scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
når kan vi forvente at det foreligger en konklusjon på spørsmålet om innføring av norsk merkeordning for varer produsert på okkupert land
utenriksminister Søreide
ja president jeg er <ee> også glad for at Arbeiderpartiet legger til grunn at <ee> boikott ikke er et <ee> velegna virkemiddel
<ee> dialog er et betydelig bedre virkemiddel enn boikott
når det er sagt så <ee> er denne dette spørsmålet om merking av varer <ee> det er et spørsmål som <ee> Utenriksdepartementet nå holder på å behandle
og det er jo interessant at det er et spørsmål som også lå på tidligere utenriksminister Jonas Gahr Støre sitt bord svært lenge uten å bli konkludert
<ee> og det er også en av eller en av årsakene bak er jo at dette ikke er et <ee> enkelt spørsmål
<ee> men det er også noe vi jobber med i Utenriksdepartementet nå og vi håper å finne en snarlig løsning på det
neste oppfølgingsspørsmål er fra Jette F Christensen
Christensen
takk <ee> president denne konflikten produserer jo bare to ting flyktninger og håpløshet
<ee> og FNs <ee> UNRWA sin hjelp til palestinske flyktninger har vært uvurderlig gjennom generasjoner både når det kommer til utdannelse helsehjelp sosiale tjenester og mat
og den virker stabiliserende <ee> på områdene som de flyktningene befinner seg i
derfor så er det kritisk at USA har kutta <ee> en treiedel|tredjedel av all støtten som organisasjonen <ee> mottar sekstifem millioner dollar av sitt planlagte bidrag
det er jeg heilt enig i
og så <ee> sa han at det vil vi|1 diskutere i tiden som kommer
mitt spørsmål til <ee> statsråden president er hvordan|1 om de diskusjonene har kommet noe lenger
<ee> har dere|1 kommet noen vei
Norges kjernebidrag <ee> gikk ned med tjuefem millioner i totusenogseksten
<INAUDIBLE> utenriksminister Søreide
vi <ee> har et kjernebidrag i tjueatten på hundre og tjuefem millioner kroner
det utbetalte vi svært tidlig og vi utbetalte det i én omgang for å være sikker på at det kunne bidra til at tjenestene kunne fortsette å leveres
<ee> UNRWA er i en økonomisk situasjon nå som gjør at de frykter at de etter mai ikke vil være i stand til å levere den type tjenester som de gjør nå
det andre er at vi har <ee> gitt et bidrag til den humanitære delen <ee> på hundre og fem millioner kroner
<ee> det er også et bidrag som vi betalte ut umiddelbart og som jeg annonserte i forbindelse med <ee> konferansen i Roma
<ee> og det er <ee> til sammen et bidrag som <ee> gir <ee> betydelig støtte til UNRWA og at de kan levere de tjenestene som som er så grunnleggende
vi går da videre til neste hovedspørsmål som er fra Liv Signe Navarsete
jo vi står fast ved at vi skal jobbe for å nå målet
den forpliktelsen har vi slått klart fast
Høyre vil bruke to prosent av BNP på Forsvaret innen tjuetjuefire som vil bety en ytterligere opptrapping av forsvar sikkerhet og beredskap
som representanten selv er inne på så <ee> er spørsmålet muligens utenfor <ee> utenriksministerens konstitusjonelle område men jeg overlater til utenriksminister Søreide å avgjøre om hun vil svare på spørsmålet
ja president dette er jo et spørsmål som må rettes til forsvarsministeren
det er forsvarsministeren som har ansvaret for utforming av de årlige forsvarsbudsjettene
men la meg bare <ee> kort referere til at det regjeringa har gjort i denne perioden er å øke forsvarsbudsjettene med tjuefire prosent reelt nærmere ti komma seks milliarder kroner
det er et betydelig løft
og vi har også valgt å bruke ressursene der det trengtes mest først nemlig på å reparere opp materiell som i årevis hadde ligget til kai eller stått i garasjer uten å kunne brukes
vi har vært opptatt av å øke aktiviteten og vi har vært opptatt av å starte på nye store investeringer
alt dette ligger i den vedtatte langtidsplanen og det er også fulgt opp med den økonomien som langtidsplanen krever
samtidig så har vi jo vært klare på at målet som NATO formulerte i Wales i tjuefjorten nemlig en målsetning om å beg bevege seg i retning av å bruke to prosent av forsvar innen et tiår den står fast
det er bekrefta i budsjettproposisjonen som ble lagt fram
det er bekrefta på vårt landsmøte og nok også på andre landsmøter
<ee> og det er et en målsetning vi står ved
og så tror jeg også Liv Signe Navarsete som <ee> tidligere statsråd i mange år godt vet at å fremskrive BNP-vurderinger <ee> seks sju år fram i tid det er det ingen forunt å gjøre
det betyr likevel ikke at målsetninga ikke står fast men det betyr at det må fortsette å gjøres harde prioriteringer i regjering akkurat på samme måte som vi har gjort fram til nå
ja president jeg registrerer at representanten Navarsete <ee> fortsetter å stille spørsmål som primært <ee> er innafor <ee> forsvarsministerens <ee> konstitusjonelle ansvarsområde
men etterlysning av en helhetlig opptrappingsplan syns jeg er pussig
den heter langtidsplanen for Forsvaret
den er lagt fram og vedtatt av Stortinget med stort flertall
den legger også til grunn at det skal bli enklere å motta allierte forsterkninger
og det er det som er hele grunnlaget for den allierte dimensjonen som vi legger ekstra stor vekt på nettopp fordi behovet for allierte forsterkninger i potensielle konflikter som skulle ramme Norge det vil være stort også i framtida
vi går da videre til <ee> neste hovedspørsmål som er fra Hadia Tajik
president <ee> ja jeg for min del <ee> innenfor mitt ansvarsområde har hatt en <ee> aktiv dialog og aktiv kontakt også ovenfor <ee> EU på flere av de spørsmålene som er relevante for norsk <ee> arbeidsliv
jeg skal delta på på EUs uformelle ministerrådsmøte til <ee> uken også og har avtalt flere møter der blant annet for å diskutere spørsmål som er viktige og relevante for <ee> oss
nå er <ee> nå er <ee> European Labour Authority er nå relativt <ee> prematurt om man kan si det
<ee> initiativet ble tatt av EU i <ee> fjor
man er ikke ferdig med det arbeidet ennå
Norge har avgitt høringsuttalelse i saken <ee> langs de linjer som også representanten <ee> Hadia Tajik er <ee> inne på
vi er opptatt av å bevare norsk suverenitet i i disse spørsmålene
men foreløpig så <ee> er jo også det som <ee> det som det også legger opp til er relativt <ee> hva kan vi si uforpliktende i den forstand
altså signalet som kommer er at at byrået skal tilrettelegge for bedre informasjonsflyt om rettigheter og plikter mellom landene
det skal fremme og støtte samarbeid mellom <ee> EU-landene knyttet til håndhevelse og det er å megle og tilrettelegge for en løsning der det oppstår uenighet mellom medlemslandene
men <ee> jeg er selvfølgelig opptatt av å informere Stortinget på en god måte etter hvert som <ee> arbeidet skrider frem både på dette området og også på andre områder
jeg har jo tidligere også deltatt i i <ee> EØS-komiteen EØS-komiteen <ee> og redegjort for prosesser på viktige saker som er relevante for Norge innenfor arbeidslivsområdet før og jeg vil selvfølgelig også gjøre det fremover
statsråd nei unnskyld Tajik
vårt utgangspunkt var jo nettopp også at det initiativet kunne være en del av EUs arbeid som på mange måter handler om det samme
vi ønsket å komme med innspill på hvordan man kunne fylle det byrå med <ee> med meningsfullt <ee> oppgaver som var konkrete og som var <ee> operative
dette er et av de temaene som jeg skal diskutere med kommissær Marianne Thyssen til uken i forbindelse med <ee> EUs uformelle ministerrådsmøte som arrangeres i i Sofia
så jeg kan garantere president at jeg skal være og <ee> at jeg skal være <ee> imøtekommende ved å involvere Stortinget på et <ee> tidlig tidspunkt
den muntlige spørretimen er nå omme og vi går til <ee> sak to ordinær <ee> spørretime
det blir en <ee> rekke endringer i den oppsatte spørsmålslisten og presidenten viser i den sammenheng til den elektroniske spørsmålslisten i salappen
spørsmål én er fra representanten Sverre Myrli til <ee> samferdselsministeren
hvorfor må eldre bilførere i Norge framvise helseattest for å beholde førerkortet etter fylte femogsytti|syttifem år mens bilførere i Sverige og Danmark ikke må det
og hvorfor vil ikke statsråden ta initiativ til å endre dette regelverket
statsråd Solvik-Olsen
president jeg er glad for at en ønsker mobilitet for alle i samfunnet
det å kunne kjøre bil gir frihet både til unge og gamle
og gjerne spesielt for folk som <ee> ikke er i arbeidslivet til daglig så nettopp det å kunne kjøre bil for å komme seg til sosiale funksjoner og lignende er en viktig del av det å ha god livskvalitet
vi|1 ønsker derfor å legge til rette for at folk kan bruke biler eller veiene våre at en <ee> både har trygge og gode veier at en har trygge gode kjøretøy men der er jo da det å ha førerkort en forutsetning for at du kan bruke det
for å ivareta trafikksikkerheten på veiene våre så er det viktig å sikre at alle har tilfredsstillende kvalifikasjoner og at en er mei i en helsesituasjon som gjør at de kvalifikasjonene som en har tilegna seg fortsatt beholdes
for mange så er dette heilt uproblematisk men vi|1 vet at for noen så betyr det å bli gammal òg at en får nedsatt <ee> funksjonsevne
en <ee> blir mindre oppmerksom på det som skjer rundt seg en blir tar litt lengre tid til å ta beslutninger og det skaper muligheten for farlige situasjoner som sjåfør
som <ee> i mange andre europeiske land så undersøker vi|1 i Norge helsa til førerkortinnehavere over femogsytti|syttifem år regelmessig og det handler om å være sikker på at når du har førerkortretten så er du òg fortsatt <ee> egna til å kjøre bil
så bare minner jeg om at aldersgrensen for helseattest det er ikke noe som har blitt innført nylig
den var faktisk på sytti år i lang tid men blei i totusenogtretten økt til femogsytti|syttifem år fordi at en <ee> meinte at helsa generelt blei bedre og dermed kunne ha mindre <ee> måte føre-var-tilnærming for den femårsaldersgruppa
så hvis en spør om argumentene for hvorfor|1 det er ei aldersgrense så tenker jeg at det kan òg alle som har har vært i regjeringssystemet tidligere være med å svare på
jeg meiner vi|1 skal gjøre det enklere for å både sikre at de som har førerkort og for myndighetene <ee> at en <ee> kan opprettholde det førerkortet men ivareta trafikksikkerheten
jeg har tidligere gitt uttrykk for at vi|1 vil vurdere å utvikle dagens regler i lys av dagens kunnskap og erfaringer fra andre land
jeg har merka meg <ee> artikler som har blitt skrevet om noen av våre naboland som gjør andre <ee> vurderinger enn oss på hvor grensa skal gå
Myrli
ja takk <ee> president
jeg tolker statsråden som at han vurderer å videreutvikle dagens regler tror jeg var begrepet han brukte og det er også et begrep han har brukt i et svar på et skriftlig spørsmål fra representanten Ivar Odnes
<ee> spørsmålet mitt dreide seg jo egentlig om hvorfor vi i det hele tatt skal ha det regimet som vi har som for mange oppfattes veldig tungvint
jeg må nok si president at jeg trur både undertegnede og mange her i salen har oppfatta at dette er noe som EU-EØS-regelverket har tvunget oss til å ha
men etter å ha jobba mer med dette vi har fått Stortingets utredningsseksjon til å se på dette og andre som jobber med spørsmålet så viser det seg jo at Danmark nylig har fjernet et slikt <ee> system
Sverige og Tyskland har aldri hatt det
president <ee> nå følte jeg der kom <ee> litt dobbelkommunikasjon
på den ene sida så spør han hvorfor|1 skal vi|1 ha det i heile tatt samtidig som han seier|sier at det er viktig at en <ee> klarer å holde de som ikke er egna til å kjøre bil på grunn av alder vekk fra veiene
da må der være et eller annen form for system i bunnen
og der er jeg veldig åpen for å diskutere både med helsemyndighet og veimyndigheter men òg med Stortinget sjølsagt om der fins bedre løysinger på det enn i dag
jeg er heilt enig i at det å å å <ee> måte gjøre det minst mulig byråkratisk det er en målsetting og derfor har denne regjeringen både fjerna en mange regler og forenkla mange regler
òg på dette området her så kan der absolutt være grunnlag for det
det at en økte aldersgrensa fra sytti til syttifem år i totusenogtretten er jo et tegn på at der har blitt gjort endringer
så igjen hvis en spør om hvorfor|1 i heile tatt systemet finnes så tror jeg at han òg kan snakke med de som styrte fram til tjuetretten på hvorfor|1 en hadde strengere regler da enn det som er i dag
men jeg er opptatt av at vi|1 skal lære av våre naboland
her er der ulike tilnærminger
vi|1 må finne ut hva som funker best og da vil vi|1 ta det i bruk
ja takk president bare for å bare for å å klargjøre
sjølsagt skal de som er uegna til å kjøre bil de skal ikke ha førerkort
men det gjelder om du er <ee> seksti eller om du er førti eller om du er åtti år og slik er det også i dag
hvis en fører er uegna ut ifra medisinske årsaker til å ha førerkort så tar legen førerkortet fra deg
sånn skal det være og sånn må det være
sånn skal det være for de som er under femogsytti|syttifem og sånn må det være for de som er over femogsytti|syttifem
det er det som er hele poenget
<ee> går med mye årsverk hos fastleger og et for mange tungvint system
så spørsmålet er rett og slett
hvorfor må vi ha særegne regler for de over femogsytti|syttifem når Statens vegvesen sier at det er ikke noe mer ulykker blant de over femogsytti|syttifem enn de under femogsytti|syttifem
president argumentet her som helsemyndighetene bruker er jo nettopp at de kognitive evnene svak svekkes raskere når du begynner å nærme seg eller er over den alderen
det var jo derfor en flytta den grensa fra sytti til femogsytti|syttifem år fordi at en så at den generelle helsa til toogsyttiåringer|syttitoåringer er bedre i dag enn det var for en del år siden
og derfor er det grunnlag for heile veien diskutere kva er fornuftig sted
så kunne jeg godt sagt at jo da vi|1 fjerner enhver <ee> gre aldersmessig tilnærming her
spørsmålet er hva system ville Arbeiderpartiet da iga iverksatt istedenfor når en er enig om at de som ikke har lenger har egenskapene til å kjøre bil skal fjernes
er det sånn at alle da skal inn på en eller annen kontroll
da er jo spørsmålet å finne risikotilnærming som gjør at du kan minimere ulempen for befolkningen generelt ved at du kan gå etter de gruppene som utgjør en større helserisiko
men hvis vi|1 nå kan <ee> få en ny runde og seie|si at vet ikke hva her er der liten grunnlag for å seie|si at de over femogsytti|syttifem år utgjør en annen risiko enn andre så er det bare å fjerne disse reglene
men vi|1 skal ha en grundig runde på det før vi|1 gjør det rett og slett for at vi|1 skal ivareta trafikksikkerheten òg
neste spørsmål er fra representanten Siv Mossleth til samferdselsminister
Mossleth
president på <ee> Værøy i Nordland så er det som kjent helikopter og ferge som er alternativ for å komme seg til Bodø
for mange er kostnadene ved å ta helikopter stor spesielt om en er flere
om <ee> sommeren så er det færre direkteavganger med ferge noe som svekker tilbudet til fiskeriindustrien og de fastboende på Værøy
vil statsråden gjøre noe sånn at det blir mulig med dagsreiser med ferge til Bodø heile året
president det er viktig ha et godt <ee> samferdselsnett over heile landet
noen steder så fungerer dette heilt på egen kjøl gjennom kommersielle tilbud andre steder så må staten inn og betale store subsidier for å opprettholde et tilbud
Værøy trafikkeres som en del av riksveiferjesambandet Bodø Røst Værøy Moskenes
jeg har sjøl vært|1 med og tatt den <ee> båten for å få en opplevelse av ruta
sambandet er landets lengste
strekningen Bodø Moskenes er hovedstrekning i sambandet med over sytti prosent av trafikken
og Værøy ligger midt i sambandet og er en tilknytning både til <ee> Bodø og til Lofoten via Moskenes
seilingstida her er på mellom tre og fire timer avhengig av hva fartøy som utfører seilingen
på grunn av lengden blei ferjesambandet plassert i en standardklasse med krav om kontinuerlig drift med utforminga av ferjedriftsstandarden til Nasjonal transportplan tjueti tjuenitten
dette innebærer at det ikke er definert krav til antall avganger men at ferjene skal være som betjener sambandet skal være i trafikk så mye som mulig innenfor ferjesambandets åpningstid
det var denne standarden som lå til grunn ved utlysninga av gjeldende kontrakt
sambandet fikk en betydelig kapasitet- og tilbudsforbedring ved oppstart av gjeldende kontrakt i tjuetretten
også er dette et anbud som blei inngått før dagens regjering tiltrådte
sambandet har tre fire rundturer per døgn men ikke alle turer går innom Værøy
de aller fleste avgangene fra og til Værøy seiles via Røst eller Moskenes
ferjetilbudet på strekningen som inngår i sambandet er tilpassa de mange ulike transportbehovene som ferjesambandet skal dekke for næringsliv og bosatte både i Lofoten og på Værøy og Røst
det handler altså om å få best mulig tilbud for flest mulig folk innenfor de rammene som forrige regjering satte
det har vært|1 en betydelig økning i trafikken på sa ferjesambandet Bodø Moskenes <ee> de seinere årene og spesielt gjelder dette sommerstid på strekningen Bodø Moskenes
trafikkøkningen for juli måned har i denne strekningen i perioden tjuetretten til tjuesytten vært|1 på cirka femti prosent
det har resultert i at det fra tjuesytten er satt inn ekstra ferjekapasitet i juli måned
etter dialog med kommunene Røst og Værøy er det da tilrettelagt for tur-retur-seiling fra Værøy til Lofoten på dagtid tirsdager og torsdager
etableringa av dagtilbudet med ferjer <INAUDIBLE> fra Røst og Værøy både til Moskenes og Bodø vil medføre behov for å innfase ytterligere kapasitet i ferjesambandet
det vil være ressurskrevende og altså bety behov for ekstra kapasitet som i så fall må bety mindre kapasitet andre steder
ferjetilbudet på sambandet skal dekke et langt større behov for transport og gods til og fra Lofoten Værøy og Røst og ikke bare personreiser på én av strekningene
det er litt av den prioriteringsjobben som må gjøres hvis en skal gjøre endringer
mulighetene for dagres <ee> dagreisende fra Bodø bosatt på Værøy må sjåast|ses i sammenheng med det offentlige kjøpet av helikoptertjenester på strekningen Værøy Bodø
i kontrakten med operatøren stilles det krav om to daglige rundturer med helikopter på kvardagar|hverdager og to rundturer samla i helgene
i den kommende kontrakten er det krav til at fyrste|første landing i Bodø skal være før klokka ti siste være etter klokka seksten
vi|1 subsidierer den helikopterruta med rundt ti tusen kroner per rundtur per passasjer
der brukes altså mye penger for å ha godt persontransport til området og jeg vil anbefale at en lokalt kommer med forslag til endringer i prioriteringer <INAUDIBLE> det er feil
ja president det skapes store verdier langs kysten i dette landet og Nordland har en fjerdedel av kystlinja
<ee> her ligger mange produktive samfunn og også øyer langt ut i havet og Værøy er ett av disse samfunnene
<ee> antallet avganger Bodø Moskenes er viktig <ee> det <ee> skal jeg være enig med statsråden i
men verdiskapinga på Værøy er én komma to millioner per hode <ee> og sånne samfunn må vi ta vare på
Bodø er fastlandsforbindelsen til Værøy
og en sånn sommerrute tar fem og en halv time det vil seie|si elleve timer fram og tilbake og så må de ha overnatting
det samme med ungdommene som <ee> må til Bodø for å gå på skole etter tiende klasse
når de skal heim i helgene så tar det elleve timer fram og tilbake og det er lang tid så det er vanskelig for de å komme hjem
det er også dyrt dra og ta flyet
men hva vil statsgjør råden
eller helikopteret meinte jeg
hva vil statsråden gjøre for at ungdommene på Værøy lettere kan komme seg heim i helgene
president vi|1 har altså opprettholdt et ferjetilbud som <ee> åpenbart var godt nok for forrige regjering som vi|1 har styrket ytterligere med ei ekstra ferje eller ekstra avgang
det er jo et tegn på at vi|1 ser behovet
samtidig så er der en mulighet for fiskeindustrien da å forholde seg til de rutene som går og planlegge transporten sin deretter
vi|1 når vi|1 har snakket med næringslivet og fiskeindustrien så er det ikke denne ruta som de har tatt opp som behov for å gjøre ytterligere <INAUDIBLE> utbedringer
det er på veiene videre som de har tatt opp som vi|1 bør prioritere pengene på
det å sørge for at det er mulig for pet persontransport til og fra <ee> Værøy og Røst er viktig for oss
og det er jo derfor vi|1 òg har et helikopteranbud der vi|1 faktisk subsidierer hver rundtur med over ti tusen kroner
det er et tegn på at samfunnet meiner at det skal være mulig å kunne komme seg raskt til og fra dette stedet skjøl om Senterpartiet prøver å gi inntrykk av noe annet
men samtidig som må vi|1 ha en di en diskusjon på hvordan|1 gir vi|1 best mulig tilbud for de pengene som det offentlige har tilgjengelig
og da har jeg ikke fått lokale henvendelser på at det er dette som det viktigste å gjøre endringer på
det er andre ting de har prioritert
president fergeleiet på Ve Værøy er jo plassert sånn at det i deler av året er vanskelig å betjene spesielt på nordlige vindretninger
<ee> Værøy er jo landets største lutefiskprodusent <ee> og produksjonen foregår på høsten <ee> nettopp når nordavinden er framtredende
<ee> også nabokommunen Røst har er stor innafor fiskeriet og har problemer med fergeleiet
<ee> de trenger utbedringer der
president Nordland er et av de fylkene som får desidert størst <ee> satsing i Nasjonal transportplan tjueatten til tjuetjueni i kroner
det betyr at der er en rekke veistrekninger som skal utbedres både gjennom vedlikehold og gjennom å bygge nytt
det har ikke i de tilbakemeldingene som fylket har kommet med sagt at dette som blir tatt opp nå har vært|1 en av hovedutfordringene for å drive næringsutvikling
det er viktig at vi|1 har et godt ferjetilbud det er viktig at vi|1 har et godt flytilbud til øya og det ivaretar vi|1 gjennom det som er
men jeg registrerer altså at nå har det blitt tatt opp to oppfølgingsspørsmål og der det ene handler om ungdommer i skoleferien om sommeren og det andre handler om <ee> produksjonen på øya på høsten
mens utgangspunktet for spørsmålet var altså at om sommeren er det færre je færre direkteavganger med ferja og så hevder en at dette handler om ungdoms mulighet til å gå på skole
ungdom går ikke på skole om sommeren da har de sommerferie
høstproduksjonen på fisk er ivaretatt med at du har flere avganger da enn du har om sommeren
så de problemene som er f er fulgt opp er sånn sett løyst med det ferjetilbudet som en har
neste spørsmål er fra <qq> representanten Siri Gåsemyr Staalesen til helseministeren
spørsmålet vil bli besvart av eldre- og folkehelseministeren på vegne av helseministeren
Gåsemyr Staalesen vær så god
president helsefagarbeidere er en av de viktigste yrkesgruppene i helse- og omsorgssektoren
men fortsatt møter nyutdanna helsefagarbeidere et arbeidsliv som ikke klarer å tilby dem fast ansettelse og aller minst hundre prosent stilling
faste hele stillinger gir frihet og trygghet men tidligere i år kunne vi lese at bare tjueåtte prosent av helsefagarbeiderstillingene som ble lyst ut på Finn.no i fjor var heltidsstillinger
hvilke nye initiativ vil statsråden ta for å sikre faste hele stillinger for helsefagarbeidere
statsråd Michaelsen
ja president jeg er enig med representanten i at det store omfanget av deltidsstillinger blant helsefagarbeidere er et problem
forskning viser at stort omfang av små stillinger i denne sektoren svekker tjenestekvaliteten og ikke minst fører til ineffektive tjenester
små stillinger er også uverdig for arbeidstakere som er avhengige av forutsigbarhet og en fullverdig jobbsituasjon for å få tilstrekkelig lønn og pensjon
videre uttrykte utvalget at økt helgefrekvens i turnusplanene er heilt sentralt for å få redusert deltidsbruken
i dette arbeidet så trenger vi blant annet alternative turnusordninger som er avtalt mellom partene i arbeidslivet basert på frivillighet og med utgangspunkt i sektorens behov
det var blant annet derfor regjeringa endra arbeidsmiljøloven i tjuefemten og åpna for at det skulle bli enklere for partene lokalt å avtale vakter opptil tolv og en halv time
på den måten kan man for eksempel avtale lange vakter i helgene og dermed dekke behovet for søndagsarbeid uten å måtte arbeide flere helger
jeg vet at det gjøres mye bra arbeid i kommunene med sikte på å redusere andelen deltid men dette virker likevel ikke å være nok
arbeidstidsutvalget påpekte at problemer knytta til helgeproblematikkene i helse- og omsorgssektoren har vært kjent og omtalt i mange år men at partene likevel ikke har greid å finne fram til ei løsning
utvalgets utredning har vært på alminnelig høring og følges opp av Arbeid- og sosialdepartementet
så president heltids- og deltidsproblematikken innenfor helse- og omsorgstjenesten er sammensatt og jeg er interessert i å ha en dialog med partene i arbeidslivet for å se nærmere på dette
Staalesen
ja når bare tjueåtte prosent av de utlyste heltidsstillingene <ee> bare tjueåtte prosent av de utlyste stillingene er heltidsstillinger så kan vi jo virkelig ikke være fornøyd og jeg er glad for at statsråden ikke er det
men jeg hørte få nye tiltak som virkelig kan monne i statsrådens svar
det regjeringen derimot har gjort er å kutte tiltak som faktisk virker
programmet Ufrivillig deltid ble satt i gang under Stoltenberg II
gjennom programmet ble det bevilga syttifem millioner kroner over en treårsperiode til tiltak for å redusere omfanget av ufrivillig deltid
gjennomsnittlig stillingsstørrelser ble økt med tjue til tjuefem prosentpoeng i de gjennomførte tiltakene
det var en større økning enn i singen sammenlignbare bransjetall
evalueringen viste at det var et tiltak som virka
hvis regjeringen virkelig vil redusere ufrivillig deltid hvorfor kutter man i tiltak som virker istedenfor å videreføre dem
ja president jeg vil minne om at lønns- og arbeidsvilkår er en sak for partene i arbeidslivet og ligger innenfor arbeid- og sosialministerens sektoransvar
og jeg meiner det er en god dialog mellom myndighetene og partene i arbeidslivet per nå så mitt utgangspunkt er jo nettopp å legge til rette for best mulig omsorgstjenester
omfang av deltid har jo her en betydning for kvalitet
jeg har allerede hatt flere møter med ulike organisasjoner for å diskutere heltids- og deltidsproblematikken
Og de hadde innført alternative arbeidstidsordninger og de var svært fornøyde med det
og <ee> det er som en av lederne her sa at det er etter innføring av særavtale alltid noen med fagkompetanse på jobb noe som er veldig viktig i dette spørsmålet her
ja vi hadde et flertall i helse- og omsorgskomiteen i høst som mente at regjeringa ikke har gjort nok i arbeidet mot ufrivillig deltid herunder det nåværende regjeringspartiet Venstre
og sammen med de møtene du viser til <ee> statsråd så kan vi kanskje håpe på en ny giv i dette arbeidet
i tjueseksten gjorde SSB beregninger som sa at vi frem trengte femtisju tusen nye helsefagarbeidere innen tjuetrettifem
flere tusen ungdommer skal nå i månedene framover bestemme seg for hvordan de skal spesialisere seg og hvilke videregående opplæring de skal sta
kan statsråden love disse en bedring at det vil bli flere faste hele stillinger
altså det jeg tenker er noe av det viktigste det er jo å snakke opp yrket
om en er helsefagarbeider om en jobber som ordinær sykepleier alle som jobber i omsorgssektoren er jo viktig å snakke opp
og der er det òg mange faktorer som spiller en rolle
<ee> igjen så vil jeg jo si det at det at regjeringa i Jeløya-plattformen har he ekstra heva ut at vi ønsker å etablere den heltidskulturen i arbeidslivet er jo veldig viktig
også skal vi også være klar over at der fins jo mange ansatte der ute som ikke ønsker å jobbe heltid som har kanskje en annen situasjon i hjemmet og kanskje ønsker å jobbe sytti åtti prosent bare så skal vi også være åpne for at det også er en mulighet
men det må være basert på frivillighet hvis vi skal sette i gang med nye tiltak
neste spørsmål er fra representanten Kari Henriksen til helseministeren
det vil bli besvart av eldre- og folkehelseministeren på vegne av helseministeren
mange utsettes for vold som forblir skjult
regjeringas handlingsplan fikk kritikk fra mange hold blant annet var den uforpliktende og inneholdt ikke tiltak for å forebygge avverge og avdekke vold og overgrep mot sårbare personer som eldre og psykisk utviklingshemma
i ettertid har Norsk kunnskapssenter om vold og traumatisk stress publisert en rapport som viser at vold mot eldre er et omfattende problem og at de li at de i liten grad selv oppsøker hjelp
hva har statsråden gjort for å sikre at flere eldre faktisk oppsøker hjelp
ja president
vold mot eldre er et betydelig helseproblem og rapporten fra Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress viser at utfordringene er større enn vi hittil har visst
jeg kan forsikre om at vi vil bruke kunnskapen fra denne rapporten i arbeidet med å forebygge bedre avdekke mere og nå fram til flere
viktige endringer i helseloven trådde i kraft første januar i år
disse endringene gjør det tydelig at helse- og omsorgstjenesten har plikt til å forebygge og plikt til å avdekke og avverge vold og overgrep
og hovedansvaret det ligger hos kommunene spesialisthelsetjenesten og den offentlige tannhelsetjenesten
jeg meiner at de ulike helse- og omsorgstjenestene selv må finne fram til gode lokale løsninger sånn at helsepersonell settes i stand til å forebygge avdekke og avverge vold og overgrep
så er det sånn at gjennom opptrappingsplanen mot vold og overgrep så vil regjeringa bidra til at alle sektorer har god kompetanse om vold og overgrep og til å prioritere og styrke forebygging
de regionale ressurssentrene <ee> om vold traumatisk stress og selvmordsforebygging er blant våre viktigste virkemidler for å spre kunnskap og kompetanse ut i tjenestene og regjeringa har styrka disse sentrene gjennom økte bevilgninger
i løpet av våren så legger regjeringa fram stortingsmeldinga Leve hele livet en kvalitetsreform for eldre
helsehjelp for eldre er én av hovedsakene i reformen og forebyggende helsearbeid er et sentralt tema i denne sammenhengen
blant annet så kan forebyggende hjemmebesøk som gjennomføres i dag i mange kommuner bidra til å avdekke risikofaktorer blant annet knytta til dette at eldres psykososiale situasjon er krevende
her spiller au ergoterapeutene en viktig rolle og disse stillingene vil au bli lovpålagt ute i kommunene fra tjuetjue
<INAUDIBLE> Michaelsen
<qq> mennesker som har vært utsatt for alvorlig fysisk vold eller overgrep tidligere i livet er vesentlig mer voldsutsatt også i eldre år
forebygging og tidlig avdekking vil dermed bidra til å redusere forekomsten av vold og overgrep også i denne gruppa
rapporten fra Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress er et viktig kunnskapsgrunnlag når vi nå skal videreutvikle hjelpetjenestene særlig siden så få av de voldsutsatte har vært i kontakt med hjelpeapparatet eller anmeldt forholdene
president jeg deler representanten Henriksens bekymring og det tror jeg representanten vet veldig godt
og vi vil vurdere hvordan vi kan bruke de ulike virkemidlene for å nå ut til flere eldre at de skal oppsøke hjelp og at de gjør det så tidlig som mulig
ja jeg kjenner <ee> statsrådens engasjement <ee> mot vold og det er bra
men det jeg etterlyser det er praktisk politisk handling og der er ikke noe spor i budsjettet for tjueatten på at en skal satse <ee> konkret med disse sårbare gruppene
den satsinga som ligger på ho sitt område den er på syv millioner og det er til <ee> til barn på barnehus og medisinske undersøkelser og det er veldig bra
men <ee> det som er spørsmålet innenfor <ee> helseministerens og eldreministerens <ee> ansvarsområde så er det altså store utfordringer og det er ikke noe nytt
voldstelefonen mot eldre ble oppretta i totusenogni hjelpetelefonen og den har <ee> fungert bra så vidt jeg vet
<ee> vi må snakke mer åpent om vold og overgrep
temaet er fortsatt tabu noe som gjør det au vanskelig å søke hjelp og nå fram til de som sliter til de som opplever dette <ee> på kropp og på psyke
og det er vanskelig for pårørende og helsepersonell å kunne stille de riktige spørsmålene
her ser jo vi|1 at au varslerrollen er viktig i dette bildet her
<ee> dette kan vi|1 ikke løse bare i én sektor
dette er bredde dette kommer i flere sektor som må jobbe godt sammen
men vi må alle sammen tørre å snakke om vold og overgrep som et folkehelseproblem og <ee> vi må au <ee> møte med tiltak i alle sektorene som imøtegår dette
derfor er jo den opptrappingsplanen mot vold og overgrep det er jo en tverrsektoriell plan
og jeg kommer til å være veldig opptatt av dette segmentet når vi|1 nå legger fram reformen altså Leve hele livet hvordan skal vi nå ut
og representanten var jo sjøl opptatt av dette med kunnskapsbygging så vi skal selvfølgelig fortsette å heve kompetanse om vold og overgrep i denne sektoren
takk for det president jeg kan da registrere at i løpet av de fem årene som har gått <ee> siden denne regjeringa overtok så er det blitt mye prat
det var også svaret i forrige spørsmål i forhold til heltstid heltidsstillinger vi må snakke mer om det og så har en en slags magisk forestilling om at da vil endring skje
all erfaring og all kompetanse viser at det ikke er tilfellet
en trenger konkrete virkemiddel politisk vedtatt for å få sånne strukturer til å endre seg
flere frivillige organisasjoner har vært veldig opptatt av selvfølgelig sine grupper knytta til dette med vold og overgrep
Norsk Forbund for Psykisk Utviklingshemma Blindeforbundet og Funksjonshemmedes Fellesorganisasjoner for å nevne noen
og mange av disse gruppene er i svært sårbare situasjoner og de er avhengig av andres tiltak og andres hjelp
ja nå var jo representanten i stad innom <ee> bruken av vern for eldre og hjelpetelefonen
<ee> og det er au svært viktig at vern for eldre har vært bidra <ee> viktig til å bidra til at flere som utsettes for vold og overgrep får den hjelpa
det at organisasjoner og au frivillige er inne i sektoren er jo en viktig brikke ikke bare i Leve hele livet den reformen som kommer men au på andre områder
og så tror jeg au at pårørende rundt har et betydelig ansvar med å avdekke med å stille spørsmål med å prøve å <ee> se på forskjeller som skjer der ute
jeg tror jo at i fellesskap å lage konkrete tiltak det det gjør vi og det gjøres uti kommunene i dag men en vil også se at den enkelte kommune er forskjellig noen har gode tiltak andre har ikke like gode
vi må lære av hverandre president
spørsmål fem er <ee> trukket
spørsmål seks er fra representanten Sigbjørn Gjelsvik til fiskeriministeren
president Norge sitt forhold til Storbritannia på fiskeriområdet er av stor <ee> viktighet både når gjelder ressursforvaltning <ee> når gjelder kvoter og når gjelder markedsadgang
for Norge og norske fiskere kan brexit innebære utfordringer men òg nye muligheter som en må gripe
<ee> hva konkrete mål har regjeringa for å ivaretakelse av norske fiskeriinteresser sett i lys av brexit
hva slags kontakt har regjeringa med britene og EU
og er det gjort noe framgang i arbeidet med å sikre norske interesser på det viktige område her
statsråd Sandberg
når det gjelder <ee> fiskeriforvaltninga <ee> så vil brexit ha konsekvenser <ee> for måtene vi samarbeider på for å forvalte disse felles bestandene
<ee> utafor EU <ee> så blir Storbritannia en vesentlig kyststat
<ee> Norge har i over førti år forvalta bestandene i Nordsjøen sammen med EU men etter brexit så må vi jo altså ha en ny samarbleids <ee> samarbeidsplattform som inkluderer Storbritannia som kyststat
<ee> sammen Norge og Storbritannia vil da bli en vesentlig <ee> faktor i <ee> dette området også kan man si at EU blir litt <ee> det blir litt sånn rest-EU
representanten spør også hvilke|1 mål regjeringa har satt seg
hovedmålet vårt på fiskeriforvaltninga vil fortsatt være å sikre en rettferdig fordeling til Norge en bærekraftig forvaltning og en god kontroll på den aktiviteten som utøves
alle disse tre er veldig viktig
for å få til det herre her så ønsker vi å etablere et nytt felles legalt rammeverk for forvaltning av Nordsjøen mellom Norge EU og Storbritannia nå når vi går da ifra to til tre parter
målet er selvfølgelig å bli enig om <ee> fordeling av de felles bestandene og ordninger om adgang til å fiske i kvarandres|hverandres sone
det er etablert en god og kontinuerlig dialog med både London og Brussel på politisk nivå og på embetsnivå
prosessen så langt har vært|1 god
dialogen med EU og Storbritannia på fiskeriforvaltningsområdet er åpent
vi vil selvfølgelig fortsette å prioritere herre arbeidet framover
jeg hadde seinest før påske møte med den britiske ministeren for landbruk fiskeri og mat
jeg hadde jo også møter i Skottland tidligere i år
det var gode og fruktbare møter og vi meiner vi har en felles forståelse <ee> av de spørsmålene som må løses
når det gjelder markedsadgang for sjømat så vil situasjonen for EU være|1 uendra etter brexit
president <ee> til det siste når gjelder markedsadgang
altså Storbritannia er jo et stort marked for eksport av <ee> norsk <ee> fisk
vi solgte fisk i fjor til en verdi av over fem milliarder kroner til til Storbritannia
<ee> og til de kommende <ee> avtaleforhold som kan komme opp
vel ett alternativ som ble drøfta både i Norge som òg ble drøfta i Storbritannia er jo britisk medlemskap i EFTA der de òg var medlem før de gikk inn i EU
EFTA innafor EFTA så har jo en full frihandel på fisk sånn at hvis britene går inn i EFTA så har jo en løst spørsmålet knytta til markedsadgang på på fisk
og <ee> britiske EFTA-medlemskap ble jo tatt <ee> opp og drøfta ifra stadig mye hold blant anna løfta fram som et <ee> alternativ ifra brexit-komiteen i Underhuset seinest rett før <ee> påske
<ee> og derfor så vil jeg spørre statsråden
<ee> meiner statsråden <ee> det ville være <ee> positivt med britisk EFTA-medlemskap for norske fiskeriinteresser
ja president <ee> representanten har i hvert fall heilt rett i at Storbritannia er en vesentlig et vesentlig marked for norsk sjømat
<ee> representanten peker jo sjøl på disse fem komma to milliardene
<ee> vi snakker jo om nesten hundre og femti tusen tonn med sjømat <ee> og det utgjør <ee> i over ni prosent av vår totalhandel til EU
<ee> så det at Storbritannia er en vesentlig <ee> mark et vesentlig marked og et viktig marked for oss det er det ingen tvil om
og det er ikke bare fish and chips heller fordi at av de <ee> ni over ni prosentene så er også laksen av i verdi sytti prosent av dette
det vesentlige for meg som fiskeriminister det er å ivareta norsk sjømatindustri norske fiskere sine interesser
<ee> men og som jeg peker på tidligere også det beste for <ee> Norge og Storbritannia i en situasjon etter brexit det er at vi får en overgangsordning sånn at vi ikke får noe vakuum før at vi eventuelt har avtaler på plass
når det gjelder markedsadgang så nei når det gjelder fiskeriforvaltning som òg <ee> statsråden var inne på altså britene går ut av EU ut av EU sin felles fiskeripolitikk og EU vil på mange områder gå ut av Nordsjøen
en viktig forskjell på <ee> norske regimet og <ee> EU sitt regime er at en i Norge har et utkastforbud mens en ikke har det i EU
vil statsråden ta initiativ overfor britene på at når britene får sin egen fiskeriforvaltning at det blir en et utkastforbud i <ee> Nordsjøen i de områdene som vi forvalter i fellesskap
<ee> også deler jeg jo ikke oppfatninga om at vi har <ee> hatt <ee> dårlig relasjoner i forhold til EU
<ee> våre relasjoner til EU i forhold til <ee> regulering og forhandlinger <ee> har vært utmerket de siste årene
sjøl om at det er noen av landene som er med på det trepartssamarbeidet som har vært <ee> litt problematisk så har lykkes veldig godt med å ivareta norske interesser <ee> i forhold til disse forhandlingene
<ee> men det er klart at et utkastforbud <ee> det trur jeg vil komme uavhengig av hvorvidt at vi får en av frihandelsavtale med med Storbritannia <ee> eller Storbritannia velger en annen <ee> retning
neste spørsmål er fra representanten Liv Signe Navarsete til forsvarsministeren
det vil bli besvart av <ee> fiskeriministeren på vegne av forsvarsministeren
det er forutsatt i mandatet at rådgivninga vil skje både under planlegging og gjennomføring av militære operasjoner
for å kunne yte rådgivning under gjennomføring av operasjoner må også de norske styrkene være|1 til stede og følge de irakiske styrkene i felt
de irakiske styrkene hærstyrkene i Anbar har frigjort store IS-okkuperte områder under både defensive og offensive operasjoner
i flere av de herre operasjonene har norske styrker og koalisjonsstyrker fra andre nære allierte fulgt de irakiske styrkene som deres|1 rådgivere
makt har kun blitt benytta for sjølforsvar- og styrkebeskyttelseshandlinger
president videoen som representanten viser til som Forsvaret har offentliggjort viser et forsøk på bilbombeangrep fra ISIL
det er altså tale om et pansra ISIL-kjøretøy lasta med det som er anslått til flere hundre kilo sprengstoff nærmer seg styrk <ee> styrken i stor fart
det er sannsynlig at de norske soldatene den her dagen redda flere liv gjennom sine handlinger
det er vanskelig president å skulle være|1 kritisk til denne type styrkebeskyttelseshandlinger
president jeg vil jo si det motsatte
hvis <ee> ikke mandatet har inneholdt den muligheten til at norske soldater kunne beskytte seg sjøl og beskytte <ee> sine allierte nærmes <ee> og dem dem jobber sammen med så ville det ha vært en <ee> betydelig større fare for norske soldater
rådgivninga knytter jo seg til ledelseselementene til de irakiske <ee> sikkerhetsstyrkene
<ee> når norsk <ee> styrkesjef gir operative råd så vil det måtte skje <ee> der hvor den irakiske ledelsen befinner seg
altså de norske styrkene som gir styrkebeskyttelse vil da kunne be <ee> befinne seg et stykke unna
det annet er hvis det de norske styrkene som skal gi <ee> styrkebeskyttelse vil kunne oppholde seg nærmere altså være med i operasjonene
da er det selvfølgelig en større risiko
<INAUDIBLE> president altså <ee> norske styrker planlegger selvfølgelig ikke å være med på gjennomføringa av off <ee> offensive operasjoner
det men men det å følge med og kunne gi råd til de irakiske styrkene når de herre styrkene gjennomfører offensive operasjoner for blant annet å ta tilbake landområder som ISIL har okkupert så ligger det i mandatet
men norske styrker er ikke med på noen offensiv
dette her er en del av <ee> konseptet <ee> og det er forankra <ee> betydelig i mandatet til de norske styrkene
neste spørsmål er fra representanten Siv Henriette Jacobsen til eldre- og folkehelseministeren
Jacobsen vær så god
å være gammel er ikke en sykdom i seg sjøl
undersøkelser blant anna fra NTNU viser at <ee> et målretta treningsprogram kan en åttiåring relativt lett oppnå den samme muskelmasse som en førtiåring
ja president som eldre- og folkehelseminister så vil jeg legge til rette for at vi som samfunn investerer i folks helse for heile livet
aktive innbyggere med god helse og livskvalitet er faktisk den viktigste ressursen vi har
regjeringa har allerede dreid eldrepolitikken til en politikk for aktive eldre og et mer aldersvennlig samfunn
i den tverrsektorielle strategien flere år flere muligheter er stikkordene aktivitet deltagelse og sunn aldring
vi lever lenger og mange er pensjonister i flere tiår år som mange eldre ønsker å fylle med meningsfulle aktiviteter
regjeringas folkehelsepolitikk legger til rette for at den enkelte kan ta gode valg for eget liv og egen helse
det handler blant annet om at nærmiljøene er utforma sånn at det er enkelt og trygt å gå tur gjøre ærender og treffe andre
aktivitet handler om fysisk aktivitet men også om sosial aktivitet
jeg er svært opptatt av at eldre bør få tilbud om fysisk trening og aktivitet
trening gir glede og er viktig for forebygge av fall tap av fysisk funksjon kognitiv svikt og ikke minst demens
mange kommuner har etablert egne treningstilbud til eldre innbyggere både med og uten omsorgstjeneste
frivillige bidrar au med tilbud som gågrupper og seniordans
alt dette vil løfte f vil vi løfte fram i den nye stortingsmeldinga om Leve hele livet sånn at andre kommuner kan hente inspirasjon og få ideer de kan bruke blant innbyggerne i sin kommune
vi arbeider au med en ny handlingsplan for fysik af fysisk aktivitet som etter planen skal komme i tjuenitten
trening for aktiv og sunn aldring vil være en viktig del av denne handlingsplanen
vi fornyer også omsorgspolitikken
mange eldre ønsker å bo hjemme så lenge som mulig og leve et aktivt og selvstendig liv
derfor må vi ruste opp tjenestene i kommunene sånn at eldre kan få den støtta og hjelpa de trenger i sitt eget hjem
dette kommer jeg tilbake til i den nye nevnte reformen og ikke minst så er dette et område som jeg personlig er veldig opptatt av
mange av våre eldre har bedre forutsetninger for å leve aktive liv nå enn tidligere generasjoner hadde
eldre er verdifulle bidragsytere som må <INAUDIBLE> slippe til
omsorg for eldre handler om å gi eldre mulighet til å mestre eget liv heile livet
takk president en vanlig misforståelse er at Helsedirektoratet bare anbefaler tredve|tretti minutter mo mosjon hver dag
det er ikke riktig
<ee> det som Direktoratet sier og jeg siterer
for å oppnå helsegevinster bør voksne og eldre utøve inntil tre hundre minutter moderat eller hundre og femti minutter høy intensitet
øvelser som gir økt muskelstyrke bør utføres to eller flere ganger i uka
hva vil <ee> statsråden konkret gjøre for å sette disse rådene direkte ut i livet
jeg oppfatta at statsråden i sitt svar henviste til kommunene og frivillighet og strategier og planer men det bør jo også følge midler og tiltak med regjeringa sin politikk
der ligger jo nettopp dette som au representanten her tar opp
hvordan skal vi klare å få eldre mere aktive
og da er det au viktig at vi legger opp til en et lavterskeltilbud som gjør at det kan være det første skrittet
det å lage muligheter til å bare se at <INAUDIBLE> aktivitet det er au bare å gå rundt huset to ganger eller å bære handleposene i to forskjellige poser har du styrketrening
så vi må starte på et nivå som gjør sånn at ikke det blir for uoverkommelig og at lista legges for høyt
vi veit jo nå at andelen eldre øker kraftig og det som øker først er andelen sekstifem- til syttifemåringer slik at det ve nytter ikke å vente til folk blir i dårlig form for å sette i gang tiltak
hva vil statsråden gjøre for at de som øker mest nå sekstifem til sytti år f kan bli i god form også når de er åtti
ja igjen president så er det jo sånn at den enkelte eldre også må være delaktig altså se på mulighetene som ligger der
<ee> og det er jeg fullstendig klar over
men igjen så er det jo sånn at den enkelte eldre må også sjøl ta ansvar og være delaktig til å kunne ta del i det
og det er ikke gitt at alle klarer dette her så jeg tenker <INAUDIBLE> også at kommunene vær må være proaktive
de skal få muligheten gjennom den reformen både i forhold til å få støtte få til et støtteapparat for å sette i gang <ee> litt den omveltninga at det faktisk er viktig å ikke ende på på sofaen for å bruke et slikt ord
og jeg tror vi alle sammen er veldig opptatt av at framtida for våre eldre den ligger i både å være fysisk aktive spise godt spise sunt og det vil også avle f bra for den psykiske tilstanden
så jeg tror at vi må se en heilhet på heile tilnærminga for våre eldre
neste spørsmål er fra representanten Tore Hagebakken til eldre- og folkehelseministeren
president først så vil jeg takke statsråden og representanten Jacobsen for gode treningstips
<ee> president antallet personer med en demenssjukdom øker i åra framover og utgjør allerede en økonomisk utfordring for mange kommuner
toppfinansieringen av særlig ressurskrevende tjenester bortfaller når brukeren fyller sekstisju år
er statsråden enig i at dette utgjør en stor utfordring for mange kommuner og hvordan vil statsråden bistå kommunene i å sikre disse menneskene et mest mulig verdig omsorgstilbud i åra framover
først så vil jeg president si til representanten at jeg er enig i at dette er en utfordring ute i kommunene uten tvil
<ee> og vi ser jo au at den andelen av <ee> altså prosent demente som <INAUDIBLE> vokser nå <ee> er krevende
og vi ser også at veldig mange av de som får de <ee> en diagnose som dement blir yngre og yngre
så dette er jo krevende og for alle
hvordan møter vi dette her
så president den eldre delen av befolkninga er ei stor brukergruppe i omsorgstjenesten ute i kommunene og det vil bli langt flere eldre i årene som kommer
omsorgstjenesten vil få flere og mer krevende oppgaver blant annet fordi man vil ha denne demenssykdommen
toppfinansieringsordninga for ressurskrevende tjenester ble innført i totusenogfire
Stortinget vedtok at ordninga bare skulle gjelde for mottagere under sekstisyv år
i Prop 1 S tjuesytten tjueatten for Kommunal- og moderniseringsdepartementet står det at tilskuddsordninga gjelder for tjenestemottakere til og med det året de fyller sekstisyv
for eldre over sekstisyv fanges deler av disse utgiftene opp gjennom de ordinære kriteriene i kostnadsnøkkelen for kommunene
og dette ligger jo da til grunn for utgiftsutjevninga og fordelinga av rammetilskuddet mellom kommunene
demenssykdom president er en sykdom som øker mest på verdensbasis
og her i Norge så er det anslått at om lag sytti tusen mennesker har en demenslidelse men trolig er tallet for lavt