scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
det stemmer heller ikke president at streikeretten er endra som følge av det
streikereglene <ee> ligger fast
det er bra at man har kommet fram til <ee> hovedtariffavtaler som er mer fleksible og som gjør at lokale parter også kan ha større handlefrihet
jeg merka meg med interesse at foregående taler hadde tillit til at man skulle få til dette lokalt igjennom lokale lønnsforhandlinger mens at tilliten til <ee> at en del av kommunene nå skal organisere tjenestene på en hensiktsmessig måte ikke er der jamfør den forrige debatten
president det er altså positivt at det også i lønnsoppgjøret for de statsansatte blei fremforhandla et resultat partene kunne stille seg bak
den gjennomgående årslønnsøkninga blir altså nå to komma åtte prosent for de fleste lønnstakere
det er et resultat som både lønnsmottakere og landet bør kunne leve med
i Senterpartiet er vi imidlertid ikke fornøyd med at regjeringa har bidratt til at det er utvikla to lønnssystem på det statlige tariffområdet én for LO Stat YS Stat og Unio og én for Akademikerne
president det er legitimt at organisasjoner på ansattesida kan ha ulike prioriteringer men det er også situasjonen på andre tariffområder
president det er derimot svært uheldig at regjeringa har bidratt til at vi har arbeidsplasser i staten hvor vi nå har to ulike lønnssystemer for de ansatte ut ifra hvordan|1 organisasjon de er ansatt i
Senterpartiet viser til at vi gjennom de avtalene som er inngått de siste årene har gått bort ifra prinsippet i norsk lønnsdannelse om at det skal være lik lønn for likt arbeid
president at dette skjer på det statlige tariffområdet er svært uheldig
staten er jo ansvarlig for vår nasjonale lønns <ee> nei inntektspolitikk og burde ikke gå foran i å endre prinsippet om lik lønn for likt arbeid president
president forslaget som vi har fremsatt bør få brei støtte sånn at vi kan ta vare på viktige prinsipper i inntektspolitikken
president jeg er veldig glad for at vi har kommet til enighet om årets hovedoppgjør i staten gjennom avtaler med partene
trepartssamarbeidet er avgjørende for å sikre det gode norske velferdssamfunnet og regjeringen vil videreutvikle det samarbeidet
det er nødvendig at rammene for de statlige tariffoppgjørene legges av de sentrale partene for å bidra til en ansvarlig lønnsutvikling som trygger arbeidsplasser både i privat og offentlig sektor
årets oppgjør er fastsatt i tråd med frontfagets ramme på to komma åtte prosent
når rammen er satt er det imidlertid viktig at statens ulike virksomheter sjøl får fordele lønnsmidlene i forhandlinger med lokale tillitsvalgte
virksomhetene er ulike og har forskjellige utfordringer og muligheter
president jeg er òg tilfreds med at partene er enige om at en betydelig andel av lønnstilleggene l <ee> tilleggene skal ut til lokal fordeling
for øvrig er de to avtalene i all hovedsak like når det gjelder sosiale og økonomiske vilkår
jeg merker meg at medlemmene fra Arbeiderpartiet Senterpartiet og SV vil ha Stortingets vedtak om at neste hovedoppgjør i tyvetyve|tjuetjue skal resultere i én hovedtariffavtale
til det vil jeg si at organisasjons- og forhandlingsfrihet er et viktig prinsipp i arbeidslivet i Norge
arbeidstagerne står fritt til å organisere seg i ulike forbund som igjen står fritt til å fremforhandle avtaler på vegne av sine medlemmer
det er en lang tradisjon for å respektere at lønnsforhandlinger er partenes ansvar i det enkelte oppgjør
å binde opp resultatet av fremtidige lønnsforhandlinger vil være i strid med avtalefriheten
president jeg er glad for at komiteens flertall k slutter seg til forslaget regjeringen har fremlagt i tråd med de avtaler partene har inngått
ja president la meg først få si takk til saksordfører for en grundig redegjørelse av posisjonen som også Arbeiderpartiet <ee> står inne i
<ee> og det hersker jo ikke noe om denne både den frie forhandlingsretten og organisasjonsfriheten
men det er også l helt legitimt at Stortinget <ee> som har et ansvar også for <ee> arbeidsgiverpolitikken i <ee> i staten <ee> har <ee> synspunkter på hvilken retning vi skal utvikle det
<ee> og vi har gitt uttrykk for <ee> bekymringer knytta til konsekvensene av at du flytter nå mere lønnsdannelse fra sentralt plan til lokalt plan
og mitt spørsmål til statsråden blir hvordan vurderer hun konsekvensene for arbeidstakernes streikerett og eventuelt andre rettigheter som en følge av at du får en forskyvning nå fra lønnsdannelse sentralt til lokalt plan
ja president <ee> jeg bestrider ikke Stortingets suverene rett til å mene noe i denne saken
det har Stortinget selvfølgelig all mulig rett til
det som ville bekymret meg var hvis Stortinget dikterte resultatet av lønnsforhandlinger mellom partene
vi har altså ulike organisasjoner med ulike <ee> vurderinger ulike prioriteringer
det ivaretar vi gjennom de forhandlinger vi har med partene og vi lever veldig godt med to avtaler i staten
så lever vi òg veldig godt med at en større del av fordelingen skjer ute
<ee> det blir etterspurt en et mer moderne lønnssystem
vi har dyktige ledere som er fullt ut i stand til sammen med lokale l <ee> tillitsvalgte å ta lokale forhold <ee> se på rekruttering se på kompetanseheving se på <ee> hvordan man <ee> ønsker å utvikle virksomheten
og det står ikke i strid med den streikeretten som man selvsagt har og de spillereglene som vi har
ja president først til hvorvidt Stortinget dikterer eller ikke <ee> så oppfatter jeg at Stortinget nå klargjør en posisjon om hva som er en ønska <ee> utvikling
<ee> så skal det jo selvfølgelig forhandles
og som jeg sa i sted så det er forhandlingsfrihet her det er avtalefrihet men det er altså legitimt å ha en posisjon om en ønska utvikling
så president så <ee> merker jeg meg at statsråden ikke svarer på spørsmålet som var hennes vurdering av konsekvensene av at man flytter lønnsdannelsen
så jeg skal stille et annet <ee> spørsmål
fordi at vi argumenterer i våre merknader til til denne saken med at man bør gjøre den type <ee> vurdering og at den bør inngå som en del av grunnlaget før neste runde med <ee> med med forhandlinger
så president spørsmålet til statsråden blir
vil statsråden ta initiativ til at en sånn type vurdering av konsekvensene vil bli gjort i god tid før de neste <ee> forhandlingene slik at det også er en del av vurderinga man gjør på statlig hold før man går i forhandlinger med arbeidstakerne
<ee> president det foreligger ingen <ee> planer om å gjøre endring i spilleregler eller i de streikerettigheter man har
det er slik at det har man uavhengig av om noe av fordelingen skjer ute og det <ee> avtaler man altså med partene år for år
<ee> v jeg mener vi har gode regler for dette og jeg mener alle parter er godt ivaretatt gjennom det systemet vi har
det er jo legitim at organisasjonene som jeg sa på ansattsida kan ha ulike prioriteringer men det er jo også situasjonen på andre tariffområder
<ee> nå er det jo sånn at forenkling <ee> drog jo statsråden opp i sitt innlegg her og spørsmålet blir jo egentlig
hvor forenklende er det å få flere avtaler å forholde seg til gitt det a <ee> forutsetninga at det skal fortsatt være lik lønn for likt arbeid og ikke ha sammenheng nødvendigvis med hvordan|1 organisasjon du har tilknytta i
det må jo <ee> statsråden kunne svare på
ja president vi lever veldig godt med to avtaler i staten
det har vi sett gjennom de siste årene
ulike organisasjoner og ulike sektorer har også ulike behov og det er det dette gir et <ee> uttrykk <ee> for
så legger jo selvfølgelig <ee> alt til rette for at likt <ee> arbeid skal lønnes likt
det er òg lovfestet
men det er òg slik at ulike deler av landet har ulike utfordringer og vi har dyktige ledere vi har dyktige tillitsvalgte som kan ta lokale <ee> forhold <ee> og legger det til grunn når man <ee> bruker lønn som virkemiddel
så jeg mener at dette er en utvikling vi kommer til å se mer av
vi kan ikke ha et lønnssystem basert på gårsdagens løsninger
vi er en verden i endring
det må òg lønnssystemene gjøre
ja president jeg blir litt bekymra når statsråden <ee> dreg|drar det opp her
jeg trur nok vi kan være enig om at vi må ha et lønnssystem som ivaretar at vi er et samfunn i endring
spørsmålet her blir jo mer om vi skal ha et lønnssystem som faktisk legger til rette til at man skal ha <ee> bygge opp under <ee> muligheten for å ha ulik lønn <ee> for likt arbeid
for det er jo egentlig det president jeg oppfatter at staten tar til orde for
og jeg blir litt bekymra president fordi at dette vil jo ha en overførelseseffekt på det statlige lederlønnssystemet når vi begynner å se alle etatene der ute <ee> under ett
president <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> til endringer i det statlige lederlønnssystemet
<ee> så jeg registrerer at representanten har en annet syn enn det både partene og staten har hatt
det er selvfølgelig helt greit
men det jeg har lagt frem her i dag er en enighet mellom partene <ee> om å modernisere om å flytte ut noe av lønnsfordelingen <ee> lokalt i ulik grad da mellom Akademikerne og de tre øvrige
ja president det er ingen grunn for statsråden til å bruke ord som diktere resultat og så videre
det er <ee> lov å diskutere det overi overordna arbeidsgiveransvaret og hvordan det skal utøves
og det er <ee> greit at he en he statsråd fra Høyre lever godt med større forskjeller men moderne blir det ikke av den grunn
og én av tingene SV har vært opptatt av er <ee> hvordan lønnsutviklingen fordeler seg på kjønn
og vi kan fort <ee> ende opp i et system der vi har større rom for lokale lønnsforhandlinger at dette utvikler seg skeivere framover enn det det har gjort
hva vil statsråden gjøre i så fall for å <ee> sikre at det ikke er tilfellet
president <ee> det er som sagt helt legitimt av Stortinget <ee> å mene noe om dette og ha merknader til hva man ønsker seg
men hvis man <ee> forventer én avtale og partene ønsker flere så <ee> er mitt <ee> poeng at vi har avtalefrihet <ee> og vi har forhandlingsfrihet
og og vi har orgni organisasjonsfrihet og den friheten <ee> er viktig å ivareta
så har vi lik lønn for likt arbeid
og vi er selvfølgelig opptatt av likestillingsarbeid
og lønnsdannelse skjer jo ikke i et vakuum det skjer jo en utvikling
vi følger den utviklingen
saken er jo at når det gjelder lavtlønnsgruppen i staten så er den menn og ikke kvinner til forskjell for <ee> eksempel i andre deler av offentlig sektor
og det er <ee> en glede å kunne legge fram en enstemmig innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om Riksrevisjonens melding for virksomheten i tjuesytten
<ee> Riksrevisjonen har lagt fram ei fyldig melding som <ee> på en god måte beskriver Riksrevisjonens arbeid og virksomhet i tjuesytten
og arbeidet er <ee> viktig for at Stortinget skal kunne utføre sin kontroll med regjeringa og forvaltninga på en god måte
komiteen vil særlig understreke betydninga av Riksrevisjonen at de foretar undersøkelser og vurderer vesentlighet og risiko på tvers av departementsområdene
og det er viktig
når staten organiserer viktige deler av sin aktivitet i selskaper må det være en forutsetning at selskapskontrollen er god
Riksrevisjonen har sendt <ee> ti forvaltningsrapporter i dokument tre-serien til Stortinget i tjuesytten
dem <ee> rapportene har <ee> satt <ee> viktige temaer på dagsorden og er heilt avgjørende for at Stortinget skal få relevant informasjon om iverksettelsene og virkningene av offentlige tiltak
det er positivt at Riksrevisjonen arbeider med å utvikle et nytt <ee> dokument <ee> én
en samla komité understreker imidlertid viktigheten av at det dokumentet ikke blir for snaut og fragmentert
dokument én er viktig både for å gi en oversikt over forhold som bør utbedres men au for å sikre at Stortinget får mulighet for en realistisk oversikt over virksomheten i forvaltninga
av årsrapporten går det fram at det er gjennomført <ee> medarbeiderundersøkelser med medarbeiderengasjement arbeidsklima og samarbeid som temaer
komiteen forutsetter at funna i dem undersøkelsene følges opp og danner grunnlag for ledelsens arbeid med å sikre et godt arbeidsmiljø og grunnlag for positiv kommunikasjon
og til slutt <ee> president så vil jeg understreke betydninga av Riksrevisjonens <ee> internasjonale engasjement arbeid og aktivitet
den <ee> parlamentariske eller om en vil den <ee> demokratiske kontrollen med de hemmelige tjenestene i Norge utføres av EOS-utvalget
utvalget skal påse at de hemmelige tjenestene balanserer hensynet til den enkeltes privatliv opp mot samfunnet og borgernes behov for sikkerhet
denne oppgaven har utvalget hatt i mer enn tyve|tjue år
kontrollen er helt nødvendig for at tjenestene skal ha den nødvendige tillit og legitimitet som tjenestene er helt avhengige av i samfunnet
<ee> kontrollen synes <ee> nå å være såpass <ee> akseptert av tjenestene at de nå uoppfordret informerer om brudd
komiteen registrerer at den raske teknologiske utviklingen med nye kommunikasjonsformer på tvers av landegrensene skaper utfordringer for tjenestene
særlig gjelder dette digitalt <ee> grenseforsvar som nå er til utredning i regjeringsapparatet
for å videreutvikle samarbeidet mellom PST NSM og E-tjenesten og motvirke trusler i det digitale rom ble felles <ee> cyberkoordineringssenter etablert i totusenogsytten
<ee> president <ee> jeg går over til å si noe om <ee> de enkelte tjenester <ee> og saker som <ee> berører disse som <ee> komiteen har <ee> en del synspunkter på
først <ee> vil jeg si noe om PST
utvalget har tidligere tatt opp <ee> spørsmålet om bruken av overskuddsinformasjon i PSTs forebyggende virksomhet
for straffesaker vil straffeprosessloven sette grenser for behandlingen av overskuddsinformasjon fra kommunikasjonskontroll med spesifikke <ee> sletteregler for opplysninger som ikke kan beholdes
straffeprosesslovens regler er imidlertid ikke gitt anvendelse for PST i forebyggende saker
problemstillingen er om overskuddsinformasjon fremskaffet i forebyggende saker skal ha samme vern som overskuddsinformasjon fremskaffet som ledd i etterforskning i ordinære straffesaker
spørsmålet er altså hvilket vern slik informasjon skal ha
etter komiteens vurdering er det vanskelig å se at det foreligger gode grunner til at det skal være forskjell
rettssikkerhets- og personvernshensyn gjør det <ee> gjør seg gjeldende med enda større styrke ved bruk av tvangsmidler i forebyggende saker enn når tvangsmidler anvendes som ledd i etterforskning av en mulig straffesak
hensynet til klare og forutsigbare regler for bruk og lagring av tvangsmiddelopplysninger tilsier at behandlingen av opplysninger fra kommunikasjonskontroll reguleres særskilt også i forebyggende saker
komiteen har videre merket seg at PST har utfordringer med etterlevelse av lovkravene om sletting av opplysninger som ikke lenger kan lagres men at PST har et prosjekt gående som skal løse <ee> disse utfordringene og problemene
et siste punkt jeg vil nevne når det gjelder PST er lagring av opplysninger om norske personer i databasen til FBI Terrorist Screening Center
FBI har i flere år lagret opplysninger om norske personer og personer med norsk tilknytning med det formål å identifisere mistenkte eller potensielle terrorister
utvalget har tidligere understreket at det er problematisk at det i databasen er lagret opplysninger om disse personene uten at man vet grunnlaget for hvorfor disse er registrert
komiteen har i flere omganger bedt tidligere justisministere følge opp saken ovenfor amerikanske myndigheter og komme med et fyllestgjørende svar til Stortinget når slik avklaring foreligger
så langt foreligger det ikke noe svar
komiteen har derfor bedt Justis- og beredskapsdepartementet på nytt følge opp saken ovenfor amerikanske myndigheter
<ee> president <ee> jeg vil <ee> nå gå over til å si noe om E-tjenesten
<ee> komiteen viser til at E-tjenesten som hovedregel ikke har anledning til å overvåke eller på annen måte fordekt eller på annen fordekt måte innhente informasjon om norske borgere som oppholder seg på norsk territorium
E-tjenesten kan heller ikke fritt foreta slik informasjonsinnhenting ovenfor norske personer i utlandet
for overvåking av norske personer i utlandet er det fastsatt utfyllende bestemmelser
som eksempel nevnes personer med dobbelt statsborgerskap som utvandrer fra Norge
dette innebærer at de omfattes av de utfyllende bestemmelser for E-tjenestens innsamling mot norske personer i utlandet med tilhørende interngodkjenningsregime
dersom E-tjenesten mener at det er behov for å klargjøre en territoriell begrensning bør dette vurderes i forbindelse med ny lov om E-tjenesten som er under utarbeidelsen
<ee> president <ee> til slutt og avslutningsvis så vil jeg ta opp <ee> punkter på <ee> NSM
<ee> komiteen er glad for at saksbehandlingstiden i klareringssaker har gått betydelig ned de senere år da dette har stor betydning for yrkeskarriere og livssituasjon for den det gjelder
imidlertid så har klagesaksbehandlingen gått <ee> opp
<ee> komiteen har klare forventninger til at <ee> klareringsinstansene iverksetter tiltak for å få ned klagesaksbehandlingstiden også for klagesaker
<ee> forøvrig så kan det nevnes at komiteens innstilling er enstemmig
med det så tar jeg opp <ee> innstillingen president
takk for det president og takk for en grundig og god <ee> redegjørelse for en enstemmig innstilling fra <ee> saksordfører
og til slutt president vil bare understreke det saksordfører <ee> gikk igjennom på en grundig måte nemlig oversku vår vurdering av av handtering av overskuddsinformasjon ifra <ee> PST i forebyggende saker
<ee> understreke og gi min støtte til det saksordfører der <ee> sa
og håper det er den nødvendige avklaring som utvalget trenger som grunnlag for sitt <ee> videre arbeid
innledningsvis <ee> vil jeg uttrykke enighet med kontroll- og konstitusjonskomiteen
det er meget positivt at EOS-utvalget i årsmeldingen for tjuesytten uttrykker at tjenestene herunder PST nå uoppfordret melder fra til utvalget om brudd på regelverket
jeg er trygg på at PST ser betydningen av EOS-utvalgets oppgave og kontrollvirksomhet
utvalget overvåker overvåkerne og er helt avgjørende for den tillit Stortinget og befolkningen må ha til tjenesteutførelsen
legitimitet er en avgjørende forutsetning for at etterretning og sikkerhetstjenesten i et demokratisk land skal kunne utføre sine oppgaver
vi er alle avhengige av at PST utfører sitt samfunnsoppdrag på en offensiv og god måte
vi er også avhengige av at de blir kontrollert og at det kan bekreftes at de holder seg innenfor lovens grenser
jeg konstaterer at komiteen viser til at EOS-utvalget avdekker et et relativt lavt antall saker
det er selvsagt positivt men jeg ønsker likevel å påpeke at også årets <ee> årsmelding viser <INAUDIBLE> EOS-utvalgets berettigelse
både enkeltsaker og utvalgets generelle arbeid viser dessuten at utvalget gjennomfører sin oppgave som fellesskapets korrektiv på en god måte
jeg vil også berømme utvalget for årskonferansene sist avholdt ellevte april i år
konferansene har blitt en viktig arena for prinsipielle samtaler i det åpne rom om rettssikkerhet og personvern generelt og om etterretning overvåkning og sikkerhetstjenestene spesielt
stadig mer oppmerksomhet kommunikasjon og handlinger skjer som kjent i det digitale rom eller i samspillet mellom den fysiske del av vår virkelighet og den digitale
dette gir alle mennesker store muligheter og fordeler
muligheten blir også benyttet av de som ikke vil oss vel og truslene i de dagi digitale rom blir stadig flere og stadig mer avansert og komplekse
de digitale tilknytninger og avhengigheter systemene imellom innebærer store utfordringer for arbeidet med å avdekke forebygge og håndtere angrep mot vårt nasjonale sikkerhet
samarbeidet mellom PST etterretningstjenesten Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Kripos i felles cyberkoordineringssenter har allerede i sitt første år ved flere anledninger vist sin berettigelse
jeg ser at dette samarbeidet kan medføre til dels nye <INAUDIBLE> kontrollutfordringer for EOS-utvalget og jeg registrerer at utvalget det siste året er blitt tilført nye medarbeidere med relevant kompetanse
så president går jeg over til <ee> omtale av PST
komiteen omtaler i innstillingen reguleringen av PSTs bruk av overskuddsinformasjon innhentet fra avlyttede samtaler mellom siktede og sine nærstående i forebyggende saker
jeg vil <ee> her bare kort nevne at spørsmålet om bruk av overskuddsinformasjon i straffesakssammenheng er til behandling
departementet følger opp på bakgrunn av utvalgets henstilling
president departementet har ved flere anledninger søkt å ta opp med USAs myndigheter de norske bekymringene knyttet til behandlingen av opplysninger om norske borgere og personer med tilknytning til norske borgere
Terrorist Screening Database er imidlertid USAs register og det har så langt ikke vært mulig å få mer fyllestgjørende opplysninger
EOS-utvalget ble informert om dette i brev av nittende mars i år
jeg vil på bakgrunn av kontroll- og konstitusjonskomiteens anmodning forberede en ny henvendelse til USAs myndigheter
jeg er i dialog med PST med tanke på å innhente oppdatert kunnskap om databasen samt om de reelle muligheter norske myndigheter kan ha for å kunne rette opp eventuelle feil i databasen
EOS-tjenestene har i sine åpne trusselvurderinger for tjueatten pekt på at trusselbildet er prega av en rekke sammensatte utfordringer
det vurderes som mulig at det vil forekomme forsøk på terrorangrep i inneværende år
det opplyses at både offentlige og private virksomheter vil være mål for andre staters etterretningstjenester
det her er noen eksempler på de truslene som de hemmelige tjenestene er ment å beskytte oss mot
de sammensatte utfordringene krever mer samarbeid mellom tjenestene som både felles kontraterrorsenter og felles cyberkoordineringssenter er eksempler på
det her samarbeidet er viktig men også utfordrende da de ulike tjenestene opererer innafor ulike juridiske rammer
jeg er derfor tilfreds med at både EOS-utvalget og komiteen under uttrykker at tjenestene er bevisst sin rolle og sine rettslige rammer
komiteen viser også til at tjenestene sjøl uoppfordra informerer om avvik til utvalget og til at det er et relativt lavt antall saker som utvalget sjøl avdekker
det her er positivt
president komiteen viser til at de raske teknologiske utviklingene med nye kommunikasjonsplattformer skaper utfordringer for tjenestene og i neste omgang utvalgets kontroll
det her kombinert med et sammensatt trusselbilde med både statlige og ikke-statlige aktører er krevende
stadig mer teknologisk avanserte systemer gjør informasjonsinnhenting og analyse enklere samtidig som det stiller store krav til håndtering av informasjon
komiteen viser til digitalt grenseforsvar som nå er til utredning som et eksempel på den her utviklinga
det at EOS-utvalget nylig har styrka sin teknologiske kapasitet og kompetanse er bra
det her er viktig fordi kontrollen må være tilpassa det som skal kontrolleres
teknologi og særlig den digitale revolusjonen har skapt et stort handlingsrom men handlingsrommet innebærer også nye utfordringer
den her bekymringa ble det redegjort for allerede i Lund-rapportens avsluttende bemerkninger
der ble det lagt vekt på at vi s sto foran ei ny tid med moderne teknologi som har et stort potensial for overvåking og således et stort potensial for rykter og spekulasjoner overfor tjenestene
ei slik negativ utvikling mellom tjenestene og offentligheten har ikke funnet sted på tross av den teknologiske utviklinga de siste tjue årene
den her teknologiske utviklinga vil fortsette i høyt tempo
det blir derfor vår oppgave å håndtere de her utfordringene slik at vi kan opprettholde det gode tillitsforholdet mellom tjenestene og befolkninga
president det er viktig at samfunnet har tillit til at det rettslige rammeverket for vår etterretningstjeneste er klart og tydelig
EOS-utvalget og komiteen har gitt uttrykk for at det er behov for klargjøring av enkelte forhold i gjeldende etterretningslov
det tar jeg på alvor
jeg tar sikte på at forslag til ny lov om etterretningstjenesten sendes på alminnelig høring i løpet av tjueatten
Forsvarsdepartementet har lagt ned store ressurser i å lage et utkast til en ny lov som vil sikre tydelige og balanserte rammer for E-tjenesten virks E-tjenestens virksomhet
jeg ser frem til den kommende offentlige debatten om lovforslaget og vil og til at Stortinget kan <INAUDIBLE> få en tidsriktig og god lov til behandling
president komiteen har merka seg at saksbehandlingstida i klareringssaker ved Nasjonal sikkerhetsmyndighet har gått betydelig ned men at saksbehandlingstida for klagesakene har gått opp
komiteen forventer derfor at saksbehandlingstida for klagesakene reduseres
Nasjonal sikkerhetsmyndighet har i disse dager rapportert at saksbehandlingstida for klagesaker er redusert og at status nå er rapportert som tilfredsstillende
Forsvarets sikkerhetsavdeling har også nylig rapportert at saksbehandlingstida for klareringssaker er tilfredsstillende
klareringsmyndigheten ved Forsvarets sikkerhetsavdeling er Norges uten tvil største klareringsmyndighet og behandler rundt atten tusen saker i året
EOS-utvalget <INAUDIBLE> EOS-utvalgets kontroll med klareringsmyndigheten omhandler blant annet saker der klarering er nekta nedsatt eller suspendert
i årsmeldinga for tjuesytten har ikke EOS-utvalget hatt noen merknader til saksbehandlinga ved klareringsmyndigheten
det president er bra
utvalget har fremma sterk kritikk overfor Nasjonal sikkerhetsmyndighet i én sak om sikkelhets sikkerhetsklarering
i den her saken viste det seg at det ikke forelå et reelt klareringsbehov
det vil si det ble innhenta opplysninger om en om en person og ei vurdering av den her personen ble foretatt uten at det forelå et lovgrunnlag
det ble gitt avslag på kla på klarering noe som medførte at personen også mista jobben
verken klareringsmyndigheten som behandla saken i første instans eller Nasjonal sikkerhetsmyndighet som behandla saken i andre instans oppdaga den her feilen
Nasjonal sikkerhetsmyndighet har erkjent det alvorlige i det her forholdet
feilen er retta opp og personen er gjeninnsatt i si stilling
dagens regelverk hjemler at virksomheten skal begrunne og dokumentere klareringsbehovet
en slik dokumentert begrunnelse forelå ikke i den her saken og klareringsmyndigheten skulle ikke ha iverksatt klareringsprosess
det her vet klareringsmyndighetene Nasjonal sikkerhetsmyndighet og virksomheta som anmoder om sikkelers sikkerhetsklarering
det her handler om at det er blitt antatt at det er et klareringsbehov uten at det faktisk har blitt tilstrekkelig begrunna
det er derfor én positiv ting som kan trekkes ut av denne kritikkverdige saken og det er at bevisstgjøringa av at man ikke kan anta at klareringsbehovet er reelt
virksomheter som ber om klarering for sine ansatte må sjekke at det er et reelt klareringsbehov hjemla i lov
klareringsmyndighetene må dobbeltsjekke at virksomheten har gjort den her jobben
det her er viktig og ansvaret ligger både <INAUDIBLE> hos virksomhetene og klareringsmyndighetene
det her ansvaret er tydeliggjort i det regelverket som utarbeides i de her dagene altså forskriften til den nye sikkerhetsloven som i disse dager er på departementsforeleggelse
president avslutningsvis vil jeg understreke den positive betydninga utvalget har overfor EOS-tjenestene
utover den primære kontrollfunksjonen utvalget har overfor tjenestene bidrar utvalget også til faglig utvikling
ved å utfordre tjenestene med kritiske spørsmål drives innsikten og kompetansen fremover
det her er en funksjon vi skal være stolte av i et liberalt demokrati
første replikant er Torgeir Knag Fylkesnes
<ee> president <ee> president nei
<ee> svaret er nei
<ee> E-tjenestene henter ikke inn <ee> opplysninger om <ee> norske <INAUDIBLE> på norsk territorium
men der er en <ee> sak som også er re <ee> rapportert i rapporten der det er en <ee> <ee> der te den teknologiske utviklinga som jeg har nevnt gir oss utfordringer i forhold til <ee> til innsamling øyeblikksbildene
<ee> det er et <ee> et <ee> tilfelle som er behandla av EOS-utvalget og som vi har varsla at vi kommer tilbake til i den nye e-loven <INAUDIBLE> for å ha et tydelig lov <ee> lovverk på det området
<INAUDIBLE> Bakke-Jensen
president vi har den her saken har vi også hatt tidligere
da redegjorde vi for <ee> den praksisen og at E-tjenestene <ee> <ee> har <ee> har <ee> lovhjemmel i <ee> gjeldende lov for den praksisen dem <ee> dem <ee> utfører
også har det vært stilt kritiske spørsmål til om loven henger med
det har vi tatt <ee> tatt på alvor
derfor har vi også satt i gang arbeidet med en ny lov og som jeg varsla i innlegget mitt nå den vil sendes på <ee> på <ee> offentlig høring i løpet av tjueatten
ja president det er det er <INAUDIBLE>
jeg er enig i prinsippet og det er også sånn at vi har redegjort for at det vårt <ee> at tolkning av <ee> av <ee> loven gjør at den praksisen vi har i dag mener vi er innafor
også er det helt riktig som representanten påpeker den teknologiske utfordringa på mange felt gir det lovverket <ee> gjeld <ee> utfordrer lovverk
og da har vi sagt at vi har gått i gang med arbeid med en ny e-lov sånn at vi skal ha et lovverk som også er i tråd med de behovene
ja det har vært <ee> diskutert <ee> tidligere muligheta for å <ee> masseinnhente informasjon ut <ee> utfordrer blant annet <ee> blant annet <ee> et lovverk som som var laga i ei tid der man ikke der man ikke hadde den muligheten
der der har man stor mulighet nå
også s også må det klargjøres hvilken|1 <ee> når den typen informasjon hentes ned hva skal være praksis med den
men som jeg sa har sagt tidligere og sier nå også gjentar nå president så mener vi at den praksisen som <ee> tjenestene har er innafor lovverket
vi mener allikevel at teknologiske utfordringer utfordrer situasjonen og derfor er vi gått i gang med arbeid med ny lov
ingen flere har bedt om replikk og replikkordskiftet er dermed avsluttet og med det også debatten i sak fire
den innkalte vararepresentant for Telemark fylke Christian Tynning Bjørnø tar nå sete
etter ønske fra kontroll- og konstitusjonskomiteen vil presidenten foreslå at sakene fem og seks behandles under ett og det anses vedtatt
sak fem innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om melding for året tjuesytten fra sibi Sivilombudsmannen
innstilling tre hundre og ti s tjuesytten tjueatten jamfør dokument fire tjuesytten tjueatten
sak seks innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om melding for året tjuesytten fra Sivilombudsmannen om forebygging av tortur og annen grusom umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff ved frihetsberøvelse
innstilling tre hundre og ni s tjuesytten tjueatten jamfør dokument fire én tjuesytten tjueatten
første taler Torgeir Knag Fylkesnes sakens ordfører
neste taler er representanten Dag Terje Andersen deretter Bente Stein Mathisen
president takk for det <ee> og takk til saksordfører for <ee> en god presentasjon og grundig gjennomgang av ei enstemmig <ee> innstilling
<ee> jeg vil understreke det saksordfører sa om den viktige rolla <ee> som <ee> sivil <ee> Sivilombudsmannen har i det norske demokratiet
for det at norske innbyggere skal ha en mulighet til hvis de møter urimelig saksbehandling eller feil saksbehandling <ee> så skal de ha en mulighet til å klage og få tatt sin sak opp på en skikkelig måte
og saksordfører har vært inne på dem
men jeg vil si <ee> bruke to eksempler president
og hensikten med at vi behandler den herre saken at vi får rapporten og at vi behandler saken er jo selvfølgelig at det må gjøre en forskjell
det gjelder ansatte og det gjelder òg helsehjelp
<ee> og det er viktig at òg fagkomiteene følger opp når vi har den årlige budsjettbehandlinga
<ee> så her venter vi altså en endring på bakgrunn av det som <ee> sies fra Sivilombudsmannen og i innstillinga
og en annen sak president som jeg syns var skremmende og alvorlig <ee> som òg saksordfører var inne på bruk av ECT altså elektrosjokkbehandling
og president her er det sannsynligvis ikke det første og viktigste å diskutere er loven god nok
nei det det herre handler om er at helseministeren overfor sine <ee> sine forskjellige underliggende sjukehus <ee> og helseinstitusjoner sørger for at dagens lov blir fulgt
<ee> og så får du eventuelt diskutere om det er grunn til å til å <ee> diskutere loven på et annet grunnlag
men i utgangspunktet så er det altså sånn at en vet at loven skal <ee> følges
<ee> det er klart at så dramatisk behandling som det innebærer <ee> ikke kan være gjenstand for individuell og lokal tilpassing av den intensjon som Stortinget har slått fast gjennom lov
<ee> det er grunn til å takke Sivilombudsmannen for <ee> grundig <ee> arbeid
<ee> vi setter pris på det bidraget det gjør til å gjøre det mulig å ivareta en av våre fine tradisjoner <ee> og flotte tradisjoner at heller ikke fra staten skal innbyggere i Norge lide overlast
neste taler er representanten Bente Stein Mathisen deretter Nils T Bjørke
Mathisen
president <qq> jeg vil også takke saksordfører for et grundig arbeid med denne saken
og det er en enstemmig komité som har levert sin innstilling men jeg har også lyst til å komme med noen kommentarer
Sivilombudsmannen har en viktig funksjon i samfunnet vårt både for den enkelte borger og for samfunnet som helhet
gjennom Sivilombudsmannen så får den enkelte innbygger en mulighet til å få kontrollert gyldigheten og lovligheten av et forvaltningsvedtak av en nøytral og uavhengig instans
Sivilombudsmannen gjør et viktig arbeid når det gjelder å overvåke og kontrollere at forvaltningen respekterer og sikrer menneskerettighetene
og i den forbindelse vil jeg understreke verdien av åpenhet i forvaltningen og at offentlighetsloven forvaltes riktig
Sivilombudsmannen har en viktig rolle i denne sammenheng
president i totusenogfjorten fjorten så ble det opprettet en forebyggingsenhet mot tortur og umenneskelig behandling ved frihetsberøvelse hos Sivilombudsmannen
dette som en følge av at Norge vedtok å slutte seg til tilleggsprotokollen til FNs torturkonvensjon i mai totusenogtretten
Norge har ved dette forpliktet seg til å forby forebygge og straffeforfølge all bruk av tortur og annen grusom umenneskelig og nedverdigende behandling eller straff
Sivilombudsmannen med sin uavhengige rolle er et egnet organ til å påse at Norge følger opp det vi har forpliktet oss til i forhold til menneskerettigheter og frihetsberøvelse
president Sivilombudsmannens forebyggende funksjon er veldig viktig
gjennom behandling av enkeltsaker så bidrar Sivilombudsmannen til hånd holdningsendringer og ny praksis på veldig mange samfunnsområder
jeg har lyst til å nevne et par eksempler innenfor psykiatrien som er nevnt i rapporten og det er jo nevnt av flere her
Sivilombudsmannens forebyggingsenhet har siden i til i totusenogsytten hatt et særlig fokus på innsatte med psykiske lidelser som oppholder seg i isolasjon på restriktive avdelinger i fengsler
dette er personer som ofte blir kasteballer mellom fengsler og spesialisthelsetjenesten og som ofte er i langvarig isolasjon i fengsel
Sivilombudsmannens vurdering er at syke innsatte må få bedre behandlingstilbud og at unødig isolasjon det må avbrytes
forholdene som disse menneskene lever under er ofte umenneskelige og bryter med konvensjonen som vi har forpliktet oss til
komiteen mener derfor det er viktig å styrke oppfølgingen av psykisk syke fanger med kompetent helsepersonell
i rapporten vises det også til bruk av dette med elektrosjokkbehandling eller ECT uten pasientens samtykke en behandlingsform hvor pasienter utsettes for en høy risiko for umenneskelig eller nedverdigende behandling
det er et stort omfang av bruk av ECT med begrunnelse i nødrett
og forebyggingsenheten avdekket flere tilfeller hvor det var uklart om de strenge kriteriene for bruk av nødrett var oppfylt
derfor mener komiteen at disse funnene bør gi grunnlag for å få på plass en kartlegging av sykehusenes bruk av ECT-behandling på nødrett og at lovverket må gjennomgås for å få en slutt på en situasjon hvor praksisen ikke ser ut til å være i tråd med lovens føringer
president omfattende bruk av skjerming eller isolasjon som ofte skjerming er og bruk av tvang på flere sykehus er også omtalt i rapporten
skjermingstiltak som gjennomføres med begrenset menneskelig kontakt kan oppleves som frihetsberøvelse og utgjør en høy risiko for umenneskelig og nedverdigende behandling
det er bekymringsfullt at gjennomgående mange funn vedrørende vedtak om skjerming var mangelfullt begrunnet og at i varierende grad var personalet sammen med pasientene i sånne situasjoner
i komitémerknadene så er vi opptatt av at vedtak om skjerming må gjennomføres i tråd med regelverket og at det må sørges for en praksis som i størst mulig grad forebygger risikoen for umenneskelig og nedverdigende behandling
det er flott at forebyggingsenheten har utført så mange grundige besøk rundt om i landet
besøkene bidrar til viktig forebyggende arbeid når det gjelder håndhevelse av menneskerettigheter i forhold til det Norge har forpliktet seg til
og det er veldig godt å høre at anbefalingene generelt blir fulgt opp på en grundig og god måte
president helt til slutt så har jeg også lyst til å si at jeg syns det er veldig bra at vi har en helseminister som så tydelig og så mange ganger har tatt til orde for å få redusert tvangsbruk og skjerming i helsevesenet
skjerming og bruk av tvang er en form for frihetsberøvelse som kan oppleves som veldig nedverdigende
noen ganger er det nødvendig i forhold til den enkeltes sikkerhet eller andres sikkerhet men det må kun brukes når det ikke er en annen mulighet
jeg vil i den forbindelse vise til at regjeringen har oppnevnt et utvalg under ledelse av jusprofessor Bjørn Henning Østenstad som skal foreslå en modernisering av tvangsregelverket
utvalget skal legge fram sitt forslag i løpet av dette året
neste taler er representanten Nils T. Bjørke deretter Hans Fredrik Grøvan
Bjørke
Grøvan
president ombudsmannens oppgave er å bidra til å sikre at det ikke øves urett fra den offentlige va forvaltning mot den enkelte borger
ombudsmannen har også en viktig oppgave i form av en forebyggende funksjon for nettopp gjennom sin behandling av enkeltsaker blir ombudsmannens rolle også av holdningsskapende og praksisskapende karakter
saksordføreren har på en god måte gjort rede for komiteens innstilling så jeg skal ikke gå inn på detaljene i den
jeg vil bare understreke noen <ee> få forhold
jeg konstaterer <ee> at antall saker de seinere år har ligget noenlunde stabilt
det var en liten økende tendens fra to tusen ni hundre og åttisju i tjuetretten til tre tusen ett hundre og tjueåtte saker i tjueseksten
og for tjuesytten så er det faktisk <ee> har vært har det vært en faktisk en økning på heile seksten prosent
økningene har i hovedsak vært på saker innenfor ombudsmannens kjerneområder
så er det gledelig president as at også i år har vært en nedgang i ombudsmannens sakbe saksbehandlingstid
det er det grunn til å merke seg med et klart positivt fortegn
Sivilombudsmannen som institusjon gjør et aktivt arbeid også for å bli bedre kjent i befolkningen
det synes vi er bra og arbeidet ser også ut til å bære frukter
jeg vil samtidig også gi skryt for at selve årsmeldingen i seg sjøl faktisk er et godt pedagogisk stykke arbeid som viser virksomhetens arbeid på en god og klargjørende måte
allerede i den innledende presentasjonen ser vi med all tydelighet Sivilombudsmannens viktighet og relevans
årsmeldingen viser at Sivilombudsmannen blir respektert også av forvaltningen
det er bra
i all hovedsak blir ombudsmannens vedtak lojalt fulgt opp av forvaltningsorganene
det er viktig og har stor verdi for de som dette angår direkte men jeg vil også føye til for samfunnet som heilhet
president tortur og umenneskelig behandling hører ikke hjemme i et sivilisert samfunn
Sivilombudsmannen har her en viktig rolle
gjennom blant annet vår tilslutning til FNs torturkonvensjon er vi forplikta til å forby forebygge og straffeforfølge all bruk av tortur og annen grusom umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff
vi er forplikta til å etablere nasjonalt forebyggingsorgan som gir anbefalinger i arbeidet for å forhindre tortur og umenneskelig behandling
det at Sivilombudsmannen har denne rollen i Norge oppleves som viktig og positivt
det er bra at forebyggingsarbeidet skjer i et uavhengig organ som det Sivilombudsmannen representerer
dette er ofte svært komplekse temaer som krever høy kompetanse og det hvor det må gjøres krevende vurderinger
Stortingets <ee> møte er lovlig satt
den tidligere midlertidig fritatte vararepresentanten fra Nordland fylke Tol Tone Helene Toften tar nå sete
de innkalte vararepresentantene fra Buskerud fylke Tone Heimdal Brataas og fra Nordland fylke Tore Tor Arne Bell Ljunggren tar nå sete
Karin Andersen vær så god
president på vegne av <ee> stortingsrepresentant Heikki Holmås og meg sjøl vil jeg sette fram representantforslag om endring av vilkårene for opprettelse og nedlegging av asylmottak
representanten Trygve Slagsvold <ee> Vedum vil fremsette et representantforslag
Trygve Slagsvold Vedum vær så god
president på vegne av <ee> stortingsrepresentant Geir Pollestad og meg sjøl vil jeg framsette et representantforslag om kontanter som betalingsmiddel i Norge
og forslagene vil bli behandlet på reglementsmessig <ee> måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer <ee> sekstiåtte
Stortinget mottok mandag meddelelse av Statsministerens kontor om at statsrådene Siv Jensen Linda C. Hofstad Helleland og Jon Georg Dale vil møte til muntlig spørretime
vi starter da med første hovedspørsmål fra <ee> representanten Knut Storberget Arbeiderpartiet til statsråd Jon Georg Dale tenker jeg
Storberget vær så god
jeg tenkte jeg skulle holde litt på hemmeligheten men <ee>
<qq>
utgangspunktet for spørsmålet mitt er at det skapes jo altfor få jobber i Norge
det er en av de store politiske utfordringene vi står foran
Norge trenger flere jobber
andelen av befolkningen som ikke er i arbeid det er det laveste på tjue år
dette gjelder også for de yngste
én tredjedel av befolkningen er nå ikke i arbeid
og det er sløsing med en av våre aller viktigste ressurser nemlig menneskene
og det er også sånn at i totusenogseksten så gikk antallet jobber i privat sektor ned
nå har vi snart fire år bak oss med en regjering som har snakket om omstilling og nettopp for å skape arbeidsplasser i privat sektor
og mitt spørsmål president går derfor til landbruks- og matministeren
matindustrien og jordbruket utgjør fortsatt den største fastlandsnæringa i Norge over hundre og tjue tusen arbeidsplasser men antallet jobber går dessverre ned
her sviktes det faktisk fra regjeringen
i Hedmark hadde vi for eksempel i fjor en nedgang på to hundre og femogtjue|tjuefem jobber tilknytta matproduksjonen
er regjeringen og statsråden villig til å endre kurs
bidra mer til investeringer og tiltak for nettopp å skape flere jobber i ei næring som blir pekt på som framtidas næring for Norge
Knut Storberget
president det var et svar som forventa
<ee> og man kan jo snakke om produktivit produktivitet og økonomisk vekst men så lenge man styrer en sektor som statsråden gjør som faktisk ikke skaper flere arbeidsplasser og som blir pekt på som framtidsnæringa
vi ser altså en betydelig nedgang ikke bare i primærjordbruket men også i hele næringsmiddelindustrien knytta til dette og som faktisk skal være der hvor vi skal bruke de arbeidsmessige ressursene
og nå har altså regjeringa snart fire år bak seg <ee> på å sette i verk de virkemidlene som man sjøl trodde ville skape jobbvekst i den næringa som ikke skulle være oljerelatert
og da er derfor jeg mener at regjeringen nå må svare for hvorfor de tiltak som regjeringen har igangsatt faktisk ikke har skapt flere jobber men skaper reduksjon ikke bare i jordbruket men også i privat sektor som sådan
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål f er fra Else-May <ee> Botten Arbeiderpartiet
ja president <ee> under Stoltenberg-regjeringa så vart det skapt tre hundre og seksti tusen nye arbeidsplasser <ee> og under Solberg-regjeringa så er vi i underkant av tredve|tretti tusen få i privat sektor
det er altså be <ee> stort behov for å skape nye arbeidsplasser
og det er jo merkelig at regjeringa ikke satser mer på å rekruttere inn i landbruket for vi har et finmaska nett av ulike ordninger som bygger opp under landbruks <ee> landbruk over hele landet
<ee> og det regjeringa har ønska å gjøre er jo mens dem har sittet i regjering er jo å endre blant anna konsesjonsloven odelsloven samt fjerne ulike velferdsordninger
konsekvensen av regjeringas ønska politikk gjør jo at det blir mer krevende å jobbe i næringa sia du får dårligere velferdsordninger og det blir lettere å selge seg ut
<ee> hvorfor vil regjeringa gjøre det verre å jobbe i næringa og lettere og selge seg ut
neste tilleggsspørsmål kommer fra representanten <ee> Line Henriette Hjemdal Kristelig Folkeparti
KrF vi har tatt til orde for en redningsaksjon for femten til tredve|tretti kyrsbruka
og for oss president så er det viktig å rydde opp både fra forrige regjering og nåværendes regjerings behandling av gjennomsnitts fjø fjøset
for vi vet at det er en <ee> stor for stort behov for å få fornya driftsbygningene
<ee> og melkeproduksjonen er jo ryggraden i norsk <ee> landbrukspolitikk
klart får vi én bonde til å satse statsråd så <ee> får vi også flere veterinærer som <ee> får arbeid
vi får flere elektrikere
vi får be flere byggmestre president
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Trygve Slagsvold Vedum Senterpartiet
Slagsvold Vedum vær så god
president hovedinntektene fra norsk jordbruk kommer heldigvis fra markedet
og i jordbruksoppgjørene i tjuefjorten tjuefemten og tjueseksten så la regjeringa opp til økte markedsinntekter
det hadde ikke vært mulig hvis man ikke hadde gått fra kronetoll til prosenttoll høsten tjuetolv
synes landbruksministeren nå at det var et klokt grep at vi <INAUDIBLE> forbedra det norske tollvernet
spørsmål nummer to
norske parlamentarikere hadde møte med EU-parlamentarikere der delegasjonen fra EU-parlamentet sa at de var svært fornøyd med det norske tilbudet i artikkel nitten-forhandlingene
hva er det norske tilbudet når EU-sida er svært fornøyd og når er det vi kommer til å se resultatet
neste tilleggsspørsmål er fra Pål Farstad Venstre
Farstad vær så god
ikke minst på grunn av Venstre så har vi hatt ei positiv utvikling i norsk <ee> landbruk
Venstre sin landbrukspolitikk har <ee> har vi sett <ee> mange fine spor av i de siste tre åra
men vi har også et betydelig potensial for å skape arbeidsplasser i kombinasjon mellom landbruk og andre næringer
all honnør til spørsmålsstiller knytta til det
landbruk og reiseliv for eksempel høyverdig nisj <ee> nisjeproduksjon av <ee> av <ee> av <ee> <ee> knytta til mat
<ee> vi har gode eksempler
vi har Tingvollost sin kraftkar <ee> i i <ee> i Møre og Romsdal som blei verdensmester
<ee> men jeg savner litt trykk oppi det her <ee> president
gjør vi nok spørsmålet er da gjør vi nok for å skape nye arbeidsplasser i disse grensesnitta som jeg <ee> viser til her nå
hva vil statsråden gjøre hvis man da hvis han anerkjenner <ee> problemstillinga
siste og neste <ee> tilleggsspørsmål kommer fra Kirsti Bergstø Sosialistisk Venstreparti
Bergstø vær så god
gode president folk i nord er forbanna på grunn av ransforsøk av ressurser og at det blir vanskeligere for lokale krefter å ta ressursene i bruk
forslaget om at tålerne skal betale lommerusk i avlat til kystsamfunn opprører samtidig som landbrukspolitikken til FrP smerter hardt
matproduksjon over hele landet er viktig for arbeid for beredskap for bosetting og for magene våre
men landbruket i Finnmark sitter altså igjen med mindre
og da president tvinger et spørsmål seg fram
ønsker regjeringa færre bønder
neste hovedspørsmål kommer fra <ee> representanten Hans <ee> Olav Syversen Kristelig Folkeparti
Syversen vær så god
ja president når jeg hører landbruksministeren så tenker jeg at han må ha lest <ee> Alexander Kiellands novelle Håpet er lysegrønt for det er en skikkelig optimist av en landbruksminister vi har så det det er bra
og det andre skal jeg la ligge om hvem som bør styre og så videre i denne sammenheng
men mitt spørsmål går til <ee> kulturministeren som i går hadde et møte med Islamsk Råd
i <ee> innkallingen til <ee> møtet så <ee> <ee> skriver <ee> statsråden følgende
<ee> Islamsk Råd møtte jo til dette dialogmøtet kanskje litt overraskende med en advokat hvis det skulle være et dialogmøte men sånn er nå det
statsråd Hofstad Helleland
<ee> president jeg vil <ee> takke for <ee> at jeg får spørsmålet <ee> først og fremst fra Kristelig Folkeparti fordi at det her <ee> er en sak som uroer meg veldig
men så bekymrer meg det litt hvordan <ee> situasjonen <ee> <ee> står <ee> <ee> nå <ee> fordi det her skal være en paraplyorganisasjon som skal forene muslimer i Norge
<ee> det skal være en organisasjon som skal bidra til dialog <ee> være en brobygger og det skal være et representativt organ for alle muslimer i Norge
jeg opplever at det ikke er det
de to advokatene som kom på mitt kontor <ee> dem <ee> ønska å snakke om <ee> at dette handla om <ee> likestilling og <ee> arbeidsmiljølov knytta til en kvinnelig nikab