsvarssjefens anbefaling
og vi har vært opptatt av <ee> fra vi kom i regjering ved endringer i revidert nasjonalbudsjett allerede i totusenogfjorten å sikre mer penger til øvelser nettopp for å trene ikke minst innsatsstyrkene som over lang tid ikke var trent eller brukt
og det å ha et heimevern som ikke trener som ikke øver det er i alle fall bortkastede ressurser
det har denne regjeringen gjort noe med
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Anniken Huitfeldt og deretter Hans Fredrik Grøvan
Huitfeldt vær så god
nå foregår det store kutt over hele Norge
da vi inngikk forlik med regjeringen var vi opptatt av å øke midlene til Heimevernet slik at det ble mer tid til øving
en av Heimevernets sentrale oppgaver er jo vakt og sikring av militære og sivile objekter og infrastruktur objektsikring
vil statsministeren nå i lys av Riksrevisjonens påpekning av svært alvorlige mangler øke antall heimevernssoldater
<ee> president jeg mener at objektsikring dreier seg ikke først og fremst om Heimevernet men Heimevernet gjør en god jobb innenfor deler av objektsikringen
som jeg også sa flere ganger under gårsdagens høring så er jo det å sikre objekter det gjør du på veldig mange ulike måter
og vi har altså hatt perioder hvor det har gått prå det har gått tiltak inn og ut av disse objektsikringslistene avhengig av hva slags andre alternative metoder man har
sånn at det er et veldig dynamisk bilde og det er ikke slik at jeg mener at gårsdagens høring eller Riksrevisjonens <ee> rapport tilsier at vi skal øke antallet heimevernssoldater i Norge
men jeg mener det er veldig viktig at de soldatene vi har uansett om det er Heimevernet eller andre er godt trent har godt materiell og vet hvordan oppgavene skal løses
det er da vi får mest mulig effekt
og det har denne regjeringen gjort i motsetning til hvordan det var situasjonen var da vi kom inn <INAUDIBLE>
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Hans Fredrik Grøvan deretter Ola Elvestuen
president Heimevernet som flere har berørt allerede har <ee> vært og er strategisk plassert utover i i landet og er tildelt <ee> en sentral rolle i arbeidet med objektsikringa som en del av beredskapen
president <ee> jeg er veldig opptatt av at vi skal dimensjonere våre styrker etter de oppgaver vi tilfører de og derfor er det helt naturlig å svare ja på dette spørsmålet
vi skal sørge for at vi har volum til å dekke de oppgavene som er
så har jeg registrert at det gjennom den høringen hadde vært et stort fokus på Heimevernets rolle i forhold til objektsikring
de har en viktig rolle
men skjer det noe så er førsteresponsen politiet ikke Heimevernet
det er også ofte andre tjenester som er raskt ut i tilpe type krise og konflikt
Heimevernet har en funksjon som også ble godt beskrevet og som var en viktig del av den langtidsplanen og for første gang en del av en langtidsplan et eget kapittel om om Forsvarets bidrag til det sivile samfunnet hvor også Heimevernet har mange andre viktige oppgaver
og vi må se på summen av disse oppgavene når vi dimensjonerer volumet for Heimevernet
det er en av grunnene til at vi valgte å øke antallet heimevernssoldater fra det som var forsvarssjefens forslag tretti tusen til femogtredve|trettifem tusen pluss tre tusen innsatsstyrker
siste tilleggsspørsmål i denne runden kommer fra representanten Ola Elvestuen
Elvestuen vær så god
<ee> men nå s har vi jo inne og skal ha en landmaktsstudie og det er forunderlig de mye av de endringene som nå skjer i forkant av den blant annet det som skjer med Sjøheimevernet og Heimevernet
<ee> men statsministeren <ee> påpekte tidligere viktigheten av at du har fagmilitært <ee> råd <ee> som det jo òg kan være uenigheter om men det vil jo også være et fagmilitært råd om <ee> landmakten
<ee> og vil det er viktig at vi har en offentlig debatt
<ee> vil statsministeren sikre at vi har en god offentlig debatt og en offentlighet omkring landmaktstudien som er tidsnok og tidlig og god tid i forkant av jo beslutningen som skal komme i forbindelse med <INAUDIBLE>
Solberg vær så god
president jeg er helt sikker på at når landmaktsutredningen kommer så vil det være god offentlighet rundt diskusjonen
og jeg er helt sikker på at Stortinget vil ha en bred diskusjon og resten av samfunnet vil ha en bred diskusjon om om <ee> de endringene som skjer i landmaktsutredningen
når det gjelder spørsmålet om fagmilitære råd så har jeg lyst å si at nå er det viktig å tenke gjennom i hvilken krise og konflikt ser vi for oss
og så er det sikkert <ee> vi må hele tiden utvikle Forsvaret på nye funksjoner og nye områder
og en av de absolutt viktigste utfordringene vi kommer til å ha fremover er knyttet til cyber og knyttet til cyberteknologi og det er det viktig at vi også følger opp grundig fremover
vi går da til neste hovedspørsmål og det blir stilt av representanten Trine Skei Grande
Skei Grande vær så god
president ved forrige valg så gikk vi til valg med å gjennomføre et lærerløft
det lærerløftet har vi gjennomført
det har blitt en suksess
nesten alle de lærerne som har vært igjennom syns at dette var kjempenyttig og at dem har blitt bedre lærere i andre enden
og men gjennom hele det lærerløftet er det mye ferdigheter som har hatt fokus
det er knekking av lesekoder og knekking av mattekoder
vi vet at vi nå lever i ei tid med populismens fremvekst i Europa og i norsk politikk
vi ser store endringer som gjør at vi skal utdanne elever som skal være i stand til å gå ut i et næringsliv og et arbeidsliv der dem sjøl skal være med på å endre sine egne arbeidsoppgaver
det er ganske store krav
<ee> og vi burde egentlig hatt et breia ut fokuset til lærerløftet ikke bare for ferdigheter men også dannelsesperspektiv kreativ kompetanse
så spørsmålet mitt til statsministeren burde vi ikke egentlig nå ha innført et lærerløftet to null som handler om å løfte dannelsesperspektivet og de kreative og heile mennesket i utdanningssystemet vårt|1
president for det første er jeg enig med representanten Skei Grande i at vi har gjennomført det lærerløftet og at det er en suksess
<ee> vi har nå hatt historisk mange
vi har hatt over en tredoblet antallet lærere som har fått videreutdanning
vi har <ee> gjennomført femårig <ee> lærerut altså lærerutdanning
det gir jo også rom for mer fag og andre kombinasjoner inn i den lærerutdanningen
men jeg mener ikke det er til forkleinelse for at man skal lære å lese og skrive fordi at det er liksom begynnelsen på det hele
man får ikke mye kritisk tenkning av å ikke klare å lese ordentlig eller skrive ordentlig eller å knekke mattekoden eller stille spørsmål ved de teknologiske så det er viktig å ha et fagfokus samtidig
om dette betyr et lærerløftet to null <ee> det vil jo være slik at når vi har løftet nok lærere igjennom til å nå de fagkravene vi har så vil det jo også være mulig til å fylle på med annen ting
og så mener jeg at en del av etterutdanningsstrategiene rundt omkring i kommuner må også være å fylle faginnhold og sørge for at vi oppdaterer oss med nye ting
så mener jeg at vi også må jobbe mye i forhold til digitalisering
den største utfordringen på digitalisering og arbeidet med barna våre i skolen er mangelen på lærere med kompetanse å å føre til det
men hvis du spør meg om hva som er den aller viktigste reformen så lanserte vi det på mandag jeg og <ee> og kunnskapsminister <ee> Torbjørn Røe Isaksen og det er systematisk tidlig innsats
for jeg mener at den systematiske tidlige innsatsen er starten på alt
og det å sørge for at ti tusen barn ikke går ut av norsk skole uten å kunne lese og skrive og regne så godt at de klarer å ta videreutdanning som har en utfordring i tilknytningen sin til arbeidslivet fremover det er kanskje oppgave nummer én å sikre
for jo flere mennesker med avmaktsfølelse for de ikke klarer å delta jo større er utfordringene
Trine Skei Grande til oppfølgingsspørsmål vær så <INAUDIBLE>
ja vi gleder oss til fredagen for å sjå|se hva som står i den meldinga og hva vi kan være med å lage flertall for her
men fortsatt er det sånn at hvem som helst i dette landet kan kalle seg lærer
<ee> og bare du har fått en lærerstilling så kan du si at du er lærer
vi har mange viktige yrker i Norge som ikke alle kan påberope seg som er avgjørende for oss
du kan ikke gå et hvilket som helst sted og noen kan kalle seg lege enda og fordi det er et viktig yrke som ikke alle skal kunne påberope seg å ha som tittel
men lærere det kan alle kalle seg uansett hvor lav utdannelse man har
så spørsmålet mitt til statsministeren bør ikke vi beskytte lærertittelen
president det er sjelden jeg får spørsmål i denne spørretimen som jeg ikke har hørt før eller har tenkt på før
og jeg skal innrømme at jeg fikk det akkurat nå
jeg har ikke tenkt på at det å beskytte lærertittelen i seg selv er en utfordring
vi har jo valgt den andre måten å gjøre det på nemlig å si at de som skal undervise i et klasserom overfor våre barn må ha visse kompetansekrav i de fagene de gjør
og så er det jo sånn at man kan være lærer i mange andre typer institusjoner og jobbe med det
første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Iselin Nybø og deretter Christian Tynning Bjørnø
Nybø vær så god
<ee> det at lønn òg har en betydning for å få til det er der mange som peker på
og nå har vi|1 jo gjennom denne stortingsperioden stilt en rekke krav til de som skal være <ee> lærere i skolen
vi|1 har innført en femårig lærerutdanning som statsministeren òg var inne på
vi|1 har <ee> stiller krav til antall studiepoeng for å undervise i norsk matte og engelsk på ungdomsskolen og barneskolen
vi|1 har <ee> satt karakterkrav for å komme inn <ee> på lærerskolen
vi|1 vi|1 forventer at lærerne tar videre- og etterutdanning og holder seg faglig oppdatert
mitt spørsmål til statsministeren det er er statsministeren enig i at økt utdanning og kompetanse skal lønne seg
det har av og til også vært påpekt som en utfordring før vi stilte kompetansekravene at noen av de som hadde masterutdanning opplevde at det var vanskeligere å få jobb i enkelte kommuner fordi at <ee> <ee> de egentlig da hadde et høyere lønnsutbetaling
men jeg mener først og fremst at vi skal holde fast på at <ee> lønn forhandles mellom arbeidsgiver og arbeidstaker og at det skal det også gjøres i fremtiden
det vi har jobbet med er jo disse alternative karriereveiene som gjør det mulig for lærere å være lærere men samtidig på en måte oppleve en karrierevei og en utvikling i det som gjør at du ikke alltid må flyttes over til de administrative oppgavene
og i den sammenhengen og i de prosjektene så er det jo også lønnsmidler knyttet til det
neste tilleggsspørsmål blir stilt av representanten Christian Tynning Bjørnø og deretter Anders Tyvand
Bjørnø vær så god
president vi lever i skiftende tider politisk demokratisk og demografisk
Arbeiderpartiet vil ha en sterk offentlig fellesskole og ikke minst lærere som både er faglig solide gode til å lære bort og til å tolke nyhetsbildet og det samfunnet vi lever i sammen med elevene
men president dessverre så går utviklinga i feil retning
det har ikke vært flere ukvalifiserte som underviser i norsk skole på femten år
og siden grunnskolelærerutdanninga ble oppretta i tjueti så har det heller ikke vært så få studenter som møter opp og vil undervise i barneskolen
vi er for at lærerutdanningene og blir femårige og masterutdanninger men vi er fortsatt bekymra for rekrutteringa
dette er alvorlige tall president på tampen av statsministerens regjeringsperiode
og det er med utålmodighet jeg stiller spørsmålet når skal egentlig regjeringas påståtte satsing på lærerne gi resultater
president den gir resultater hver dag i de klasserommene hvor det står lærere som har vært på etter- og videreutdanning og som <ee> har nye måter å jobbe med fagene sine på
det at vi har økt faginntakskravene gjør at det blir forhåpentligvis færre som ramler ut i løpet av utdanningsløpet og bidrar også til å løfte dette
og det å investere i mennesker er blant de investeringene som er viktigst men som også tar lengst tid
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Anders Tyvand og deretter Audun Lysbakken
Tyvand vær så god
jeg syns at Lærerløftet to null er en god idé
nå har vi jo nettopp <ee> <ee> gjennomført en fornyelse av Kunnskapsløftet eller det vil si vi har behandla det i Stortinget og regjeringen er i gang med det arbeidet
<ee> og der fikk KrF blant annet gjennomslag for at vi skal gjennomføre et verdiløft i skolen
vi skal løfte verdiene tydeligere fram i undervisningen
vi skal vektlegge dannelsesperspektivet i større grad enn det vi gjør i dag
men for at vi skal lykkes med det så er det jo viktig at lærerne har kompetansen til å gjøre det
<ee> og da må den kompetansen inn i lærerutdanningen
så opplever jeg nok kanskje at regjeringen har <ee> et litt annet fokus når det gjelder lærerutdanningen
for eksempel så må man nå ha karakteren fire i matematikk for å komme inn på lærerstudiet selv om man ikke skal undervise i matematikk
selv de som skal undervise og studere de klassiske dannelsesfagene måles nå først og fremst på mattekarakteren
mener statsministeren at det er en god strategi for å vektlegge dannelsesperspektivet <INAUDIBLE> og i skolen
president det er veldig viktig at elevene møter kvalifiserte lærere til å hjelpe de med også spre å å knekke kodene i de viktige grunnleggende fagene
en av utfordringene vi har i vårt land er dårlige mattekunnskaper blant annet algebrakunnskaper
selv om de er blitt bedre så er vi dårlig i algebra
det går i en sirkel
i totusenogåtte ble det gjennomført en stor lærerkompetanse- ut og øvelsesundersøkelse som viste at norske mattelærer <ee> no norske lærere også som underviste i matematikk også var skåret dårlig i algebra
så når de skårer dårlig i algebra så skårer også elevene deres dårlig i algebra
det betyr at du må ha en viss fordypning og forståelse
og vi har hatt én
et av de fagene vi har hatt stor strykprosent på på på <ee> lærerutdanningen har jo nettopp vært matematikk
så jeg kommer alltid til å forsvare at vi stiller den karakteren for jeg mener at det er så utrolig viktig at den læreren som står og underviser i det faget faktisk selv har skjønt det faget
og jeg tror det vil gjøre noe med strykprosentene
det er ikke til forkleinelse for at vi skal ha god dannelsesperspektiv for øvrig
og det må vi jobbe med
og når vi har fem år så har vi også større rom til å fordype oss på flere tema
siste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Audun Lysbakken
Lysbakken vær så god
president jeg deler regjeringens mål om tidlig innsats og vektleggingen av at alle barn i norsk skole får en godt kvalifisert lærer
så er det bare sånn da at andelen ufaglærte lærere har økt med nesten førti prosent under denne regjeringen
syns statsministeren at det er et vellykket lærerløft
regjeringens lærerløft er å løfte videreutdanningen av lærere og der har vi tre ganger så mange som er under videreutdanning nå hvert eneste år enn det som var under den forrige regjeringen
<INAUDIBLE> lærerløft var å stille strengere fagkrav det var å sørge for nye forsøk på karriereveier fremover og det var å løfte femårig <ee> masterutdanning
alt det har vi gjennomført
i en periode hvor du forlenger tiden folk går på utdanning så vil det være sånn at noen behov må altså får du litt færre nyutdannet ut og da vil det fylles med noe færre kanskje også ufaglærte lærere
men så er det jo da viktig at vi over tid bygger opp et betydelig høyere nivå på de lærerne som er i klasserommet og det krever en investering på veien
representanten Lysbakken kan bli stående fordi han har neste tilleggsspørsmål
nei hovedspørsmål
skatteflukt undergraver velferdsstaten fellesskapet sine inntekter og er et slag mot norsk nærings- og arbeidsliv
når <ee> folk fra den økonomiske eliten flytter pengene sine ut av landet for å slippe å betale skatt så vender de på mange måter ryggen til fellesskapet
penger som forsvinner kunne gått til helse til folk som har lite eller til lærerløft som vi nettopp snakket om og det har også den konsekvens at andre må bidra med mer fordi noen med mye velger å ikke bidra
hvis vi skal gjøre noe med det her president så må vi ha internasjonalt samarbeid for å hindre skattekonkurranse
vi må også som politikere vise holdning
og derfor så lurer jeg president på hva regjeringen har gjort for å hindre skatteflukt og hva som er statsministerens sitt syn på skatteflyktninger
president at personer flytter ut av landet for å slippe å betale skatt er dessverre noe som skjer
jeg har sett det i min hjemby over mange år at der er personer og familier som har flyttet ut og driver fortsatt næringsvirksomhet
jeg er glad for at næringsvirksomheten fortsatt drives i Norge skaper ringvirkninger og jobber
hvis jeg spør hovedgrunnen til at de flytter ut er at de opplever at de vil <INAUDIBLE> måtte tømme bedriften så mye gjennom formuesskattereglene at det ville være vanskelig å gjennomføre å bli boende
det er jo en av utfordringene i vårt system at folk flytter ut av landet basert på også at vi har spesielle skatteregler som gjør at når du skal ta vare på arbeidsplassene i Norge så får de en har de en utfordring
så er jeg enig i at skattekonkurranse er dumt
derfor tar jeg dette opp nettopp to veldig tydelig i internasjonale fora
jeg sier det hver gang jeg er ute jeg sier det både i forhold til utviklingslands situasjon og jeg sier det i forhold til våre land
jeg var derfor også tydelig på at selv om vi har redusert selskapsskatten så var ikke det vår hovedprioritet men det er noe vi er nødt til å gjøre for å være konkurransedyktige med nabolandene og vi skal gjøre det i et rom som gjør at vi er konkurransedyktige for investeringer fremover
men det er ikke noe jeg står og applauderer fordi at det er et resultat av at mange land nå reduserer beskatningen av selskap
og så er det en utfordring og vi må gjøre dette på europeisk plan det å jobbe mere med å få de store multinasjonale selskapene til faktisk å betale skatt til å delta i landet
og i så måte så er ikke det forskjellig for oss men vi trenger mer internasjonale regler knyttet til dette
og noe av det som er bra og det som det har vært jobbet gjennom OECD for er mye mer åpenhet om skatteregler og om skatte altså plasseringer
og Panama Papers hadde en <ee> god effekt på det
det ble veldig fort sånn at Panama også meldte seg inn og hadde åpnenhet om <INAUDIBLE>
Audun Lysbakken til oppfølgingsspørsmål vær så god
president det var klar melding og sjøl om vi er uenige om skattepolitikken så er vi åpenbart enige om skatteflyktninger
og det viser seg da at én av Høyre sine givere til <ee> valgkampen i tjuesytten er en person som er bosatt utenlands og som ikke har gjort noen hemmelighet av at det er for å slippe å betale skatt til Norge
til VG i totusenogåtte sa denne personen som begrunnelse om hvorfor han hadde flyttet ut av landet at hans nye hjemland sitat har de beste rammevilkårene for forretningsvirksomhet og det er ingen skatt på inntekt kapitalinntekt eller formue
syns statsministeren virkelig det er greit at hennes egen valgkamp finansieres av en som har flyttet sine penger utenlands for å slippe å bidra til det fellesskapet som hun sjøl leder
president det kan være mange motiver for at man flytter utenlands
formuesskatten skaper også flytting av folk og det er en utfordring som som jeg syns venstresiden i Norge burde sett mer på
for jeg mener at langsiktig tilstedeværende kapital er utrolig viktig også for næringsutviklingen fremover
det blir åpnet for tilleggsspørsmål
første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Snorre Valen og neste fra Truls Wickholm
Valen vær så god
president er det vanlig i europeisk sammenheng at et regjeringsparti mottar store summer til valgkamp fra skatteflyktninger og kjenner statsministeren til noen andre eksempler i Europa på at det her har skjedd
statsminister Erna Solberg <INAUDIBLE>
jeg vet ikke hvilken person det dreier seg om og jeg vet heller ikke hvilket beløp det dreier seg om
<ee> og så og jeg følger <INAUDIBLE>
nei men altså derfor så og
og jeg vet heller ikke hva reglene er i andre land men at der er bidragsytere som er statsborgere som bor i andre land vil nok finnes finnes frem til i flere andre land
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Truls Wickholm
Wickholm vær så god
president det er jo interessant at statsministeren ikke har noe aktivt forhold til <ee> hvem hun mottar penger av for å <ee> gjennomføre <ee> sin <ee> politikk
<ee> men men men <ee> en del av dette bildet her også er jo en regjering som kanskje ikke har vært nettopp så aktiv for å bekjempe skatteflyktninger <ee> skatteunndragelser som den kunne vært
Stortinget vedtok i tjuefemten at det skulle innføres et eierskapsregister for å få et register over faktiske egentlige eiere
det har vi fortsatt ikke sett noe til
<ee> oppfølgingen av skatteforlikets punkter <ee> om <ee> <ee> nettopp å å forhindre store multinasjonale selskaper i å utnytte våre skatteregler <ee> følges heller ikke opp i så sterk grad som det <ee> kunne <ee> vært gjort
<ee> hva hva tenker statsministeren om at hun nå <ee> i lys av det som tidligere representanter her tar opp også blir sett på en statsminister som nettopp ikke <ee> har et aktivt forhold til å bekjempe skatteflyktninger
jeg tror nok jeg blir oppfattet som en statsminister som har et aktivt forhold til å bekjempe skatteflyktninger
jeg tror alle de <ee> de av mine kollegaer som hører meg holde innlegg internasjonalt vet at vi gjør det
men det er vanskelig for et enkelt land å ha egne regler knyttet til for eksempel hvordan du skattlegger multinasjonale selskaper eller annet
veldig ofte må disse spørsmålene gjøres i en sammenheng internasjonalt og for eksempel gjennom arbeidet i EU
da går Stortinget videre til neste hovedspørsmål
det er fra representanten Rasmus Hansson
og siste hovedspørsmål vil bli stilt av representanten Magne Rommetveit
Rasmus Hansson vær så god
<ee> og i den rapporten <ee> går de gjennom hvordan verden <ee> må utvikle energisystemene sine for å nå to-gradersmålet og ambisjonen om én komma fem-gradersmålet som Norge har sluttet seg til
i denne situasjonen <ee> gjør regjeringen i Norge det stikk motsatte
<ee> dette er altså <ee> så vidt jeg kan se det stikk motsatte av det det internasjonale energibyrået og enn det byrået for fornybar energi anbefaler
mener statsministeren at disse to byråene tar fullstendig feil i sin analyse og anbefaling
president rapporten med bidrag fra IEA og IRENA slår fast at begrens for å begrense <ee> teknolo <ee> te temperaturøkningen til godt under to grader så kommer det til å kreve store omlegginger innenfor energiområdet
så det er altså s bilde av samme rapport som nå er blitt <ee> sitert av representanten Hansson
<ee> ifølge den rapporten så vil det også være behov for fossile energikilder særlig gass etter totusenogfemti
fossile energikilder vil da d rekke rundt førti prosent av energietterspørselen altså rundt halvparten av dagens nivå
så det er ikke slik at at <ee> det ikke er vil være behov for det eller at det er tilpasning om mulig innenfor et nivå godt under to grader
så er det sånn at norsk petroleumsproduksjon de har lave utspill det es utslipp
de spiller en viktig rolle i det europeiske energiforsyningen
gass til erstatning for kull er en rask og effektiv måte å få til store utslipp på og det er en del av løsningen når europeiske land skal nå sine klimamål
så jeg mener jo at gass kommer til å være en viktig del av forsyningssikkerheten til støtte for ikke-regulerbar fornybare kilder sånn som vind og sol
når det gjelder olje så understreker også rapporten at investeringer i nye utbygginger vil være viktig fordi at produksjonen i eksisterende felt synker mer enn etterspørselen
så jeg mener ikke at det er grunnlag for å si at der er en motstrid mellom det vi gjør på nye leteområder eller nye felt i Norge og <ee> rapporten som er kommet fra IEA og IRENA
Rasmus Hansson til <ee> ho <INAUDIBLE>
har helt rett i at <ee> rapporten påpeker at det vil være behov for olje i størrelsesorden førti prosent av dagens <ee> etterspørsel i framtida og <ee> og at de omtaler gass
det rapporten sier om gass er at den anbefaler <ee> på det sterkeste at gass som eksporteres <ee> og brukes <ee> skjer med karbonfangst og -lagring <ee> og det er overhodet ikke en del av <ee> prisbildet eller planene for norsk gasseksport
mener statsministeren at det er fullstendig irrelevant å legge inn noen form for rettferdighetstenkning historisk og politisk i <ee> vurderingen av hvem som skal produsere den siste olje
president jeg mener vi bør legge de viktigste målene der er klima <ee> til grunn
og hvis vi har den beste teknologien med de laveste utslippene <ee> og blant de laveste har vi i dag og vi skal fortsatt ha veldig sterkt fokus på å ha lave utslipp på veien så vil det være rom
men så er det viktig å huske at norsk olje- og gassnæring kommer til å bli mindre i årene som kommer
det kommer til å være funnet mindre
det kommer til å være dyrere utvikling