scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
dokument nitten tjuefemten tjueseksten årsrapport fra virksomheten til Stortingets delegasjon for arktisk parlamentarisk samarbeid for perioden tolvte september tjuefemten til sekstende september tjueseksten vedlegges protokollen
de stemmer mot bes reise seg
innstilling num nei sak nummer seks innstilling fra Næringskomiteen om å om tiltak for å redusere matsvinn
til denne saken er tatt frem i alt fem forslag
det er forslag nummer én fra Line Henriette Hjemdal på vegne av Kristelig Folkeparti Senterpartiet SV forslag nummer to fra Line Henriette Hjemdal på vegne av KrF og forslag nummer tre til fem fra Rasmus Hansson på vegne av MDG
forslagene fire og fem er i løpet av debatten omgjort til oversendelsesforslag og presidenten foreslår vil foreslå at forslagene oversees oversendes til regjeringa uten realitetsvotering
forslag nummer én på vegne av KrF Senterpartiet og SV er opptatt
MDG har varsla støtte til forslaga
de stemmer for forslaget bruker forknapp og sitter
de stemmer imot bruker motknappen og reiser seg
da blir det ny votering
da er det forslag nummer én på vegne av Kristelig Folkeparti Senterpartiet SV opptatt
MDG har varsla støtte til forslaget
de som stemmer for forslaget bruker forknapp og sitter
de som stemmer imot bruker motknapp og reiser seg
voteringa avsluttes
for stemte atten mot åttifem dermed forslaget forkasta
forslag nummer to på vegne av KrF er opptatt
Senterpartiet Venstre og MDG har varsla støtte til forslaget
de stemmer mot bruker motknapp og reiser seg
for stemte atten mot åttifire dermed forslaget forkasta
forslag nummer tre på vegne av MDG er opptatt
de som stemmer imot forslaget bes reise seg
det betyr at alle reiser om det <ee> unntatt MDG
Gunnar Gundersen
da <ee> gjør vi det på nytt igjen
de som støtter forslaget behager og sitter i ro
de de som er imot reiser
romertallene én to og tre er opptatt
romertall fire er opptatt
dokument åtte ni <ee> S tjueseksten tjuesytten representantforslag fra stortingsrepresentanten Line Henriette Hjemdal Rigmor Andersen Eide og Geir Sigbjørn Toskedal om tiltak for å redusert <ee> redusere matsvinn vedlegges protokollen
sak syv innstilling fra Næringskomiteen om pelsdyrnæringen
til denne saken er satt frem i alt to forslag
det er forslag nummer én fra Odd Omland på vegne av Arbeiderpartiet Venstre og SV og forslag nummer to fra Sveinung Rotevatn på vegne av Venstre
forslag nummer to på vegne av Venstre er opptatt
MDG har varsla støtte til forslag og SV vil nå støtte forslaget subsidiert
for stemte ni mot nittifire dermed er forslaget forkasta
forslag nummer én på vegne av Arbeiderpartiet Venstre og SV er opptatt
for stemte førtitre mot femtini dermed er forslaget forkasta
romertallene én og to er opptatt
Arbeiderpartiet Venstre SV og MDG har varsla at de vil stemme imot
de som stemmer for innstillinga bruker forknapp og sitter
de stemmer imot bruker motknapp og reiser seg
for stemte femtiåtte mot førtifire dermed er innstillinga vedtatt
romertall tre er opptatt
melding til Stortinget nummer åtte tjueseksten tjuesytten om pelsdyrnæringa vedlegges protokollen
sak åtte er referat
referatet er omdelt på representantenes plasser og publisert på salappen
presidenten refererer der sakens nummer og forslag til vedtak
hundre og femten hundre og seksten vedlegges foreslått vedlagt protokollen hundre og sytten foreslås sendt Energi- og miljøkomiteen hundre og atten og hundre og nitten foreslås sendt Helse- og omsorgskomiteen og f hundre og tyve|tjue foreslås sendt Næringskomiteen
da er dagens kart ferdigbehandla
forlanger noen ordet møtet heva
da er møtet heva
Stortingets møte er <ee> lovlig satt
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer sekstifire
før vi starter vil <ee> presidenten opplyse om at hun i møte med gruppelederne i går om gjennomføringen av den muntlige spørretimen hadde en evaluering av prøveordningen
prøveordningen vil bli videreført med noen justeringer og presidentskapet vil <ee> innen kort tid avgi innstilling med de nødvendige endringer i Stortingets forretningsorden
Stortinget mottok mandag meddelelse fra statsministerens kontor om at statsråd Siv Jensen utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide og statsråd Anniken Hauglie vil møte til muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmer er til stede og vi er klare til å starte den muntlige spørretimen
vi starter da med første hovedspørsmål fra representanten Rigmor Aasrud
president mitt spørsmål går til finansministeren
partene i arbeidslivet har nylig blitt enige om en tariffavtale
samtidig har de funnet løsninger på urettferdige deler i AFP-ordningen i privat sektor
årets oppgjør har vært et viktig steg på veien mot en bedre og mer framtidsretta pensjon
det er oppløftende å se hvordan partene finner sammen og bruker tariffoppgjørene for å motvirke urettferdige forskjeller i arbeidslivet
men ikke alle pensjonsflokene er løst og i spørsmålet om endringer i ordningen med obligatorisk tjenestepensjon er ballen spilt over til storting og regjering
i dag er det valgfritt om arbeidsgiver betaler inn pensjon for de som tjener under 1G som er vel nittitre tusen kroner
arbeidsgiver trenger altså ikke å betale inn pensjon for de første lønnskronene og de som er mellom tretten og tjue år får heller ikke ta del i ordningen
det samme gjelder for de med små stillingsbrøker og om du ikke er i samme jobb i mer enn tolv måneder får du heller ikke uttelling
pensjonsopptjening fra første krone og fra første time er et viktig sosialt spørsmål
det handler først og fremst om unge folk folk med små stillinger og de som tjener dårligst men også arbeidstakere med alminnelige lønninger får lite i tjenestepensjon av den grunn
tjener du fire hundre tusen regnes pensjonsopptjeninga di kun av tre hundre og sju tusen kroner når det gjelder obligatorisk tjenestepensjon
i tillegg så veit vi at det med å ordne pensjonsordninger er bra for å holde orden i arbeidslivet og ha et seriøst arbeidsliv
Arbeiderpartiet vil ta opp kampen for at folk i private bedrifter også skal få pensjon for hver krone dem tjener
er statsråden enig i at det er urettferdig at ordningen med obligatorisk tjenestepensjon ikke gir pensjonsopptelling for de første nittitre tusen kronene når dette er endra i andre lover som regulerer pensjon
Statsråd Siv Jensen
ja president la meg først si at <ee> regjeringen selvsagt er innstilt på å bidra med nødvendig utredningskapasitet i kjølvannet av enigheten i lønnsoppgjøret
så oppfatter jeg at det <INAUDIBLE> Rigmor Aasrud representant Rigmor Aasrud egentlig spør om er det pågående arbeidet med privat <ee> tjenestepensjon
så har vi fra Finansdepartementets side gjennom tjuesytten hatt <ee> to møter med referansegruppen <ee> og utarbeidet utkast til lovendringer
et <ee> sj sånt utkast til lovendringer som både gjelder egen pensjonskonto og oppheving av tolvmånedersregelen ble sendt på høring i november i fjor med høringsfrist i slutten av februar inneværende år
jeg spør statsråden
mener statsråden det er rettferdig at du ikke får opptjening for de første nittitre tusen kronene du har
<ee> det er en annen del av hele komplekset som jeg registrerer at statsråden ikke har hørt sjøl om det var et tema i den arbeidsgruppa som jobbet i forkant
president det er et spørsmål regjeringen ikke har tatt <ee> stilling til men jeg har registrert at det var et <ee> viktig spørsmål ikke minst fra <ee> arbeidstagersiden i forhandlingene
<ee> jeg tror ikke jeg kan svare annet på det nå presidenten enn at dette må vi få lov å komme tilbake til fra regjeringens side
da åpnes det for oppfølgingsspørsmål
første oppfølgingsspørsmål er fra Fredric Holen Bjørdal
Bjørdal
og så har jo da regjeringen <ee> sendt ut på høring som også finansministeren var inne på fler forslag til endringer
men det er jo sånn president at <ee> lønnsdannelse er partenes <ee> ansvar og jeg er opptatt av å respektere det som også partene blir enige om i lønnsoppgjørene
også er det en rekke andre tiltak som regjeringen har iverksatt <ee> for å bekjempe useriøse aktører og begrense blant annet også innleie
en egen proposisjon om det er nylig sendt over til Stortinget for behandling
neste oppfølgingsspørsmål er fra Karin Andersen
ja president jeg kan følge opp til <ee> arbeidsministeren for SV mener at gamle å uføre skal ha en pensjon det går an å leve av
stadig fler må jobbe <ee> ha flere jobber for å leve og det slår ut på pensjon for veldig mange
ser ikke arbeidsministeren at dette vil føre enda flere inn et arbeidsmarked der de ikke får pensjonsopptjening og at de lavest lønte altså får dårligere pensjonsvilkår ut fra denne politikken
statsråd Hauglie
i <ee> den offentlige tjenestepensjonen så har vi nå <ee> kommet fram til en <ee> avtale med partene
<ee> avtalen der er nå ute på høring i organisasjonene og skal forankres der
men den delen er nå ute til forankring i organisasjonene og så vil komme tilbake til Stortinget når det er endelig avklart
ja president det var ikke det statsråden fikk spørsmål om
president jeg er helt uenig i premisset i i representantens spørsmål
regjeringen fremmer ikke på noe som helst måte et useriøst <ee> arbeidsliv eller vi oppmuntrer heller ikke til mer midlertidige ansettelser eller usikre stillinger
tvert imot så er jo denne proposisjonen er jo tvert om det motsatte <INAUDIBLE> definere fast ansettelse i loven gjør det vanskeligere å ansette slik som tidligere vi fjerner muligheten til de såkalte nulltimerskontraktene
men så ser vi at også <ee> det er legitime behov for å leie inn blant annet for det er reelle vikariater og den hjemmel vi nå åpner opp for bemanningsbyråene handler jo nettopp opp om muligheten når det er reelle vikariater
når det gjelder <ee> obligatorisk tjenestepensjon så <ee> ligger det under finansministerens ansvarsområde
hun sa jo i sitt hovedsvar at man ser på endringer der <ee> og da vil jo regjeringen i så fall komme tilbake igjen til Stortinget når den proposisjonen er klar
men jeg er enig om at det er viktig at man har gode pensjonsløsninger men vi mener også at det er viktig at virksomhetene selv også innenfor sin økonomiske <ee> rammer og konkurranseevne selv bestemmer hvilken ordning man skal ha
vi går da videre til neste hovedspørsmål som stilles av representanten Per Olaf Lundteigen
president saken gjelder hvilken plass skal bemanningsforetak ha i norsk arbeidsliv framover
dette er foretak som ikke er tilhengere av fast ansettelse for sine folk og de er ikke lærlinger
de bryter derfor fundamentalt med det som alle hyller i norsk arbeidsliv et velorganisert arbeidsliv som gir grunnlag for et trygt familieliv
spørsmålet er om Stortinget skal legge til rette for bemanningsforetak i arbeidsmiljøloven
i tilfelle ja hvilken rolle og hvilke regler skal i så fall gjelde for bemanningsforetak for å unngå urettferdig konkurranse
Senterpartiet har aldri gått inn for forbud mot bemanningsforetak
andre partier har tatt til orde for forbud men ikke foreslått det
dem om det
bemanningsforetaka starta for å dekke et behov for vikarer
det var og er Senterpartiet enig i at bør fortsette
dette er lovregulert i arbeidsmiljølovens paragraf fjorten tolv én som refererer seg til bruk av vikarer i arbeidsmiljølovens fjorten ni én bokstav B
spørsmålet er derfor hvilke ansettelseskontrakter som loven skal kreve i disse tilfellene
hittil har det vært fast ansettelse i utleiebedriften altså bemanningsforetaket
men så har NHO Handel og Service sine dyktige strateger utvikla dette og innført ansettelseskontrakten fast ansatt uten lønn mellom oppdrag
ved litt nærmere ettertanke forstår alle at dette er bare et anna ord for tilkallingsvikarer altså ingen reell fast ansettelse
regjeringa gjør disse ansettelseskontraktene ulovlig ved å definere korrekt faste ansettelser og <INAUDIBLE> så ta det inn i arbeidsmiljølovens paragraf fjorten ni
Senterpartiet støtter sjølsagt denne lovendringa
men så slipper regjeringa katta ut av sekken
bemanningsforetaka skal få en særregel om rett til å ansette sine folk på midlertidige stillinger når de leies videre ut i vikarstillinger
etter Senterpartiets mening må det være faste ansettelser i bemanningsforetak
dersom det ikke fungerer kan byråene formidle arbeidskraft og dermed dekke behovet for vikarer
hvorfor kan ikke statsråden støtte en slik linje
president spørsmålet om innleie er <ee> kanskje et av de problemstillingene som jeg har brukt <ee> mest tid på og som det har vært mest <ee> diskusjon om også både i denne sal men også mellom <ee> partene
vi har hatt <ee> mye dialog og mange prosesser med partene
utfordringen har jo vært at partene har stått særdeles langt fra hverandre både når det gjelder virkelighetsoppfatning og hva de mener skal til for å løse det som man for så vidt er enig om nemlig uønsket bruk av <ee> innleie
den hjemmelen som vi har nå gitt bemanningsbyråene er jo utelukkende for å kunne dekke opp <ee> reelle vikariater og man kan jo heller ikke ha midlertidige ansettelser ubegrenset
der er det en innstramming også der og jeg mener at vi har klart å finne en god avveining
i tillegg så har vi da foreslått å heve avtalenivået <ee> innenfor bygg- og anleggsbransjen
det er den bransjen som jeg også opplever at det har vært tverrpolitisk enighet om at problemene har vært størst i
president jeg merka meg at statsråden svarte ikke på mitt spørsmål for det er et anna alternativ som jeg refererte til
det er riktig det at en må legge vesentlig vekt på det som partene går inn for og partene her er jo i hovedsak <ee> NHO og LO
det er de som har vært mest framtredende
de to lovhjemlene i arbeidsmiljøloven som legger grunnlaget for bemanningsselskaper det er arbeidsmiljølovens paragraf fjorten tolv én og fjorten tolv to
og ved stortingsbehandlinga femtende mars så gikk partene inn for lovendringene som Senterpartiet fremma den gangen
hadde sin full støtte
sånn er det ikke i dag
det her punktet er vesentlig for å bedre konkurranseforholda
hvorfor har ikke regjeringa retta opp det president
president man må også være klar over at n <ee> noe av det som partene da partene diskuterte seg imellom å finne en <ee> en måte å løse dette på <ee> så var jo også alternativet forbud
vi har ønsket å konsentrere den kraftigste begrensningen med innleie i bygg- og anleggsbransjen fordi det er der jeg oppfattet at både Stortinget oppfatter problemet å være størst
det er der blant annet der det var at forslaget behandle for et par uker siden om forbud gjaldt innenfor og det er der jeg også oppfatter at <ee> partene selv oppfatter at utfordringen er størst
og vi har vært opptatt av å løse problemene der hvor de er størst og mest omfattende og hvor det er tverrpolitisk enighet om at de er størst
og jeg mener at vi gjennom de forslagene vi har lagt fram for Stortinget nå har klart å f <ee> finne en god balanse mellom de ulike hensynene
president som jeg sa så er det flere partier som har sagt forbud utafor denne salen men ikke f fremma forbud i salen
Senterpartiet har ikke fremma forbud mot bemanningsselskaper
vi har fremma forslag om å begrense bemanningsselskapenes handlingsrom i henhold til loven
ved å bruke bemanningsselskaper i forhold til vikariater det er forankra i arbeidsmiljølovens paragraf fjorten tolv én og det har vi spesielt foreslått
president det <ee> den kontraktsformen som har fått mest kritikk nemlig de såkalte nulltimerskontraktene eller fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag de vil ikke være mulig å ha med det forslaget som vi nå <ee> har lagt på lagt på bordet
tilbakemeldingene vi har fått fra partene nå er at det forslaget vi har lagt fram det er et <ee> godt forslag og så er ikke begge partene hundre prosent enig i alt men vi har klart å balansere de ulike hensynene på en <ee> god måte
også er det en forskjell mellom oss som er i salen også president
noen ønsker ikke bemanningsbyråer
vi mener at bemanningsbyråene er et bra supplement
det er et bra for <ee> det er bra supplement og tillegg for de bedriftene og virksomhetene som trenger å leie inn ved behov og det er bra for mange av de som står utenfor arbeidslivet og ønsker en fot på innsiden eller som ønsker en annen tilknytningsform enn fast ansatt
det åpnes opp for oppfølgingsspørsmål
første oppfølgingsspørsmål er fra Sigbjørn Gjelsvik
president et velorganisert <ee> arbeidsliv er forutsetning for et godt familieliv og både arbeidslivet og familielivet i Norge er under stort press
<ee> på arbeidsplass etter arbeidsplass i område etter område i yrke etter yrke så er problema økende
i møtet med det her så er regjeringa passiv
jeg kjenner han er ikke bare passiv han er motvillig
altså her viser statsråden til at det er lagt fram et forslag om å stramme inn paragraf fjorten tolv andre ledd i arbeidsmiljøloven om utvida mulighet til innleie at det skal være fagforening med innstillingsrett kun innafor bygg og anlegg
og hvorfor skal en begrense det til det når flertallet i Stortinget før påske sa at det her burde en sjå|se på det i alle bransjer
hvorfor skal en bare gå inn innafor den bransje som i dag blir vurdert å ha størst problem når problemet er stor i mange bransjer når regjeringa sjøl tydeligvis erkjenner at det et virksomt <ee> tiltak
hvorfor skal en bare springe etter og drive brannslukning der problemet er størst istedenfor å være i forkant
president jeg jeg tror jeg må bare <ee> f innledningsvis si at omfanget av midlertidige ansettelser omfanget av innleie er relativt begrenset
og det har vært relativt stabilt og det er faktisk gått ned de siste årene så det er ikke en massiv økning i noen av disse tilknytningsformene
tvert om så er det stabilt og til og med en nedgang i omfanget av denne type tilknytningsformer
så la meg ha det helt <ee> <INAUDIBLE> ha det helt <ee> klart
når vi har ønsket å begrense dette til bygg- og anleggsbransjen så er det fordi at det har også vært den bransjen hvor <ee> både det politiske Norge men også fagbevegelsen og partene selv har ment at problemet har vært størst
for bare et par uker siden så behandlet jo Stortinget et forslag om å forby innenfor bygg- og anleggsbransjen i Oslo-området nettopp fordi man til og med geografisk sett mener at det er der det er størst
og vi mener at når det er det <ee> at det er vi skal løse det i bygg og anlegg hvor problemene er størst
neste oppfølgingsspørsmål er fra Hadia Tajik
president jeg må bare først starte litt med historieskrivingen her
denne proposisjonen som vi la fram i går er jo ikke et svar på de <ee> Dok 8-forslagene som ble vedtatt i Stortinget for to uker siden
noe av det som ble vedtatt av Stortinget for to uker siden har vi ikke rukket å utrede fullt ut blant annet det som går på Arbeidstilsynets <ee> altså forslag til Arbeids <ee> nye hjemler for Arbeidstilsynet til å føre tilsyn med privatrettslig forhold noe som Arbeidstilsynet i dag <ee> ikke har
neste oppfølgingsspørsmål er fra Eirik Faret Sakariassen
LOs sommerpatrulje de forteller om ungdommer som ikke tør å melde seg inn i fagforeninger fordi de kan risikere å ikke bli kalt inn på mandagen som kommer
over halvparten av alle nye jobber innen byggebransjen skjer gjennom bemanningsbyråer
det skaper utrygghet
det er vanskelig for unge i etableringsfasen å få lån
er dette en utvikling statsråden vil akseptere at får fortsette
president la meg la meg igjen gjenta det jeg sa i mitt forrige svar
det gis inntrykk av her at hovedregelen i norsk <ee> arbeidsliv for tiden er <ee> løse tilknytningsformer
det er relativt lite omfang av både innleie og midlertidige ansettelser
én og en halv prosent er leid inn
ta tallet har vært stabilt over mange år og det har til og med gått ned
det er lavere omfang av det nå i antall og andel enn det det var da vi kom inn i inn i inn i regjering
men så har vi sett at det har vært økende omfang innenfor noen bransjer og i noen områder av landet og det er det vi har ønsket å <ee> adressere i den proposisjonen som vi har lagt fram
men hovedregelen skal være fast ansettelse og det er fast ansettelse
neste oppfølgingsspørsmål kommer fra Steinar Reiten
Reiten
president i proposisjonen om endringer i arbeidsmiljøloven som regjeringa la fram i går så blir det foreslått viktige presiseringer når det gjelder definisjonen av fast ansettelse
det blir slått fast at ansettelsen er løpende og tidsubegrenset at lovens regler om opphør av arbeidsforhold skal gjelde og at arbeidstaker skal sikres forutsigbarhet for arbeid i form av et reelt stillingsomfang
vi i KrF er tilfreds med presiseringa så langt men vi ser òg at et viktig ord mangler et ord som er viktig for å sikre norske familier økonomisk trygghet i hverdagen
regjeringa vil sikre arbeidstakeren forutsigbarhet for arbeid men ikke forutsigbarhet for inntekt i den nye omarbeidde lovteksten
flere av høringsinstansene påpeker at regjeringa ikke går langt nok i sitt forslag når det gjelder å sikre arbeidstakeren forutsigbarhet for lønn
kan statsråden kort gjøre red rede for hvorfor regjeringa ikke har tatt hensyn til de her høringsuttalelsene og at det blir foreslått ei lovendring som kan medføre videreføring av en praksis der fast ansatte ikke har ei fast og forutsigbar inntekt
tidligere har det vært sånn at at man <ee> ikke heller har at man har stått til arbeidsgivers disposisjon uten å vite når <ee> om man skal møte opp på jobb og eventuelt når man skal møte opp på jobb
det fjerner vi nå muligheten til gjennom det forslaget vi har
på den måten så mener vi da selvfølgelig også at vi sikrer nettopp <ee> arbeidstakerne visshet og forutsigbarhet for både når man skal jobbe hvor man skal jobbe og hvilket omfang man også skal jobbe som indirekte da selvfølgelig også vil være forutsigbarhet for <ee> inntekt
og det har vært noe av hensikten også
så kan man alltid diskutere hvor detaljert skal lovverket være
vi mener at vi har funnet <INAUDIBLE> klare presiseringer nå som ivaretar ansattes behov for vern og forutsigbarhet
vi går da videre til <ee> neste hovedspørsmål som stilles av Kari Elisabeth Kaski
Kaski
takk president <ee> mitt spørsmål går til finansministeren
det er tid for <ee> både budsjettkonferanse og landsmøter og regjeringspartiene har i en rekke ulike oppslag bebuda strammere tider i Norge
alle får ikke varsler finansministeren
fordi leser man litt lengre så ser man også at lederen i finanskomiteen tar til orde for innstramming i sykelønnsordninga og økte egenandeler i helsevesenet
samtidig så har vi de siste årene sett at uføre med barn har fått mindre å rutte med
de som har mista jobben får skatt på sluttvederlaget
kronisk syke brannskadde og amputerte har mista retten til gratis fysioterapi
og sånn kunne jeg fortsatt
så spørsmålet til finansministeren er
hvem er det nå som ikke skal få
hvem er det nå som må stramme livreima
er det de som har mest eller all er det alle de all de som allerede har fått mindre
president det kan være være greit å begynne dette svaret med å minne om at det faktisk nå går bra i norsk økonomi
veksten er på vei opp
ledigheten er på vei ned
sysselsettingen øker
det er rett og slett <ee> gode positive <ee> tilbakemeldinger fra en bredt bredt anlagt næringsliv
det går bra
og én av grunnene til det president er at regjeringen har ført en <ee> effektiv finanspolitikk hvor vi har sørget for å raskt komme oss gjennom <ee> re konsekvensene av det oljeprisfallet som traff Norge i 2014
så kommer <ee> representanten Kaski med flere påstander om at denne regjeringen har prioritert å gi skattelette til de rike
det er altså ikke riktig
vi har prioritert både å gi skattelette til bedriftene men jeg har lyst til å minne om at halvparten om lag halvparten av de lettelsene denne regjeringen har gitt har gått til inntekter eller personer med inntekter under seks hundre tusen
så det er ganske jevnt fordelt
<ee> og så er da spørsmålet
<qq> hvem skal få mindre nå
det jeg har <ee> sammen med resten av regjeringen forsøkt å <INAUDIBLE> være tydelig på er at vi kan ikke bare <ee> fortsette å <ee> legge på til alle gode formål
vi må faktisk prioritere det som er viktigst når vi går inn i en situasjon hvor det blir flere eldre som kommer til å <ee> legge beslag på <ee> på flere <ee> ressurser
det det handler om pleie og omsorg
det handler om helseutgifter
det handler om pensjon ikke minst
det er noe av det viktigste vi gjør for å legge til rette for flere arbeidsplasser og trygghet for familieøkonomien president
president <INAUDIBLE> det jeg hører her er jo <ee> nettopp en bekreftelse av at politikken som nettopp har ført til økte forskjeller i USA og Europa skattekutt til de rikeste og kutt i velferden da kommer til å fortsette
for det er ikke sånn at regjeringa bare har lagt på penger til gode formål de har også stått for en politikk med en lang rekke usosiale kutt gjennom de siste årene
og det er grunn til å minne om at de aller rikeste i samfunnet er de som sitter igjen med mest
de seksten hundre rikeste har altså fått skattelettelser på nærmere seks hundre tusen kroner hver
<ee> og da blir jo spørsmålet
hvor er prioriteringene til den her regjeringa
<ee> den samme lederen i finanskomiteen har varsla om at det bare vil være rom til skattelettelser på om lag én til to milliarder
da er det grunn til å minne om at <ee> et forslag som SV har kommet med også koster én til to milliarder nemlig å øke barnetrygda
og i ei tid hvor antall fattige unger bare vokser så vil det kanskje være klokt av regjeringa å se på om de heller skal prioritere velferd for de mange istedenfor skattekutt til de få
president det er <ee> litt utfordrende å skulle gi meg og regjeringen ansvar for økte forskjeller i USA og Europa
Norge er ett av få land i verden som utmerker seg med små forskjeller
det gjør vi fordi vi har <ee> skattefinansierte velferdsordninger hvor vi bruker ulike mekanismer på å omfordele mellom folk i vårt land
det står seg godt og det er det bred politisk enighet om
så jeg må s bare få lov å si president jeg synes det er urimelig å prøve å skape et inntrykk av <ee> at <INAUDIBLE> at regjeringens politikk fører til økte forskjeller
det som er riktig er at <ee> andelen familier og barn <ee> som lever i fattigdom <ee> øker og det skyldes særlig vekst hos innvandrerfamilier
derfor er det viktig med den <ee> integreringsdugnaden som regjeringen har satt på dagsorden
det handler om å lære seg norsk skaffe seg jobb brødfø egen familie og bli integrert i det norske samfunn
det er noe av det viktigste vi kan gjøre <ee> for at flere barn ikke må vokse opp i fattigdom
president veksten i barnefattigdom er også drevet av vekst av etnisk norske barn som i større grad lever i fattigdom
og politikken er altså velprøvd i USA og i Europa ført til økte forskjeller og det kan vi lære av president
<ee> et anna forslag til <ee> til <ee> skattelettelser fra regjeringa <ee> og som flere politikere fra Fremskrittspartiet har tatt til orde for er at det skal settes <ee> eller det skal begrenses muligheten til å kunne ta inn eiendomsskatt rundt omkring i kommunene
regjeringsplattformen slår <ee> regjeringa fast at det skal settes tak på eiendomsskatt for <ee> for hytter og det varsles kamp mot eiendomsskatten som vedtas i lo lokaldemokratiet av de folkevalgte
og når FrP da ikke liker hva folket bestemmer så gjelder det kanskje å se på hvordan demokratiet utøves og hvem som utøver det
finanspolitisk talsperson <ee> Helge André Njåstad i i FrP foreslår dobbel stemmerett <ee> for de som har hytte sånn at de kan stemme både der de bor og i kommunen de har hytte
så da mitt spørsmål til til finansministeren er
hvor mye må hytta koste for å kunne utløse sånn dobbel stemmerett
hvor stor hytte må det være
president her var det et stort sprik i <ee> i <ee> definisjoner av økende forskjeller og eiendomsskatt
la meg først si at det er hvert fall et faktum at Oslo er det fylket med størst andel barn i lavinntekt
åtte av ti barn i lavinntektsgruppen er har innvandrerbakgrunn
så å hevde at d <ee> at det ikke er en av hoveddriverne og hovedutfordringene i forhold til <ee> barnefattigdom det er feil
så til spørsmålet om eiendomsskatt
én av viktigste årsakene til at Fremskrittspartiet og denne regjeringen tar grep for å redusere eiendomsskatten er at den er grunnleggende usosial
det er jo virkelig en måte å skattlegge på som rammer folk uavhengig av om de har mye eller lite inntekt
jeg tror det ville blitt opplevd som en betydelig håndsrekning til mange familier med lav øk <ee> med med dårlig økonomi <ee> hvis den skatteiveren vi ser i veldig mange kommuner <ee> ble stagget
og det er vært vår ambisjon både gjennom regjeringsplattformen og det vi har gjort tidligere
få redusert kommunenes muligheter til å utskrive høy eiendomsskatt
<ee> og den kampen har jeg tenkt å fortsette med president
neste oppfølgingsspørsmål er fra Ingrid Heggø
Heggø
president denne regjeringen har ikke tatt til orde for å gjøre endringer i sykelønnsordningen
at enkelte partier drøfter det på sine landsmøter det får nå være så men denne regjeringen har ikke tatt til orde for og har ikke i sin plattform ambisjoner om å gjøre endringer i sykelønnsordningen
men så til påstanden om at handlingsrommet nå er svekket som følge av at regjeringen har gitt skattelette det er jeg helt uenig i
det har vært viktig en viktig del av rammebetingelsene sammen med at vi har styrket kommunenes økonomi styrket sykehusenes økonomi at vi har <ee> at vi har <ee> rekordinvesteringer i vei- og infrastrukturbevilgninger
alt dette vet vi gir gode bidrag til vekstøkonomien og det er derfor regjeringen har gjort det
svarte egentlig på det
det er ikke denne regjeringens politikk å kutte i sykelønnen
hvis jeg hadde ment det så hadde jeg antagelig kjempet for det også
sykelønnsordningen er en god ordning som det er bred politisk <INAUDIBLE> enighet <INAUDIBLE> at vi skal ta vare på i Norge
hvorfor forsøker representanten Heggø å skape usikkerhet rundt dette spørsmålet
statsministeren har vært helt tydelig på det
jeg er helt tydelig på det
dette er ikke en del av regjeringens politikk
det står ikke et ord om det i vår <ee> regjeringsplattform
så jeg undrer meg egentlig bare over hvorfor representanten Heggø ønsker å skape usikkerhet rundt det spørsmålet all den tid det er bred politisk enighet om at vi har en god sykelønnsordning i Norge
neste oppfølgingsspørsmål er fra Sigbjørn Gjelsvik
president jeg må seie|si det er ganske fantasifullt av finansministeren å påstå at skatteletter i Norge er har vært|1 ganske jamt fordelt <INAUDIBLE> den regjeringa her
altså mens <ee> folk med ei <ee> vanlig lønnsinntekt har fått noen få kroner per dag i skattelettelse så har <INAUDIBLE> de femti rikeste i Norge fått titalls millioner i skattelettelse hver seg
det er ikke noen jamn fordeling
tvert imot så har vært|1 omfattende skattelettelser til de som har mest ifra før og så har en fått avgiftsøkninger for folk flest
avgiftsøkninger på drivstoff kollektivtransport kultur elavgift til sammen seks komma seks milliarder kroner ifølge Siv Jensen sine eigne tall
og på toppen av det så er noen grupper som har fått målretta skatteskjerpelser
pendlere som bor på brekk brakke har fått <ee> sju til åtte tusen kroner i ekstra skatt
sjøfolk har fått omtrent det samme
hva for noen nye grupper er det som kjem|kommer til å bli ramma når en nå skal ha ytterligere skattelettelser til de som har mest ifra før
president for det første er påstanden feil
hvis man ser på skattefordelingstabellene basert på de lettelsene på om lag tjuefire milliarder som denne regjeringen har gjennomført så har altså de største lettelsene gått til inntektsskatt for personer
det betyr at om lag halvparten av denne regjeringens skattelettelser har gått til personer med inntekt under seks hundre tusen
jeg skjønner at det er en ubehagelig sannhet for representant Gjelsvik å forholde seg til men det er et faktum
bilavgiftene er redusert med én komma ni milliarder kroner
og du må altså være stortingsrepresentant for å mene at det er småpenger president
<INAUDIBLE> at representanten Gjelsvik heller bør skjele litt til de skatte- og avgiftsforslagene hans eget parti Senterpartiet foreslår hvert eneste år i sine alternative budsjetter
der finner vi jo ikke spor av netto skattereduksjoner men snarere tvert imot skatteskjerpelser
president i vårt alternative budsjett så vil altså folk med inntekt opp til sju hundre tusen kroner ha lavere skatt enn med regjeringa sitt vedtatte opplegg
i vårt <ee> budsjettalternativ så ville det ha vært lavere avgifter i Norge enn det som er med Siv Jensen som finansminister
vi gjør ei anna prioritering enn det som må dere|1 gjøre
og en må ta utgangspunkt i ikke å samle sammen hvor mykkje|mye <ee> skattelettene er totalt sett men hva som er effekten for ulike grupper
de som er lavinntektsgrupper har fått forsvinnende liten skattelettelse per person mens de som har høge inntekter har fått store skattelettelser per person
og jeg spør igjen
hvordan er det utviklinga skal være videre
skal en fortsette utviklinga med s <ee> med avgiftsøkninger for folk flest sånn som en har <ee> sørga for i hvert enkelt budsjett f fram til nå eller har en tenkt å legge seg på ei ny linje
president jeg er enig med representanten Gjelsvik i én ting nemlig at Senterpartiet helt åpenbart prioriterer annerledes enn denne regjeringen gjør
men de prioriteringene denne regjeringen har gjennomført har også gitt god effekt
det er resultatet av den økonomiske politikken denne regjeringen har ført <ee> og vi har tenkt å fortsette en trygg og stø økonomisk politikk også i tiden fremover for å trygge arbeidsplasser for å legge til rette for at stadig flere familier kan leve av egen inntekt
og da er det ikke på denne regjeringens <ee> bord å skjerpe skattene verken for norsk næringsliv eller for bedrift <ee> eller for vanlige folk
neste oppfølgingsspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad
Ropstad
gode president for KrF så har det vært heilt avgjørende i alle budsjettforhandlinger å løfte den sosiale profilen
vi|1 vet at det vi|1 i denne sal kan gjøre for de som trenger det mest er noe av det som er u har størst betydning
og da er det skape vekst legge til rette for at arbeidsplassene er trygge legge til rette for at det skapes nye arbeidsplass fordi vi|1 vet at f arbeid er den beste veien ut av fattigdom og det er meiningsfylt for hver enkelt så får arbeidsplassene
samtidig så får vi|1 au oversikter som viser at det i Norge er hvert tiende barn som vokser opp i fattige familier <ee> cirka hundre tusen barn <ee> og det bekymrer oss|1
og derfor så har vi|1 vært opptatt au av målretta tiltak for å hjelpe de ungene som er i fattigdom
<ee> og det beste er jo å få de ut men au at de har et meiningsfull oppvekst <ee> for å skape trygge familier og trygge barn som seinere blir trygge voksne
nå kjem|kommer snart revidert budsjett til høsten er det statsbudsjett
<ee> hva er visjonene for <ee> finansministeren i budsjettarbeidet for å sikre at en får gjort noe med den økende barnefattigdommen
president jeg er veldig enig med representanten Ropstad i at <ee> det er viktig å ha gode en god sosial profil gjennom statsbudjettene
det handler om å sikre trygge gode velferdsordninger og skal vi gjøre det så må vi også sørge for at norsk økonomi går godt for det er forutsetningen for at vi politikere kan <ee> bevilge penger til <ee> ulike formål vi er opptatt av
så har jo <ee> regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti <ee> utarbeidet mange <ee> tiltak gjennom en handlingsplan for å gjøre noe mot <ee> barnefattigdom
det mener jeg vi skal fortsette å ha fokus på
det handler jo selvfølgelig om <ee> enkelttiltak i en en situasjon hvor barn opplever det som krevende <ee> i sosiale sammenhenger på skolen i barnehagen og så videre og ikke <ee> ha de samme <ee> forutsetningene som andre barn
men det handler jo vel så mye om å sørge for at årsaken til fattigdommen nemlig <INAUDIBLE> familiens økonomi <ee> kan gjøres noe med
derfor så handler jo dette vel så mye om integrering og arbeid
vi går da videre til <ee> neste hovedspørsmål som stilles av Knut Arild Hareide
president <ee> jeg takker for et <ee> både godt og relevant spørsmål
det er jo som representanten Hareide helt riktig peker på etter <ee> normaliseringa av forholdet har det vært både politiske besøk og jeg vil si økt interesse fra begge parter for igjen å opprette en god dialog
da vi hadde den <ee> første runden av de år den nye årlige politiske konsultasjonsmekanismen i august i fjor var menneskerettigheter et tema
det ligger nå i denne konsultasjonsmekanismen at menneskerettigheter selvsagt også framover både kan og skal være et tema
det er også en enighet om at ulike samfunnsmodeller og for så vidt også ulike samfunnssystemer ikke må stå i veien for en utveksling som også handler om dette
det er det viktig fra norske myndigheters side også å understreke og vi følger selvsagt nøye den situasjonen som er både når det gjelder opposisjon men også når det gjelder tros- og religionsfrihet som representanten peker på
det er dessverre ikke <ee> en situasjon som globalt viser en positiv <ee> en positiv utvikling
snarere tvert imot så er det sånn at man anslår at cirka sytti prosent av verdens befolkning lever i land der det på én eller annen måte er innskrenkninger i tros- og livssynsfriheten
det har også president vært viktig for oss å bygge opp en god mulighet og en god plattform nettopp til å ta en diskusjon også om en del av de vanskelige sakene
vi skal være ambisiøse men vi skal selvfølgelig også være realistiske <ee> og vi ser jo også at dette er en tilnærming som flere andre land også har i forholdet til Kina
Statsråd Søreide
vi ser også at Kina for Norge og for mange andre land er en viktig global partner på mange områder der vi kan bidra til å trekke utviklinga i positiv retning blant annet på miljø- og klimaspørsmål
det er det også viktig å ha med seg i denne sammenhengen
så er jeg veldig enig med det representanten Hareide sier knytta til at man også må <ee> tilpasse <ee> virkemiddelbruken etter hva som fungerer
Norge må gi dem|1 økonomisk støtte og og beskyttelse når de blir forfulgt fremme deres retter i FN og andre nisj internasjonale organisasjoner og innføre sanksjoner mot myndighetspersoner som angriper dem|1
ja president <ee> jeg var litt inne på det i avslutninga på mitt <ee> forrige svar fordi det er en usedvanlig viktig jobb
vi hadde etter min oppfatning en <ee> en god utvikling mot slutten av fjoråret da vi fikk vedtatt <ee> enstemmig en resolusjon i FNs generalforsamling om menneskerettighetsforsvarere på norsk initiativ
og det er ingen selvfølge i dagens situasjon i FN at man skal kunne klare å vedta den type resolusjoner med enstemmighet som har et klart normativt preg
og nettopp derfor så har det vært veldig viktig for oss også å følge opp det arbeidet blant annet med den økte støtten til FNs høykommissær for menneskerettigheter som jeg nevnte
vi støtter jo veldig mye sivilsamfunnsorganisasjoner og menneskerettighetsorganisasjoner rundt omkring i mange land som er <ee> spesielt utsatte
det vi derimot opplever <ee> med jevne mellomrom er at mange av de som er forsvarere og forkjempere også er i en veldig utsatt situasjon sånn at vi også må velge våre virkemidler sånn at ikke situasjonen for dem blir verre enn den allerede er
men både den politiske og den økonomiske støtta fra Norge er utvetydig
vi går da videre til <ee> neste hovedspørsmål som stilles av representanten Bjørnar Moxnes
president <ee> i går så la regjeringa fram en proposisjon om innleie av arbeidskraft som strammer inn på noen felt men også åpner opp for enda mer bruk av midlertidig ansettelser
bemanningsbyråene skal ifølge regjeringa nå få en eksklusiv rett til å ansette midlertidig for å leie ut til reelle vikarer
den ordninga her vil <ee> garantert føre til og bidra til misbruk
så lenge tilsynet ikke skal føre tilsyn og straffe brudd på disse reglene blir det i realiteten fortsatt fritt fram for bemanningsbransjen å bryte reglene for utleie av av arbeidskraft
så lite tyder på at bemanningsbransjen blir noe mindre ille i de nye forslagene som regjeringa har lagt fram
derfor er det spesielt <ee> bekymringsfullt at Høyre på sitt landsmøte nå i helga vedtok at NAV skal gi navn på arbeidssøkere til bemanningsbyråene
regjeringa gjentar samtidig at faste ansettelser er hovedregelen i Norge
hvem vil statsråden nå lytte til
<ee> stortingsflertallet som har gitt tydelige signaler om å begrense bemanningsbransjen eller eget parti Høyre som <ee> åpenbart nå går inn for å øke bruken av byråene <ee> gjennom NAV
president <ee> som jeg har sagt opptil flere ganger tidligere i spørretimen så er jo bemanningsbyråene i dag de er en viktig inngangsport for mange av de som står utenfor jobb
de er viktige for mange <ee> virksomheter ikke minst offentlige virksomheter som jo <ee> har største graden av midlertidige ansettelser til å få dekket sitt arbeidskraftbehov
<ee> og at det skal være et godt samarbeid mellom NAV og bemanningsbransjen ja det ble også vedtatt i forbindelse med NAV-meldingen som Stortinget behandlet i totusenogseksten
vi mener som jeg har sagt tidligere at vi har kommet <INAUDIBLE> at vi har lagt fram en en proposisjon som gir en god avveining mellom de ulike hensynene
den proposisjonen som vi har lagt fram <ee> nå det er en direkte oppfølging av det høringsnotatet som regjeringen sendte ut i juni i fjor
vi har hatt behørig og mye kontakt med partene i etterkant av høringen for å både utdype og presisere høringsuttalelsene deres har også gjort noen endringer i i <ee> vårt forslag sammenlignet med det som vi ble sendt ut på på høring
ja det trenger vi mer tid til å utrede <INAUDIBLE> men da skal vi også se på hvordan <ee> Arbeidstilsynet på en bedre måte kan håndheve der det er ulovlig innleie som vi også har fått tilbakemelding på at det er
ja da er vel svaret at statsråden lytter mer til Høyre enn til stortingsflertallet
<ee> alle er enige om at man naturligvis skal kunne erstatte de som faktisk <ee> er borte fra jobben <ee> med vikarer
men prl problemet vi snakker om her er at bemanningsbransjen i økende grad erstatter fast ansatte og truer med å gjøre innleie til normen i flere bransjer som i byggebransjen
<ee> Anniken Hauglie sa selv til <ee> VG tolvte juni i fjor følgende
det er en utfordring at <ee> omfattende bruk av innleie gir konkurransefortrinn
de som vil være seriøs og satse på faste ansettelser egen rekruttering og kompetanseutvikling kan tape <ee> i konkurransen
kan <ee> statsråden <ee> garantere at <ee> regjeringa framover vil <ee> sikre at arbeidsløse kun formidles til faktiske vikariater og ikke fortrenger faste ansatte i seriøse bedrifter gjennom bemanningsbransjen
og kan også statsråden garantere at bemanningsbransjen ikke vil øke i omfang som følge av de endringene som nå <ee> foreslås
president <ee> jeg forholder meg til Stortingets <ee> vedtak men det er altså ingen motsetning mellom <ee> vedtak på Høyres landsmøte og vedtak fattet i denne <ee> sal
Stortinget har også vedtatt at man skal ha et godt samarbeid med bemanningsbyråene
det er heller ikke riktig president at vikarbyråene erstatter eller fortrenger fast ansettelse
vi ser at omfanget av både innleie og midlertidig ansettelser er begrenset det er til og med stabilt og det har også vært faktisk en nedgang sammenlignet med tidligere
så det er relativt <ee> begrenset og det har vært det også over tid
sånn skal det være også framover
fast ansettelse skal selvfølgelig være hovedregelen
og så har vi sett at det har økt <ee> i omfang i noen bransjer og kanskje særlig i Oslo-regionen det var vel også bakgrunnen for at Rødt fremmet et forslag om å forby innleie i Oslo-regionen men utover det så er det relativt begrenset
det som vi har foreslått <ee> i <ee> proposisjonen er jo også å heve avtalenivået for hvem som kan inngå avtale om innleie i bygg- og anleggsbransjen nettopp fordi det er der problemet også er størst
bemanningsbyråene de fortrenger fast ansatte
det er dette vi ønska å få gjort noe med <ee> men det var ikke ment som noen avgrensninger <ee> eller avgrensing for innstramningene på bygge bemanningsbransjen slik som statsråden tar til orde for når hun begrunner hvorfor det bare er byggebransjen at innleie må avtales med med fagforeninger med innstillingsrett
president svaret på spørsmålet er nei
vi vil ikke fremme et forbud mot bemanningsbyråer <ee> verken i bygg- og anleggsbranjen eller i Oslofjord-området
vi mener at et forbud vil være svært uheldig for virksomheters legitime behov for <ee> innleie
konsekvensen av et forbud ville være at ja man må ansette flere fast men man vil også måtte si opp flere når ordrebøkene begynner å tømmes så jeg kan ikke helt se at det vil skape bedre forutsigbarhet for de ansatte
det er nødvendig å kunne ha muligheten til å leie inn
også kan det være verdt å minne om også president at omfanget av innleie og bruk av bemanningsbyråer er jo størst i offentlig sektor
det er jo helse- og sosial- og utdanningssektoren hvor dette problemet er størst og det var jo også bakgrunnen for at regjeringen strammet inn da man endret <ee> loven altså <INAUDIBLE> tjenestemannsloven til lov om statens ansatte
man begrenset offentlig sektors mulighet til å leie inn på samme måten som det man slik at det ble likelydende mulighetene i arbeidsmiljøloven
så vi er opptatt av å begrense innleie
vi har gjort det gjennom flere tiltak president også i den proposisjonen vi nå har lagt fram
vi går da videre til neste hovedspørsmål <ee> og det stilles av Anniken Huitfeldt
president mitt <ee> spørsmål går til utenriksministeren og handler om Palestina
den brutale krigen i Syria har gått inn i sitt åttende år og sivilbefolkningen har lidd mer enn nok
men krigen i Syria har på sett og vis redusert den internasjonale oppmerksomheten mot den uløste konflikten mellom Israel og palestinerne
utviklingen i Midtøsten de siste åra har nok også svekka det tradisjonelle argumentet om at en løsning på Israel-Palestina-konflikten utgjør en nøkkel for stabilitet og positiv utvikling i hele regionen
likevel president konflikten er uløst
den uakseptable okkupasjonen og blokaden vedvarer
i mai fyller staten Israel sytti år
Norge var blant de første landene til å anerkjenne Israel
vi ønsker samarbeid med Israel og støtter Israels framtid som et liberalt demokrati
men status som liberalt demokrati er dypt uforenlig med okkupasjonen av det palestinske land
i fjor kunne vi markere at Israels okkupasjon av Palestina hadde vart et halvt århundre
en fredelig løsning på konflikten stiller krav til begge parter
Israel må bære tydelig ansvar for befolkningen de holder under okkupasjon
rakettangrep og terroranslag mot Israel må opphøre
og i påsken så tilpiss <INAUDIBLE> tilspisset konflikten seg igjen på Gazastripa
titusener av palestinere samla seg i protest nær grensegjerdet
og langfredag skal seksten palestinere ha blitt drept og over fjorten hundre såra
hva er Norges holdning til Israels framferd ovenfor demonstrantene og hvordan har denne holdninga blitt kommunisert til israelske myndigheter
ja president det er <ee> en dypt bekymringsfull situasjon som dessverre har blitt <ee> verre den seinere tida
det er <ee> all grunn til å <ee> anta at situasjonen også i de kommende ukene og månedene kan vise noe av den samme utviklinga dessverre
fra norsk side har vi vært <ee> tydelig på at det er uakseptabelt å skyte med skarpt mot sivile
vi har vært veldig tydelig på at det må til en <ee> gjennomgang en troverdig gjennomgang av det som har skjedd
og det følger jo også av den internasjonale humanitærretten at alle land har en forpliktelse til å gjennomføre undersøkelser når det er mulige brudd på humanitærretten
men vi har også vært veldig klare på at løsninga på denne konflikten bare kan finnes gjennom en fremforhandla løsning og en tostatsløsning
det vi har opplevd i det ekstraordinærte møt nei ekstraordinære møtet vi sammenkalte til <ee> trettiførste januar var at <ee> stemninga var <qq> om man kan si det sånn mer konstruktiv enn det vi kunne forvente
og vi har i tida etter det og fram til det ordinære møtet vi hadde tjuende mars brukt mye tid på <ee> nettopp disse konkrete prosjektene på Gaza
det ble mobilisert mye under møtet tjuende mars og det gjaldt særlig spørsmålet om vannrenseanlegg på Gaza som i tillegg til elektrisitetsforsyning kanskje er noe av det viktigste for å bedre levekårene <ee> for befolkninga
når det er sagt så er det viktig å gjenta at den eneste måten å løse dette spørsmålet på på en god måte er å få en framforhandla tostatsløsning
det er et anerkjent og kjent norsk standpunkt som har vært der i alle år og som også ligger til grunn for den politikken vi fører overfor både Israel og Palestina
president ett virkemiddel er også forbrukermakt
for Arbeiderpartiets side så er vi mot boikott av Israel men vi er positive til merking av produkter som er tilvirka i ulovlige bosetninger for å gi konsumentene mulighet til å ikke kjøpe disse varene
israelsk verdiskapning på okkupert land er heller ikke omfatta av handelsavtalen som Norge og EFTA har med Israel
tjuetredje juli totusenogfjorten så sa daværende utenriksminister til Dagsrevyen at han ville ta initiativ til å utrede en merkeordning og han lovet da å konkludere raskt
det er snart fire år sia