scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
da har jeg lyst til å si at det vi gjør er å holde advokatsalærene fast
det betyr at der er like mye hjelp til alle men vi justerer ikke opp advokatsalærene
advokatsalærene kommer til å være tusen og tjue kroner i timen for fri rettshjelp
det er ikke en prisjustering i dette
det vi mener er at vi ikke trenger å betale advokatene mer for den frie rettshjelpen
der er like mange timer til fri rettshjelp innenfor ordningen
vi går da videre til neste hovedspørsmål som er fra Espen Barth Eide
president i går møtte energi- og miljøkomiteen lederen for FNs klimapanel doktor Hoesung Lee
det møtet ble en <ee> bekreftelse på hvor sentralt arbeidet med karbonfangst og lagring er for klodens klima
lykkes vi ikke med CO2-håndtering vil det bli både langt dyrere og langt vanskeligere å nå målene i Parisavtalen påpeker doktor Lee
Norge har et særlig ansvar på dette feltet
vår velstand er i stor grad basert på betydelig bidrag til CO2-utslipp til atmosfæren gjennom mange tiår
<ee> dertil har vi i Norge en lang rekke lovende CCS-prosjekter knyttet til så vel prosessindustri som avfallsgjenvinning som teknologisk sett ligger helt i front
prosjektene har blitt til gjennom godt offentlig–privat samarbeid
satsingen er klimapolitisk riktig og dertil industripolitisk fornuftig
ved å bli verdensledende innen denne teknologien åpner det seg nye muligheter også for norsk næringsliv i fremtiden
og jeg vil derfor spørre statsministeren om hvordan det kan ha seg at regjeringen i statsbudsjettet kutter tre hundre og førti millioner kroner i støtten nettopp til pågående CCS-prosjekter
som statsministeren vil ha registrert har forslaget møtt kraftig kritikk fra mange og svært ulike hold
fra Bellona til Norsk olje og gass <ee> fra LO til NHO har protestene haglet
det syns å være ualminnelig bred enighet der ute om at karbonfangst og lagring fortsatt skal være et viktig satsingsområde for Norge
etter mitt syn legger regjeringer i dette budsjettet opp til at totusenogatten skal være et hvileskjær i dette viktige arbeidet
med dette sender regjeringen et negativt signal til markedet og til omverdenen om at en er ikke helt overbevist om at CCS er veien å gå
men skal vi stoppe oppvarmingen av kloden i tide er det ingen tid å miste
så president hva er statsministerens begrunnelse for å kutte på dette feltet nettopp nå når bevisstheten om dramatikken i klimaendringene og betydningen av CO2-håndtering er større enn noensinne
president <ee> jeg hadde også i går møte med <qq> lederen for <ee> IPCC Hoesung Lee
og jeg <ee> <ee> hadde også en diskusjon om <ee> karbonlagring som var det hans viktigste tema var nemlig <ee> mu potensialet vi har for karbonlagring <ee> på norsk sokkel
<ee> det er jo også en av de områdene som fortsatt går med fullt <ee> gjennomgang <ee> for neste år
vi er nå kommet til det punktet i i CCS-diskusjonen at vi må ta en beslutning om å gå over i neste fase
bakgrunnen for at budsjettet går ned noe er at vi vil nå komme inn i oppsummeringen og <ee> eventuelt vedtaksfasen av igangsette nytt konsept
det betyr at der er ikke behov for samme type mengde penger for å drifte utredningsbiten som har ligget inne men så har vi sagt at hvis vi da går videre i neste fase så kommer det til å koste betydelig mer enn tre hundrede millioner kroner
da snakker vi om at det årlig er milliardbeløp som skal brukes i subsidier av et av disse budsjettene
det må vi da komme til når vi er ferdig med prosessen rundt dette
vi er nå egentlig på det punktet som <ee> <ee> som blir på måte beslutningstidspunktet i løpet av denne våren
det betyr at vi mener at det ikke vil være riktig å holde i gang bare arbeidet med utredning men egentlig vi nå er på oppsummering og arbeidet som skal bli ferdig før jul og inn i januar
og så kommer vi til Stortinget i løpet av vårsemesteret
president jeg er <ee> glad for at det det også er en dialog om lagring i Nordsjøen og det støtter <ee> vi fra vår side fullt og helt
det er viktig del av dette arbeidet
men de prosjektene som nå er i full gang under utredning og i fø foreløpig drift innenfor prosessindustrien og avfallshåndtering er også veldig viktige
det er viktige at vi har en teknologisk ledende industri på dette området
det er viktig for klimaet
det er viktig for industrien
hvis man vet det så bør man jo legge det inn i budsjettet nå
statsministeren sa i et tidligere svar at dette var et budsjett for de store spørsmålene og jeg kan vanskelig tenke meg noe større spørsmål enn å få bukt med <ee> oppvarmingen av kloden
president det neste trinnet i dette er en kost vil medføre at man setter i gang en kostnad som automatisk vil altså bety utbetalinger i milliardbeløp på de neste tre fire statsbudsjettene
det betyr at det er riktig å ha et vedtak i Stortinget før man går videre med det
og det er det som er regjeringens tanke
nå skal vi oppsummere
vi skal gå igjennom
vi skal sikre at kostnadskalkylene
vi skal ta en beslutning om hva vi vil anbefale fra regjeringens side til Stortinget men den kommer i løpet av våren
hvilke tall vi skulle satt inn i budsjettet ville faktisk vært litt uklart for øyeblikket fordi vi ikke er i det området at vi skal si det
og det er sannhetens øyeblikk på CCS som kommer nå
når vi har tenkt å gjøre dette med en anbefaling overfor Stortinget ikke som den forrige regjeringen rett etter et valg bare legge det i skuffen og avslutte det fordi at det viste seg å være for dyrt
men ingen må tro at dette ikke kommer til å ta store deler av et handlingsrom i årene fremover og det må altså prioriteres i budsjettet
og første tilleggsspørsmål er fra Else-May Botten deretter Une Aina Bastholm
ja president skal vi nå klimamåla må vi ta politiske grep f og <ee> finne dem fremtidige løsningene som legger til rette for å få ned klimagassutslippa òg i fra industrien
norsk prosessindustri har gjennomført store reduksjoner i klimautslippa sia nittennitti og har klart planer for hvordan|1 dem skal <ee> få ned resten av utslippa innen tjuefemti
med det her budsjettforslaget til regjeringa så settes den innsatsen som har vært|1 lagt ned på <ee> i rundt karbonfangst i spell
både Yara og Norcem har kommet langt i sine planer om fullskala fangstanlegg
det samme har Klemetsrud med sitt forbrenningsanlegg
slike store satsinger trenger forutsigbarhet og trygge rammebetingelser for å løftes fram
tomt prat og kvileskjær får ikke klimautslippa ned
så president <ee> kan statsministeren svare på hvorfor man nå <ee> kutter her istedenfor å satse
for det viser jo det det som blir sagt her at man skal satse videre og det store beløp men man <INAUDIBLE>
president <ee> jeg tror jeg primært vil henvise til mitt forrige svar
vi er altså nå ferdig med utredningsarbeidet til jul
vi skal nå oppsummere
så skal vi gå over eventuelt implementeringsfase som vil ha milliardbeløp
jeg hørte ønsker i Stortinget om at man skal gjennomføre tre prosjekter
<ee> det er betydelige beløp de neste årene som sannsynligvis vil være ja hvis vi skal gjennomføre tre så kan vi fort være oppe i størrelsen på Nasjonal transportplan i årlige prioriteringer i budsjettet
<ee> skal vi gjennomføre ett så er det selvfølgelig mindre
<ee> dette er de vanskelige valgene og de vil komme til Stortinget når vi er ferdig med det
det er alltid prosjekter en utredningsfase og så skal det oppsummeres så skal det fattes beslutning på om man går på tre om man går på ett om man går på ingen
og det er der punktet vi nå kommer i løpet av denne våren
<ee> og jeg blir jo spent å høre på om Arbeiderpartiet har tenkt å gjennomføre tre
da blir det interessant å høre hvilket skattenivå vi skal ha fremover
da er neste tilleggsspørsmål fra Une Aina Bastholm
et anna viktig klimatiltak som regjeringa ofte fremher <ee> fremhever sjøl er å gjøre det lettere å velge miljøvennlig for folk flest
derfor var vi mange som var overraska når vi så at regjeringa foreslår å øke momsen på kollektivtransporten fra ti til tolv prosent
det her er altså etter å ha økt momsen fra åtte til ti prosent i fjor noe som gjorde at Ruter i Oslo og Akershus tapte tjuetre millioner kroner i fjor
jeg vil også minne statsministeren om at Stortinget har vedtatt at veksten i persontransporten i byene skal tas med kollektivtransport sykkel og gange
regjeringa skriver i budsjettforslaget at det vil komme noe kompensasjon men Ruter oppgir nå at dem regner med å tape seksten millioner kroner i år på grunn av momsøkninga
så hvem mener statsministeren skal ta kostnaden for regjeringa sin økning i momsen til kollektivtransport
skal det være kommunene eller de reisende
president <ee> det er vel kanskje noe på siden av hovedspørsmålet men <ee> siden det er første spørretime så tenker jeg at jeg kan svare på det
det er jo et system hvor vi kompenserer for økningen i form av hva tilskuddene til <ee> til fylkeskommunene til <ee> utgjør og hvilke kostnader
det treffer aldri hundre prosent på hvert <ee> på hver enkelt fylkeskommune
noen vil ende opp med å få litt mer og noen vil kanskje få litt mindre
sånnn er alle overføringssystemer knyttet til til <ee> mellom stat og kommune på dette området
men vi øker altså forbruksbeskatningen i Norge gjennom dette og gjør momssystemet vårt <ee> ja altså likere
<ee> så kan man være for eller imot det men der er solide satsinger på kollektivutbygging i dette budsjettet over seks hundrede millioner kroner
det er en stor satsing på kollektiv og kollektiv vernes i stor grad mot de endringene som gjøres i momsordningene i momsendringene
neste og siste tilleggsspørsmål blir fra Ola Elvestuen
ja president jeg trodde jeg kunne velge hva jeg går videre på men jeg jeg gjør det på karbonfangst og -lagring
<ee> for det er ikke noe tvil om at karbonfangst og -lagring kommer til å være nødvendig for å nå de internasjonale klimamålene og at vi altså skal ha negative utslipp i andre halvdel av dette århundret
<ee> og Norge har jo noen år vært ganske aleine om å ha en satsing
<ee> og fra Venstre òg så er jeg for at vi skal ha en grundighet i planlegging men vi må passe på at den tiden det tar ikke gjør at prosjektene <ee> forsvinner på veien
så mitt spørsmål blir til statsråden er hun trygg på at en på denne ut når nå før saken kan oms Stortinget at det ikke skaper en så stor usikkerhet at prosjektene i seg selv settes i fare
og det andre er om en vil ha et større samarbeid også med Nederland nå som det blir en mulighet
president regjeringen gikk jo på et tidligere tidspunkt inn i et samarbeid med Nederland <ee> og åpnet for det på på CCS tidlig i forrige periode
da avsluttet jo egentlig Nederland sin satsing på det tidspunktet så får vi se om det nå tas opp ny satsing knyttet til det
<ee> det er jo sånn at vi nå er kommet til et stadium hvor <ee> vi skal <ee> vi vi arbeider videre ferdig prosjekt frem mot jul <ee> tidlig januar
der er midler til å holde varm organisasjonen i dette som som det ligger i i budsjettet
men så må vi da jobbe med <ee> resultatene fra konseptstudiene <ee> gå igjennom og se hvordan dette skal fases inn og nettopp da velge om vi skal ha en tre
og vi må altså ta hensyn til den <ee> kostnaden dette vil ha i årene fremover
<ee> vi kan alle være for ting når vi ikke ser regningen men når vi ser regningen så må vi også begynne å diskutere er dette det riktigste tiltaket
er det det som gir mest effekt
er det dette som har mest klimaeffekt fremover
og det må vi gjøre på alle tiltak når de kommer
og dermed er den muntlige spørretimen omme og vi går over til sak to som er ordinær spørretime
det blir noen endringer i den oppsatte spørsmålslisten og presidenten vil i den sammenheng vise til den elektroniske spørsmålslisten i salappen
vi går da til første spørsmål som er fra representanten Jan Bøhler til kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner
jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kommunal- og moderniseringsministeren
etter at vinner av arkitektkonkurransen om Regjeringskvartalet ble kåret har prosjektet igjen møtt mye kritikk blant annet fra byrådet i Oslo og flere stortingsrepresentanter
det handler om massivt byggevolum på lite areal som har vært tema siden idéforslagene kom i tjuefemten
i tidligere diskusjoner i Stortinget og i media har statsråden vært åpen for fortsatt bruk av R5 og R6 som de heter i Akersgata som huser åtte departementer for slik å redusere byggevolumet
når vil statsråden ta stilling til dette og hvordan vil Stortinget bli involvert
president som representanten Bøhler <ee> peker på ble omfanget av det nye regjeringskvartalet diskutert da idéskissen kom i totusenogfemten
prosjektet nytt regjeringskvartal ble deretter vesentlig nedskalert ved at vi reduserte arealnormen fra femogtyve|tjuefem til treogtyve|tjuetre kvadratmeter brutto per ansatt
dette innebærer at det kan bygges ni tusen færre kvadratmeter enn det som fremkom i idéskissen
dette er også fornuftig sett fra et klima- og miljøperspektiv
bystyret i Oslo støttet hovedgrepene i forslaget i til reguleringsplan der størstedelen av ny bebyggelse legges mellom Grubbegata og Møllergata og der åpenhet og tilgjengelighet er viktige førende premisser
samtidig påpekte bystyret at området er presset arealmessig og at romprogrammet bør reduseres
regjeringen vil i første halvdel av totusenogatten ta standpunkt til hvordan prosjektet skal planlegges videre frem mot fullført forprosjekt og kvalitetssikring KS2
i forbindelse med budsjettet for totusenognitten vil vi beskrive de valgene som da ligger til grunn for den videre planleggingen
deretter trolig annen halvdel av totusenognitten fremmes forslag for Stortinget om igangsetting av prosjektet med forslag til byggestart fremdrift bevilgning med videre
frem mot sommeren totusenogatten skal en rekke temaer analyseres
vi har i stortingsproposisjonen totusenogseksten totusenogsytten orientert om at R6 ikke skal inngå i nytt regjeringskvartal dette av sikkerhetshensyn
vi ønsker imidlertid å plassere noen av regjeringskvartalfunksjonene i R5 det vil si regjeringsbygget vest for Akersgaten
hvilke funksjoner og omfang av disse <ee> må vi komme tilbake til
videre legger vi opp til trinnvis utbygging av nytt regjeringskvartal
dermed må det avklares hvilke bygg som skal bygges i første byggetrinn og hvilke departement som skal inn i disse byggene
enkelte har foreslått at det nye regjeringskvartalet kan nedskaleres ved at Utenriksdepartementet ikke flyttes fra Victoria terrasse
regjeringen baserer planleggingen på Statsministerens kontor og alle departementer unntatt Forsvarsdepartementet skal inn i det nye regjeringskvartalet
en rekke momenter taler for <ee> en samling av departementene blant annet økonomi bedre effektivitet og samhandling fleksibilitet mer representativt bymiljø og færre stengte gater
rådet fra Politidirektoratet går også ut på at vi bør sikre et samlet regjeringskvartal fremfor å sikre flere enkeltstående departement plassert rundt om i byen
diskusjonen om Victoria terrasse den startet allerede i totusenogni
da planla Utenriksdepartementet å flytte til nye lokaler ved å bygge på vestbanetomten
president frem mot totusenogatten vil departementet vurdere både omfang og utbyggingstakt for nytt regjeringskvartal
blant annet gjelder dette hvilke funksjoner som kan legges til R5
da blir det åpna for oppfølgingsspørsmål
og min bekymring er at jeg siden den gang ikke har sett noen nærmere tilbakemelding om det og at jeg at jeg <ee> og <INAUDIBLE>
og jeg la merke til at etter kåringen av <ee> vinneren nå så gjentok statsråden at det var <ee> at det var fleksibelt i henhold til by i forhold til byggevolum
så mitt spørsmål <ee> er er mener ikke statsråden at det er blitt for <ee> at det er på tide nå for de som jobber med prosjektering med planlegging å vite mer om <INAUDIBLE> byggevolumet enn at man skal vente helt til tjuenitten med endelige beslutninger
president dette er som representanten Bøhler sier et stort <ee> prosjekt <ee> og det er i hjertet av Oslo
<ee> derfor så er vi opptatt av en god <ee> forankring <ee> gjennom en god dialog med Oslo bystyre og byrådet og de har jo da gitt sin tilslutning til hovedgrepene i reguleringsplanen
<ee> og vi orienterer også Stortinget med jevne mellomrom blant annet gjennom budsjettproposisjonene
og så er det v riktig som representanten sier at vi hadde en god diskusjon om dette i totusenogfemten og etter det så ble prosjektet nedskalert ved at vi gikk fra femogtyve|tjuefem til treogtyve|tjuetre kvadratmeter
og vi orienterte da allerede i desember totusenogfemten og så videre i budsjettproposisjonen for totusenogsytten at det ikke var aktuelt å gå videre med R6 og det av sikkerhetshensyn
men fortsatt så vurderer vi jo da hvordan vi kan bruke R5
vi mener at det skal kunne brukes til <ee> regjeringsfunksjoner
og det vil også bli vurdert <ee> en trinnvis utbygging slik at vi har den fleksibiliteten som vi hele tiden har varslet
ja takk for <ee> tilleggssvaret òg president
det er jo klart at ni tusen kvadratmeter er en ganske ubetydelig nedskalering av et prosjekt på jeg tror det er hundre og fireogførti|førtifire tusen kvadratmeter som det handler om nå
og og mens hvis man beholder fem departementer som i dag er i R5 så vil det være en ganske stor endring av byggevolum eller en stor endring
så jeg mener jo at når man holder på med arkitektkonkurranser holder på med prosjektering skal inn i disse fasene så er det behov for å ta den beslutningen da om om bruk av R5
<ee> statsråden <ee> viser til god prosess med byrådet i Oslo og så videre
jeg la merke til at byrådsleder kommenterte i Aftenposten <ee> vinneren av arkitektkonkurransen som en steinørken og brukte ganske sto sterke ord om at han <ee> at byrådet ønsket blant annet bruk av UD videre
og jeg har jo sett <ee> deltagere både flere av stortingsrepresentantene <ee> en rekke lederartikler i ulike aviser <ee> tidligere statsminister tidligere utennriksministere har jo kommentert ha tatt opp debatten
så jeg mener at det
det mitt spørsmål er <INAUDIBLE> statsråden viser bare i de sammenhenger til sikkerhetshensyn men er det ikke behov for <ee> å tenke igjennom om de sikkerhetshensynene skal trumfe så mye av den offentlige debatten som det ser ut til at statsråden <ee> legger opp til
president nå er nok den offentlige debatten noe mer nyansert enn det representanten Bøhler gir uttrykk for
<ee> og jeg har lyst til også å si at jeg er glad for Bøhlers <ee> engasjement i denne saken <ee> og at representanten ved flere anledninger har tatt den til åpen diskusjon i Stortinget det mener jeg er svært viktig
<ee> nettopp fordi at det nye regjeringskvartalet skal være åpent det skal være inkluderende det skal være en del av bykjernen så er det viktig at al at ulike hensyn <ee> vektlegges
og det er forskjellige grunner til at både den forrige og nåværende regjering har lagt vekt på samling av departementene
det handler jo også om effektivitet i behandl i i <ee> regjeringsarbeidet
<ee> det handler om å unngå stengte gater og sikring av mange bygg rundt om i Oslo som også en del av hvordan du kan åpne byen <ee> byen mer
så det er en totalvurdering men når vi tar beslutningene så må det være basert på fakta <ee> og det betyr at når beslut endelige beslutningen om R5 skal tas så må vi må det være faktabasert og da må vi vite at dette også er sikkert
ellers president så er jeg helt sikker på at det blir nye runder om det også i Stortinget
men jeg ser frem til videre diskusjon og åpenhet rundt <ee> utviklingen av det nye regjeringskvartalet
da går vi videre til spørsmålene
spørsmål nummer to er fra representanten Ruth Grung til næringsministeren og neste spørsmål er fra Nicholas Wilkinson
Ruth Grung vært så god
det er bred enighet om å bruke skattepenger til å stimulere til nyskapning men statsstøtten skal ikke være konkurransevridende
ifølge EØS-rettens regler for offentlig i statsstøtte skal investeringer skje på markedsvilkår
Innovasjon Norge ga Moods of Norway et risikolån på fem millioner kroner i februar etter flere år med underskudd
de fikk ikke mer lån i banken og det var stor usikkerhet om hvorvidt virksomheten ville bli lønnsom igjen
mener statsråden at vi skal bruke skattepenger på slike kanskje ulovlige risikolån
president stortingsrepresentant Grung stiller spørsmål ved et lån Innovasjon Norge ga bedriften Moods of Norway i februar i år
lånet var på fem millioner kroner og ble gitt under ordningen for distriktsrettede risikolån
dette er en låneordning som forvaltes av Innovasjon Norge på vegne av de enkelte fylkeskommunene i dette tilfellet Sogn og Fjordane
formålet og premissene for ordningen omtales i de årlige budsjettproposisjoner for Kommunal- og moderniseringsdepartementet hvor det i proposisjonen for tyvesytten|tjuesytten står at sitat
distriktsrettede risikolån skal bidra til et verdiskapende næringsliv i områder med spredt bosetning og store avstander
lånene kan gis til toppfinansiering av antatt lønnsomme investerings- og utviklingsprosjekter som er vanskelig å finansiere i det private kredittmarkedet
lånene kan innvilges både til nyetableringer og etablerte bedrifter
president jeg forvalter som kjent Statens eierskap i Innovasjon Norge
og stortingsrepresentant Grung legger til grunn for sitt spørsmål at sitat
ifølge EØS-rettens regler for offentlig statsstøtte skal investeringer skje på markedsvilkår
jeg er enig med representanten i at dette er et hovedprinsipp men samtidig åpner statsstøttereglene for en rekke unntak fra denne hovedregelen
det er disse unntakene som hjemler mange tilskudds- og låneordninger rettet nettopp mot distriktene små og mellomstore bedrifter bærekraft forskning og innovasjon
det er velbegrunnede unntak som skaper verdier for samfunnet
og nettopp derfor gis mange av Innovasjon Norges lån på andre vilkår enn de reint kommersielle aktørene gjør
det ligger òg til grunn for bevilgningen Stortinget har vedtatt til selskap og i regjeringens forslag til statsbudsjett
president etterlevelse av statsstøttereglene er noe departementet legger vekt på i dialogen med selskapet og jeg oppfatter at selskapet også har stor oppmerksomhet på dette i sitt arbeid
distriktsrettede risikolån er meldt til ESA og forankret i unntaket for regionalstøtte
Innovasjon Norge gjør uavhengige vurderinger og beslutninger enkeltsaker basert på de oppdragene og føringene selskapet får
og det skal selvsagt ikke gis støtte som bryter med statsstøttereglene
når det gjelder Innovasjon Norges oppdragsgivere altså fylke og stat så følger vi i hovedstat opp vår <ee> <ee> vårt formål med selskapet gjennom vårt våre årlige rapporteringer og evalueringer av selskapet
takk for svaret
og <ee> slik jeg oppfatter det så er det en vanskelig balansegang mellom det å gi risikolån <ee> samtidig som vi skal ha bred aksept i befolkningen for hvordan vi forvalter offentlige midler og ikke minst <ee> skattepenger
og så mener jeg at det er viktig med en offentlig debatt
så etter at jeg sendte over spørsmålet så kom det jo også et svar fra Innovasjon Norge
det syns jeg er positivt
men er det slik at det er ulike vilkår knyttet opp mot risikolån i distrikt kontra ellers
<ee> og er de innfridd
og postdoktor fra <ee> juridisk fakultet i Bergen hun stiller også spørsmål om det er i samsvar med EØS-reglene
og <ee> ministeren henviser til at det løftet opp på generelt basis
ja president jeg har virkelig ingen problemer med at det blir en offentlig debatt om dette og det forstår jeg jo veldig godt når det gis et lån på fem millioner kroner og noen måneder etter så går altså bedriften <ee> konkurs
men vi må jo da legge til grunn at Innovasjon Norge har gjort en konkret vurdering sett et potensial for <ee> bedriften
det er ikke det er ikke slik at det at en bedrift går med tap <ee> forhindrer bedriften i å få risikolån
men Innovasjon Norge skal gjøre en faglig vurdering av hvilket potensial som ligger til grunn
og jeg kjenner ikke hvilke vurderinger som er gjort der inno Innovasjon <ee> Norge både skal <ee> og må ta disse vurderingene selv <ee> og stå inne for de beslutningene de tar
og derfor synes jeg òg det bra at de svarer for disse beslutningene
når det gjelder vår oppfølging så kan den skje <ee> basert på enkelthendelser og enkeltselskaper og omtale i avisen
<ee> vi kan selvfølgelig stille spørsmål det gjør vi men vår hovedoppfølging skjer gjennom eierdialog hvor vi påser at <ee> Innovasjon Norge når de mål de skal
og så er det forskjell på risikolån i distriktene og i sentrale strøk og det er meldt til ESA
takk president og takk for svaret til fra ministeren
en annen problemstilling som er dukket opp i kjølvannet av <ee> støtten er at eierne har <ee> etablert selskapskonstruksjoner hvor de har tatt ut et betydelig utbytte
<ee> president her støtter jeg meg på det lovverket vi har som er ganske grundig og godt når det gjelder konkursrammede virksomheter
da er det jo slik at kreditorene i et selskap selvfølgelig grundig går igjennom hvordan boet er <ee> hvordan hvordan reglene for dette er etterlevd
og det er jo veldig klare regler for hvordan man kan håndtere et bo gitt at det for eksempel er insolvent
slik at her regner jeg med at konkursgjennomgangen vil klargjøre <ee> om det som er gjort er gjort på en lovlig og korrekt måte
spørsmål nummer tre er fra representanten Nicholas Wilkinson til arbeids- og sosialministeren
og spørs deretter er spørsmål fra Masud Gharahkani
Nicholas Wilkinson vær så god
president verden over arrangeres Equal Pay Day for å markere den globale uretten at kvinner tjener mindre enn menn
hvilke konkrete grep har den sittende regjeringen gjennomført for å sikre at lønns- og inntektsgapet mellom menn og kvinner tettes utover å vise til arbeidslivets parter
president det grunnleggende prinsippet <ee> om at kvinner og menn i samme virksomheter skal ha lik lønn for samme arbeid eller arbeid av lik verdi er forankret i likestillingslovens paragraf tjueén
i totusenogseksten var den gjennomsnittlige månedslønnen for heltidsansatte kvinner nesten åttiåtte prosent av menns lønnsnivå
den viktigste grunnen til a til lønnsforskjellene er at kvinner og menn <ee> arbeider i ulike sektorer bedrifter yrker og stillinger
kvinner dominerer i offentlig sektor mens menn arbeider i større grad innenfor privat sektor
lønnsnivå for de med høyere utdanning er høyere i privat sektor enn i offentlig sektor
når vi korrigerer for <ee> yrke næring sektor og lengde på utdanning blir lønnsforskjellene mellom menn og kvinner om lag halvert
sammenlignet med andre land er yrkesdeltakelsen blant kvinner særlig høy
det må sees i sammenheng med at vi har en bred basert familiepolitikk som legger til rette med <ee> å kombinere jobb og omsorgsoppgaver og at kvinner har fått stadig høyere utdanning
det er nå flere kvinner enn menn som tar høyere utdanning
når vi vet at de med høy utdanning jobber mer heltid kan vi legge til grunn at tilnærmingen mellom menn og kvinner fortsetter
en ny rapport fra Statistisk sentralbyrå viser at mødre som er i jobb nå nærmer seg arbeidstiden som fedrene har
et forslag om å styrke medbestemmelse i arbeidsmiljøloven om fortrinnsrett for deltidsansatte til <ee> utvidet stilling framfor nyansettelser ble sendt på høring i sommer med høringsfrist énogtredevte|trettiførste oktober i år
siktemålet med forslaget er å redusere bruk av ufrivillig deltid og dermed sikre særlig kvinner en mer stabil tilknytning til arbeidslivet noe som igjen vil ha betydning for lønn
utjevning i lønnsforskjellene mellom kvinner og menn vil gå raskere om kvinner og menn i større grad velger utdanninger og senere yrker på tvers av trad av det tradisjonelle <ee> kjønnsdelte arbeidsmarkedet i Norge
videre velstandsvekst er avhengig av et velfungerende arbeidsmarked med stor grad av omstillingsevne
regjeringen har ansvaret for at lover og regler legger til rette for slik fleksibilitet i arbeidsmarkedet men jeg vil presisere president at det er partene i arbeidslivet som har ansvar for lønnsdannelsen og gjennomføringen av lønnsoppgjørene
<ee> TBU og Regjeringens kontaktutvalg er viktige møtepunkter for å bygge felles forståelse av sentrale utfordringer for norsk økonomi
prinsippene om <ee> lik lønn for <ee> arbeid av lik verdi står fast
og både partene og regjeringen er opptatt av at lønnsutjevningen fortsetter
men årsakene til ulikheten er sammensatte og kunnskap er viktig
i TBU følges <ee> lønnsutviklingen for kvinner og menn <ee> tett
i forrige stortingsperiode etablerte regjeringen en arbeidsgruppe under Arbeids- og pensjonspolitisk råd som skal jobbe spesielt med likestillingsspørsmål blant annet gjennom ulike forskningsprosjekter
<ee> regjeringen støtter blant annet programmet Jenter og teknologi og målet hvor målet med programmet er å øke jenteandelen i teknologi i teknologifag på alle nivå i utdanningssystemet
kvinner <ee> kvinners deltakelse i arbeidsmarkedet og utdanning nærmer seg menn
som understreket blant annet i regjeringens perspektivmelding er det viktig at denne utviklingen fortsetter
Nicholas Wilkinson
president <ee> men vi står fortsatt i en situasjon der likelønnen knapt har bedret seg over veldig mange år
det går framover men det går altfor sakte
statsråden har rett i at om vi utligner for sektor eller arbeidstid så er det noe likere
men vi kan jo også for eksempel ta med finansinntekter og det at menn fortsatt eier størsteparten av eiendom i Norge
når regjeringen da velger å gi store skattekutt til de som eier mange aksjer så øker jo det inntektsforskjellene i samfunnet
men takk fo takker for svaret for hva regjeringen har gjort av grep til nå
men da vil jeg også spørre et oppfølgingsspørsmål
hvilke nye grep vil regjeringen ta utover å vise til partene i arbeidslivet framover for å sikre bedre likestilling både i lønn og inntekt mellom menn og kvinner
president <ee> det er jo det er viktig å understreke partenes ansvar for lønnsdannelsen i Norge
<ee> og det er <ee> det er <ee> det det skulle vært vanskelig å sett for seg at man skulle gripe inn i hvordan denne lønnsdannelsen skal være
det er prioriteringer som partene gjør i de ulike sektorene
som jeg sa så har vi hatt ute på høring nå et forslag om fortrinnsrett til <ee> til <ee> deltid altså når du har deltidsstilling at du kan få fortrinnsrett på stillinger som lyses <ee> ut
vi støtter flere prosjekter for å bidra til mer utradisjonelle valg
jeg nevnte tekn <ee> Jenter og teknologi
jeg kunne også nevnt <ee> Menn i helse
<ee> vi har store kompetansesatsinger også innenfor de sektorer og bransjer hvor kvinnene dominerer fordi vi vet jo at kompetanse også vil kunne påvirke lønn
går du fra deltidsstillinger til helere stillinger så får du lettere tilgang på kompetanse
kompetanse bidrar også til økt lønn
og så ser vi president <INAUDIBLE>
<ee> jeg må si nå er jeg litt skuffet fordi at det jeg spurte om var hvilke nye grep vil regjeringen gjøre nå utover å vise til partene i arbeidslivet hvor vi igjen fikk listet opp de samme grepene som regjeringen skrøt av i sitt første innlegg
det jeg altså spør om er hvilke nye grep vil regjeringen røre for likestilling
og la meg starte på et veldig veldig viktig felt for oss i SV som et godt forslag til r hvor regjeringen kan starte
ja det er gjort noen grep på heltid med fortrinnsrett
det kan være bra
men vi har store problemer
jeg skal nå straks møte Madelen
hun er helsefagarbeider og kun nitten prosent stilling og ønsker å jobbe mer men får ikke muligheten
vi vet at førti prosent av kvinner jobber deltid mot seksten komma åtte prosent av menn
vi vet jo også som statsråden sier at det ofte er i offentlig sektor problemene er størst
vil regjeringen gå sammen med SV for å sikre en rettighetsfesting av heltid slik at vi kan få flere i heltidsstilling spesielt innen helse- og omsorgssektoren men også i resten av offentlig sektor
president vår felles <ee> velferd er avhengig av at det er flere jobber mer
dessverre er det slik at litt for mange jobber frivillig <ee> deltid
vår oppgave er selvfølgelig fjerne alle stengsler som hindrer ufrivillig deltid og det gjør vi blant annet med å <ee> de forslagene som vært utpå høring
høringsfristen er ennå ikke gått ut så nå får vi se og komme tilbake igjen til oppfølgingen av høringsutspillene <ee> høringsuttalelsene
men hovedutfordringen i dag er jo at for mange jobber frivillig <ee> deltid og da er det så viktig at vi fjerner de stengslene som <ee> som <ee> som holder folk <ee> som holder folk utenfor
det at <ee> vi gjør flere ting nå president blant annet som vi som jeg sa nedsatt flere prosjekter under flere departementer arbeid som pågår nå som selvfølgelig skal følges opp når det arbeidet blir avsluttet i løpet av <ee> året
kompetansehevingen som vi nå har igangsatt innenfor viktig kvinnedominerte sektorer innenfor læreryrket innenfor barnehageyrket
Kompetansepluss-ordningen er jo viktig nettopp for å heve kompetansen til de som er <ee> til de som er ufaglærte
vi vet at kompetanse vil kunne føre til høyere lønn for de som i dag har lav kompetanse og små stillingsbrøker
spørsmål nummer fire er fra representanten Masud Gharahkhani til kulturministeren og neste spørsmål er fra Kjersti Toppe
president <ee> norske aviser er allerede i en vanskelig situasjon med sviktende annonseinntekter og opplag
hvorfor velger regjeringen å gjøre situasjonen enda vanskeligere ved å kutte i produksjonsstøtten som for mange redaksjoner er nødvendig for videre drift og for å klare den digitale overgangen
frie uavhengige medier er en del av demokratiets <ee> infrastruktur
regjeringa mener det er <qq> noe av det viktigste vi kan gjøre for å hjelpe mediene gjennom en krevende omstillingsfase er nemlig å stimulere til nødvendig fornyelse og innovasjon
og da trengs det å gjøre endringer i dagens mediestøtte
regjeringa har allerede tatt viktige grep for å modernisere det mediepolitiske virkemiddelapparatet
vi har <ee> innført momsfritak for elektroniske nyhetsmedier
og til neste år så vil <ee> verdien antagelig stige
regjeringa varsla i Sundvolden-erklæringa at pressestøtten over tid skulle legges om og nivået skulle reduseres
og derfor så foreslår vi da som en oppfølging av vår <ee> erklæring en <ee> kutt <ee> i den direkte støtten på atten komma fem millioner
<ee> og vi veit at totaliteten på pressestøtten i dag er om lag åtte milliarder
president mediestøtten skal legge til rette for et mangfold av ulike aviser
likevel er det sånn at fem aviser mottar over halvparten av produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier
og derfor så kjem|kommer vi til å diskutere det her nøye i <ee> stortingsmeldinga som vi skal legge frem <ee> for <ee> Stortinget
etter år med opplagsnedgang så redder man ikke en pressa mediebransje bare ved å opprettholde nivået på produksjonstilskuddet der over halvparten av midlene går til noen få aviser
den norske mediebransjen trenger i stedet en mediestøtte som utvikles og endres i takt med en endra medieverden
og derfor så må vi bidra til nyskaping og innovasjon sånn at mediene kan finne fram til bærekraftige forretningsmodeller i framtida
president jeg mener kulturministeren må lytte
ministeren mangler innsikt i Medie-Norges utfordringer
hennes argument er at kutt bidrar til innovasjon
vel pressekutt betyr mindre innovasjon
på kort tid har tusen journalister forsvunnet ut av redaksjonene
Google og Facebook har spist nesten tre milliarder av annonseinntektene
regjeringens kutt betyr konkret at tretti til førti nye journalister forsvinner fra redaksjonene
mediemangfold er et viktig del av vårt demokrati
kulturministeren har ansvaret for mediepolitikk
i den ligger å bidra til mer mediemangfold ikke mindre
kulturministeren har også innrettet kuttforslagene slik at det er de store meningsbærende aviser som rammes mest altså de som er mest sitert
mitt spørsmål er om vi ser nå en ny mediepolitikk fra kulturministeren ikke en bestevenn- men uvenner-strategi der de mediehus som er mest uenig med Høyre får mest i kutt
president jeg er enig med <ee> representanten at det er vår oppgave å sikre en <ee> fri og uavhengig <ee> presse
fri av uavhengige medier det en del av demokratiets infrastruktur
selv om mediemangfoldet <ee> peker på at mediene skal være selvfinansierende så er det også en viktig oppgave for oss politikere <ee> å sikre denne <ee> uavhengigheten
president Arbeiderpartiet har stått i front for nullmomsen
Høyre var en av de siste som kom på banen
jeg hører også at kulturministeren sier at hun skjermer lokalavisene for kutt men jeg mistenker at kulturministeren ikke ønsker en offentlig debatt om at produksjonsstøtten har stått stille over flere år med Høyre FrP og gang på gang foreslått kuttet i
la meg bruke et konkret eksempel fra mitt vakre fylke Buskerud som jeg vet kulturministeren kjenner godt til
og Eikerbladet fra totusenogtretten til totusenogseksten har annonseinntektene falt med to komma fem millioner kroner
de har gjort store kostnadskutt
i den samme perioden har pressestøtten kun økt med fire tusen kroner
så mitt spørsmål til statsråden er hvordan mener kulturministeren at hun skjermer lokalavisene når de minste avisene får reelt kutt fordi støtten deres ikke er justert for pris- og lønnsvekst over flere år
ja president <ee> jeg må <ee> opplyse representanten om at faktisk noe av det siste som <ee> Arbeiderpartiet sa før dem forlot <ee> regjeringskontorene for fire år siden nå begynner det vel heldigvis lenge siden men da sa dem at det var umulig å gjøre noen ting med å innføre nullmomsen
spørsmål nummer fem er fra representanten Kjersti Toppe til justis- og beredskapssministeren og neste spørsmål er fra Sigbjørn Gjelsvik
spørsmålet fra Kjersti Toppe vil besvares av innvandrings- og integreringsministeren som rette vedkommende
Kjersti Toppe vær så god
president Justis- og beredskapsdepartementet har over flere år finansiert informasjonstiltak retta mot potensielle migranter uten beskyttelsesbehov
dette handler om å ta ansvar i en situasjon der svært mange migranter legger ut på en risikofylt reise mot Europa på sviktende grunnlag
vi veit hvor farlig en slik reise er
mange utsettes for overgrep utnyttelse eller kidnapping
forholda for migranter i Libya er nå ifølge internasjonale organisasjoner forferdelige
mange reiser uten å kjenne denne risikoen
smuglere feilinformerer og tegner et rosenrødt bilde av hva som venter i Europa
det er derfor viktig å spre realistisk informasjon om risikoen ved reisa og livet som migrant i Europa
informasjonstiltaka retter seg primært mot potensielle migranter ikke flyktninger
men også flyktninger behøver informasjon om risikoen ved å reise og jeg er sikker på at de fleste sjøl vil avveie risikoen mellom å bli heime|hjemme søke beskyttelse i et land i regionen eller reise mot Europa
president i totusenogfjorten blei det gjennomført en informasjonskampanje i Somalia som Justisdepartementet finansierte
målet var å gi potensielle migranter slik realistisk informasjon
tegneserien representanten Toppe viser til var en del av denne kampanjen
i denne framgår det at hovedpersonen ikke får helsehjelp etter å ha blitt sjuk i møte med det norske kalde klimaet
dette handler ikke om nådeløse leger men gjenspeiler norsk regelverk
realiteten ved å oppholde seg ulovlig i Norge er at du ikke har lik rett til helsehjelp på linje med befolkninga ellers
dette innebærer for eksempel at du ikke har tilgang til helsehjelp for alminnelige helseproblem som tegneserien omtaler
det er dette som er budskapet i tegneserien og det er ingen grunn til å korrigere dette bildet snarere tvert imot
det er viktig at denne informasjonen kjem|kommer klart og tydelig fram slik at blant anna somaliere uten et beskyttelsesbehov som vurderer å reise hjemmefra får et realistisk bilde av livet de kan møte i Norge og i Europa
<ee> president som jeg har gjort rede for så meiner altså departementet at dette er rett og slett en beskrivelse av det som er regelverket i Norge
dersom du bo oppholder deg ulovlig i Norge så har du ikke de samme rettighetene knytta til helse som det <ee> man har dersom man oppholder seg her <ee> på lovlig vis
derfor så meiner vi at det er ingen grunn til å korrigere dette her og vi t kommer heller ikke til å ta initiativ til det
så vil vi selvfølgelig president sende et skriftlig svar til Legeforeningen <ee> der vi også redegjør for det til de
statsråd <INAUDIBLE> Listhaug
ja president når det gjelder denne tegneserien da så var det snakk om alminnelige helseproblem i sammenheng med en forkjølelse
da har man ingen rettigheter til å få hjelp
så er det jo heilt riktig som representanten påpeker at det fins et regelverk som er underlagt helseministeren som klargjør <ee> på hvilket tidspunkt man ved ulovlig opphold i Norge har krav på helsehjelp
denne vart|ble <ee> sist gang etter det jeg kjenner til <ee> revidert og tydeliggjort i totusenogelleve
det var når representanten Toppes parti satt i regjering og dermed så vil jeg tru at hun hun også støtter det regelverket som som ligger til grunn i dag
men som sagt <ee> president så meiner vi at det ikke er grunnlag for korreksjon rett og slett for at det tilfellet som er omtalt i denne tegneserien <ee> ikke innbefatter de rettighetene som <ee> som <ee> man påpeker
spørsmål nummer seks er fra representanten Sigbjørn Gjelsvik til justis- og beredskapsministeren og neste spørsmålet er fra Freddy André Øvstegård
Sigbjørn Gjelsvik
hva for sammenheng meiner statsråden det er mellom den manglende politiberedskapen og politireformen og hva har statsråden tenkt å foreta seg i den saka her for i sikre at politiets evne til å ivareta sikkerheten ikke blir svekka
ærede president først vil jeg informere om at jeg har <ee> svart <ee> stortingsrepresentant Elisabeth Fanghol <ee> skriftlig på et <ee> tilsvarende spørsmål som dette
politiets gjøremål omfatter en rekke oppgaver en rekke oppdrag og det er derfor viktig med gode vurderinger knytta til prioriteringer
ingen av disse var registrert som hasteoppdrag
jeg er gjort kjent med at det er avtalt et møte mellom politiet og legevakta i <ee> Asker og Bærum hvor det skal diskuteres hvordan|1 man kan skape et <ee> best mulig polititilbud til blant anna legevakta
fra regjeringa tiltrådte i <ee> tjuetretten har det blitt to tusen ett hundre og trettisju flere årsverk i politiet
om lag <ee> ett tusen to hundre av disse er polititjenestekvinner og -menn
dette viser at en stor og krevende reformperiode ikke har gått på bekostning av politiberedskapen
særlig fokus er retta på å redusere responstida på de oppdrag hvor liv og helse står i fare
målinger viser at politiet på disse oppdragene i hovedsak <ee> når de målene som er satt for tjuesytten
igjen så må jeg dessverre registrere at statsråden bidrar med sjølskryt mens problemer som blir beskrevet blir skjøvet nedover i systemet
det er statsråden som sitter med overordna ansvar for norsk politi
det som dessverre har skjedd den perioden her det er riktig at det har hatt <ee> vært en økning i antall politistillinger men det er altså det sentrale byråkratiet som framfor alt har økt mens politiets evne til å handle i hverdagen er blitt redusert
FrP gikk d til valg i tjuetretten på legge ned POD
i løpet av fire år så er det nesten blitt dobla antall ansatte
så til den konkrete saka
o i <ee> i <ee> Budstikka så sier leder for politiets operasjonssentral i Oslo Rune Skarnes at slik er situasjonen i Oslo òg og politireforma òg handler om like tilbud i heile distriktet
er statsråden enig i det
skal folk i Asker og Bærum forvente at en fortsatt må hyre inn vektere i framtida eller kan statsråden garantere at den loke lokale politiberedskapen blir styrka slik at en slipper å hyre inn vektere i framtida
ærede president <ee> som jeg nettopp gjorde rede for <ee> i mitt <ee> hovedsvar så er det og har vært ei historisk satsing på norsk politi
når du ser på den <ee> satsinga som vært gjort så har også Oslo politidistrikt i særdeleshet kommet godt ut av nettop det
så det er i god utvikling
og Oslo politidistrikt har kommet godt ut av det og det vil fortsette være synlig gjennom politiets <ee> kraft også i Asker og Bærum
president jeg spør igjen om den konkrete situasjonen som folk i Asker og Bærum opplever
i mai <ee> tjuesteksten så var det hundre og tolv pågripelser i Asker og Bærum
i mai tjuesytten var det trettito
mitt spørsmål er altså når kan folk i Asker og Bærum forvente økt tilstedeværelse fra politiet flere patruljer og flere pågripelser enn det har vært før
ærede president <ee> det er viktig for meg å understreke at når politiet står i en reform som man gjør nå så er det krevende <ee> i den omstillinga <ee> at all den økte politikraften <ee> er like synlig
det er en midlertidig <ee> fase mens man står <ee> i personalløpet <ee> så vil dette etter hvert bli mer og mere synlig
så er det ikke riktig president som <ee> representanten <ee> har påstått at økninga i politiet har gått til <ee> altså politistillinger har gått <ee> til byråkrati
i inneværende år hvor vi har økt med rundt fem hundre nye årsverk i politiet og det kommer til å ko være enda fler når vi kommer på slutten av året så er det altså politidistriktene ene og alene som er prioritert
og dette Politidirektoratet som <ee> denne representanten og andre viser til har en <ee> ganske marginal andel av <ee> politiutdanna <ee> rundt femti er det korrekte tallet
så jeg ber at man hvert fall i beskrivelsen av situasjonen forholder seg til realitetene og ikke beskriver noe som ikke er riktig president
spørsmål nummer sju er fra representanten Freddy André Øvstegård til justis- og beredskapsministeren og neste spørsmål er fra Jette F. Christensen
jeg tillater meg å stille følgende spørsmål
<ee> den nynazistiske organisasjonen Den nordiske motstandsbevegelsen DNM har den siste tida økt aktivitet for eksempel i mitt fylke Østfold
DNM oppfordrer til forfølgelse av etniske minoriteter og LHBT-befolkningen
dette fører til frykt
organisasjonens medlemmer har også begått vold i Sverige
hvilke tiltak har politiet satt i gang for å motvirke den nynazistiske organiseringen både generelt i landet men også konkret i Øst politidistrikt
ærede president først av alt så vil jeg takke for et spørsmål <ee> om et alvorlig tema
radikale grupper som i ord og opptreden skaper utrygghet er et <ee> svært alvorlig tema og må bekjempes
dette ligger til grunn for det arbeidet som Politiets sikkerhetstjeneste gjør på området
det arbeidet flere av våre politidistrikt utfører fra regjeringas side gjennom handlingsplanen mot radikalisering og voldelig ekstremisme
og i <ee> kommunene gjennom <ee> en rekke oppfølgingstiltak overfor personer som står i fare for å bli fanga opp av <ee> denne type grupper
i bekjempelsen av <ee> høyreekstremisme bruker politidistriktene alle egna verktøy de har til rådighet både i <ee> det forebyggende sporet og i straffesakssporet
personer som <ee> det er knytta bekymring til og opp mot det høyreekstreme miljøet følges i utgangspunktet opp med dialog avklaringssamtaler og oppfølging
for eksempel i <ee> Romerike ser det ut som <ee> at dette har hatt <ee> en god positiv effekt
det er eksempelvis <ee> kjent at medlemmer av <ee> <ee> den såkalte nordiske motstandsbevegelsen DNM i Norge er anmeldt for ulovlig demonstrasjon
det ordinære politiet bistår også <ee> PST med deres|1 tiltak mot høyreekstreme aktører
ifølge Politidirektoratet arbeides det kontinuerlig i Øst politidistrikt med å forebygge alle former for ekstremisme
Øst politidistrikt har et godt samarbeid med kommuner fylkeskommuner andre statlige etater og frivillige organisasjoner
regjeringas handlingsplan mot radikalisering og voldelig ekstremisme er retningsgivende for arbeidet
flere kommuner har i tillegg laga egne handlingsplaner om temaet
ekstremisme er også tema i de fleste politiråd
ja takk for svar <ee>
tenkte jeg først vil benytte anledningen til å gi en en beskrivelse av organisasjonen vi nå snakker om
og dette er altså en erklært nasjonalsosialistisk organisasjon som hyller Adolf Hitler som en helt og mener at både den såkalte homolobbyen og den såkalte jødiske eliten skal knuses
og sitater ut fra deres eget p <ee> eget program sier at <ee> blant annet utenlandsk og innenlandsk media som opptrer folkefiendtlig skal kunne forbys en folkedomstol skal opprettes for å straffeforfølge alvorlige tilfeller av folkeforræderi
<ee> og der er undertegnede selv blitt omtalt som en folkeforræder på deres egne nettsider
og dette det er ikke snakk om ytringer vi ikke liker men ytringer som legger grunnlaget for å skade mennesker
det er voldsromantikk og oppfordringer til forfølgelse
de har gjennomført en rekke aktiviteter
<ee> i mitt eget fylke så har de hatt markeringer i flere byer
noen ganger har det blitt tillatt av politiet <ee> med et tilfelle så blei det forbudt av politiet
mitt spørsmål er hvor konsekvent er politiets arbeid på dette feltet og hvilke tiltak setter dere i gang spesielt retta for å hindre denne gruppas organisering
ærede <ee> president <ee> jeg kan forsikre representanten om at oppfølginga av <ee> den <ee> nevnte gruppa <ee> i høyeste grad <ee> er <ee> tatt på alvor
<ee> og <ee> det <ee> som jeg nettopp viste til i mitt hovedinnlegg Politiets sikkerhetstjeneste har dette <ee> høyt på si liste
og pe men så må vi også legge til grunn at PSTs vurdering er at det er tross alt lik lite sannsynlig at høyreekstreme vil gjennomføre ei terrorhandling i Norge i inneværende år