scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
<ee> det var vel elleve ti eller elleve forslag fra Arbeiderpartiet da som ble behandlet på forsommeren
og nå har vi hatt et par diskusjoner igjen om organisert kriminalitet og skal nok <ee> komme med forslag også
men jeg er ute etter å se også hva vi kan få gehør for at statsråden og og regjeringen og og Stortinget sammen vil vil forstå vil gå inn i og vil bli obs på gjennom disse debattene
så jeg mener at interpellasjoner og spørsmål også er gode redskap i Stortinget og kan kombineres med på rette tidspunktet å fremme forslag
så det <ee> kan <ee> representanten bare være trygg på at vil skje etter min mening i riktig rekkefølge
når det gjelder <ee> kommentarene til <ee> til det å snakke om <ee> disse områdene også om referere noe av det innbyggerne tar opp i disse områdene som problemer så har jeg holdt meg til hvordan innbyggerne nå har tatt opp dette i det siste
<ee> det har blant annet vært to folkemøter i Oslo sør hvor innbyggerne har sagt klart ifra
de to tingene må vi kombinere
hvis vi alltid skal få høre at vi er i fare for å stigmatisere når vi snakker om de tingene så så blir det å skade seg selv etter min mening eller eller å <ee> ødelegge det konstruktive arbeidet som kommer ut av det å ta opp ting
så vi er kommet dit at det er nøkkelpunktet
derfor så vil jeg bruke tid på det i dag
og det må gå an å diskutere den delen av saken òg uten alltid å skulle snakke om forebygging på skoler og i andre på andre måter som jeg selvsagt er enig i og har snakket om i andre sammenhenger
neste taler er <ee> statsråd Tor Mikkel Wara
ære ærede president <ee>
jeg vil få lov å si tusen takk for det som jeg <ee> oppriktig mener var en god debatt og en debatt hvor man er villig til å lytte og nærme seg dette på på en prestisjeløs måte
jeg lover at jeg starter på denne jobben i å gå løs på dette med utfordringene i Oslo øst <ee> helt uten å legge en prestisje om hva som skal fås til
vi har fortsatt god kontroll over denne byen men vi har veldig veldig bekymringsfulle uttrykks <ee> utviklingstrekk
og dette er et område som mange storbyer sliter med og som vi med hånda på hjertet ikke kan si at noen har lykkes ordentlig med
derfor er det viktig at vi både er åpen og ærlig at vi tillater den debatten som <ee> Bøhler har og at vi <ee> slipper frem de bekymringer folk har
<ee> jeg syns det er viktig å tillate debatten og jeg syns det er viktig å si at det å ha en debatt er ikke det samme som å stigmatisere men det er en debatt for å forstå mer av det som skjer
<ee> gjengkriminalitet som denne gangen var temaet er heller ikke et entydig begrep
vi snakker om <ee> gjenger som er knytta sammen <ee> av sterke lojalitetsbånd for eksempel MC-gjenger
men det kan også være gjenger som har vokst opp geografisk på samme sted eller bor i nærmiljøet som en anna type gjenger
og en tredje type gjenger er knytta rundt slektskap nasjonalitet og kultur
og det er ikke sikkert at tilnærmingene til de ulike ne gjengene er den samme hver gang
og det er derfor vi på mange måter skal ha respekt for at politiet tilnærmer seg disse tingene noe forskjellig
<ee> jeg vil også bare legge til en ting som ble nevnt om forebygging
<ee> jeg tror at det det er viktig at politiet kanskje har en større rolle i forebyggingen
det er mange områder som er viktige her
det betyr at vi må tillate at politiet også slipper inn på områder som er viktige å slippe til på for å lykkes med forebygging
ærede president <ee> jeg syns dette har vært en god debatt
men vi står overfor alvorlige utfordringer
vi skal altså lykkes på et område hvor de færreste storbyer har lykkes
og da må vi tørre å diskutere dette åpent og ærlig
og jeg syns at initiativet fra Bøhler i så måte var et godt initiativ
interpellasjonsdebatten i sak seks er dermed avsluttet
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til fem rer replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er sakens ordfører Torstein Tvedt Solberg
som sakens ordfører vil jeg starte med å takke komiteen for et godt samarbeid
vi|1 har behandla denne saken på rekordtid og en samla komité står bak en offensiv innstilling med en tydelig bestilling til regjeringen
jeg vil spesielt takke KrF og Hans Fredrik Grøvan som har løfta denne viktige saken for Stortinget
når jeg gikk på barneskolen så hadde vi|1 én datamaskin som sto bakerst i klasserommet
det var en Tiki 100
den hadde mattespill på diskett kalkulator og en kunne spille Snake på han
den var ikke kobla på internett
når jeg kom på ungdomsskolen da var det kommet <ee> datarom
vi|1 hadde tretti datamaskiner samla i ett rom <ee> der vi|1 hadde egne timer for å lære oss å søke på internett
det var ikke googling men Kvasir-søk fra startsiden.no
den utviklingen jeg opplevde som barn den har akselerert nå
barn som vokser opp i dag de møter datamaskiner internett avanserte digitale verktøy fra tidlig alder
og vi|1 ser at stadig flere barn får tilgang til nettbrett pc eller lignende digitale enheter i barnehagen og i småskolen
økt tilgang og bruk av IKT og digitale verktøy er først og fremst bra
det kan bidra til økt læring og mulighet for større samfunnsdeltagelse
men på samme tid forplikter de nye digitale verktøyene oss til å arbeide aktivt for å skape trygge rammer og beskytte små barn mot skadelig innhold
for å bruke et nordnorsk uttrykk det er mye snuskomtusk der ute
president barns rettigheter rett til trygghet og sikkerhet skal alltid prioriteres
gjennom Barnekonvensjonen artikkel sytten bokstav E er Norge forplikta til å fremme utvikling av egnede retningslinjer for å beskytte barn mot informasjon og stoff som er skadelig for barns velferd
oppigjennom den teknologiske utviklingen har vi|1 som samfunn håndtert dette ved å for eksempel utarbeide tydelige regelverk for medier som tv kino og dataspill
sånn sett er nasjonale retningslinjer for IKT og læringsbrett på skolen det naturlige neste skrittet
komiteen peker i sin innstilling på at det er kommunene som skole- og barnehageeier som har det overordna ansvaret for tilfredsstillende sikkerhet på sine <ee> på sine nett og på digitale enheter som deles ut til barna
at barn vi|1 beskyttes mot skadelig innhold på de enheter en får utdelt av barnehagen eller skolen er avgjørende for tillitsforholdet mellom skole og hjem
foreldre skal kunne være trygge på at skolen verner elevene mot uønska inntrykk
det er uholdbart at barns første møte med alvorlig skadelig innhold kommer gjennom materialet en har fått på skolen
og jeg vil òg presisere at mange kommuner er gode har ulike former for filtre og verktøy allerede i dag
og komiteen har vært opptatt av å sikre at alle kommuner vier dette denne problemstillingen den samme oppmerksomheten
derfor er det en samla komité som støtter forslagsstillerne i at det bør iverksettes tiltak som sikrer at barn i barnehagen eller småskolen beskyttes mot skadelig innhold på nett
derfor er det òg gledelig at <ee> med bakgrunn i denne saken vil det bli igangsatt en del konkrete tiltak
statsråden har i sitt brev varsla at en vil sende ut oppfordring oppfordring til skole- og barnehageeiere s <ee> sånn at de gir filtrering mot skadelig innhold på internett tilstrekkelig oppmerksomhet
i tillegg så har han sagt at Utdanningsdirektoratet er gitt i oppdrag å gjennomføre særskilte informasjonstiltak
i tillegg får regjeringen en tydelig bestilling om å utarbeide nasjonale retningslinjer for Stortinget i dag
samla sett tror jeg dette vil bidra til å bedre situasjonen på dette området betraktelig
samtidig syns jeg det er viktig å understreke at retningslinjer eller filtre ikke vil kunne forhindre at barn <ee> får tilgang til alvorlig skadelig innhold
barn vil fortsatt eie mobiltelefoner og tilgang på nett andre steder
derfor er det òg like viktig at barnehagen og skolen lærer barna nettvett
god digital dømmekraft vil være en viktig ferdighet for barn og unge for å mestre den digitale hverdagen både i barnehagen skolen og på fritida
på samme måte må òg foreldre gis de nødvendige verktøyene
foreldre har et grunnleggende ansvar for å beskytte sine barn <ee> og fellesskapet har en viktig rolle med òg å informere foreldre om nettvett og hvordan internettrelaterte overgrep kan avverges
heilt til slutt vil jeg igjen takke komiteen for et godt effektivt samarbeid og en god konklusjon i en ellers viktig sak
neste taler er representanten Hans Fredrik Grøvan
saksordfører har på en god måte gjort <ee> greie for komiteens vurdering og jeg vil derfor bare fokusere på et par forhold
vi er alle glade for at ny teknologi blir tatt i bruk for å kunne skape nye muligheter for økt læring og større deltagelse i samfunnet
det er imidlertid en stor tillitsutfordring hvis ikke foreldre kan f oppleve seg trygge på at barna ikke kan bli ut ikke skal bli utsatt for alvorlig skadelig innhold på skolen og barnehagen innhold som de blir beskytta mot hjemme
når foreldre kommer til oss politikere og forteller historier om at deres barn heilt ned i de første skoleår har blitt konfrontert med innhold på nettet aller av aller groveste sort mens de er på skolen ja da har vi et tillitsproblem
det må være en klar forutsetning at når foreldrene sender sine barn til skole eller barnehagen ja så må de kjenne seg trygge på at deres barn blir beskytta mot innhold på nettet av den type skadelig karakter
dette handler om den kontakten foreldrene har med skolen om sammen å bidra til dannelse og en god og trygg oppvekst
det er derfor ikke holdbart at barns første møte med alvorlig skadelig innhold kommer gjennom materialet de har nettopp fått på skolen
trygg nettbruk bør være en klart prioritert oppgave som skole og hjem står sammen om
og det er grunn til å tro at det kanskje har herska en viss grad av naivitet fra ivrige skoleeiere for å ta i bruk ny teknologi uten at en har hatt tilstrekkelig fokus for å sikre barn mot skadelig innhold
så er vi godt kjent med at filter eller andre teknologiske løsninger ikke aleine er det som skal til for å trene barnet til gode nettvaner
det handler om opplæring i god digital dømmekraft og å tilegne seg holdninger som gjør at en sjøl kan velge vekk innhold av klart skadelig karakter
det er ingen tvil om at dette er en sentral oppgave skoler og hjem sj jobber sammen om og kan jobbe sammen om
jeg er godt kjent med at dette gjøres i mange barnehager og skoler i dag gjerne med innspill og råd fra frivillige organisasjoner som har kompetanse på området
men for å få en mest mulig lik praksis så er jeg veldig glad for at en samla komité har gått for innføring av nasjonale retningslinjer
så er det viktig at de nasjonale retningslinjene får en utforming som gjør de forståelige for barnehage- og skoleeiere
sjøl om en kan ta i bruk ulike tekniske løsninger for å beskytte barna må resultatet av den type retningslinjer være at praksis blir mest mulig lik
det er bare på den måten en kan bygge opp et tillitsfullt samarbeid mellom skole barnehage og hjem på et av de viktige områdene som handler om å gi våre barn en trygg og god oppvekst
neste taler er statsråd Jan Tore Sanner
president jeg vil først <ee> få takke Grøvan og Kristelig Folkeparti for å ha reist en viktig debatt <ee> og for og komiteen for en rask og god <ee> behandling
dagens skolebarn er digitalt innfødte
digitalisering av skolen er viktig fordi det ruster elevene for å møte et digitalt arbeidsliv og fordi digitale verktøy kan hjelpe dem med å innhente kunnskap
men som denne saken dreier seg om digitale verktøy er ikke i seg selv trygge
enten det er en lærebok eller nettbrett er det vår oppgave å sørge for at det er tilpasset barna som bruker det både hva innholdet skal være <ee> og hva det ikke skal være
skole- og barnehageeier har ansvar for barns sikkerhet og trygghet når de er i barnehagen og på skolen og for at innholdet barna møter er i tråd med barnehageloven og opplæringsloven
dette innebærer at de har ansvar for tilfredsstillende sikkerhet i sine nett slik at de kan ivareta sine brukere og oppgaver på en best mulig måte
jeg mener det er grunn til å fastholde at kunnskap kompetanse og ferdigheter er avgjørende virkemidler for å unngå at barn får tilgang til skadelig innhold på nett
god informasjon og holdningsskapende tiltak er en riktigere vei å gå enn flere lovregler
jeg er glad for at komiteen deler denne holdningen og støtter forslaget om nasjonale retningslinjer
ulike typer filter er viktige hjelpemidler selv om det aldri vil kunne sikre oss helt mot at barn blir utsatt for alvorlig skadelig innhold
det er teknisk mulig for skoler og barnehager å installere ulike filtre på sine trådløse nett og direkte på de digitale enhetene for å sperre tilgang til definerte typer <ee> og sider
samtidig må vi erkjenne at ikke alle skoler og barnehager kjenner til eller benytter seg av denne muligheten
slike filtre vil likevel ikke kunne forhindre at barn får tilgang til alvorlig skadelig innhold
blant annet vil de kunne ha tilgang via andre nett og enheter for eksempel egne mobiltelefoner
særlig eldre barn vil kunne finne måter å unngå slike filtre på
et viktig moment i fagfornyelsen er innføringen av livsmestring og folkehelse som ett av tre tverrgående temaer
da åpnes det opp for <ee> replikkordskifte
og første replikant er Torstein Tvedt Solberg
president dette har jo vært en sak som har engasjert
det er mange bekymra foreldre som har tatt kontakt
og som KrF òg trakk fram i sitt innlegg så er jo dette først og fremst et spørsmål om om tillit tilliten mellom skole og hjem
<ee> og fra komiteens side så hadde det jo sånn sett vært en fordel om en kunne kommet et stykke på vei med utarbeidingen av retningslinjene for eksempel til skolestart nå ved høsten
det tror vi|1 ville bedre på <ee> på nettopp dette tillitsforholdet
så jeg vil egentlig bare spørre statsråden om det spesielt hva en tenker om fremdriften med dette vedtaket som Stortinget nå gjør i dag om å utarbeide nasjonale retningslinjer for dette
president <ee> dette vil selvsagt være et prioritert <ee> arbeid både for departementet og for Utdanningsdirektoratet
<ee> men jeg vil jo si at det er viktigere at vi får gode retningslinjer enn at vi skal forhaste oss
slik at det første jeg vil gjøre det er å sørge for at det går et brev til både barnehage- og skoleeiere <ee> hvor vi er tydelige både på deres ansvar <ee> og hva de faktisk kan kan gjøre
og så vil vi gi beskjed til til Utdanningsdirektoratet at dette arbeidet skal prioriteres
men om det akkurat er klart til til skolestart det tør jeg ikke garantere fra denne s <ee> talerstolen <ee> nå
men jeg er enig med representanten i at det er viktig at vi nå gjør flere ting samtidig
neste replikant er da Marit Knutsdatter Strand
president <ee> jeg vil også starte med å gi honnør til KrF for å fremme saka og løfte problemstillinga
<ee> dette er et tema som det er viktig å dig <ee> diskutere i digitaliseringen av samfunnet og den rolla digitaliseringa gjør i skolen
<ee> og jeg er glad for at vi har en samla komité som <ee> <ee> vil ha på plass retningslinjer for nettopp dette
<ee> så da lurer jeg på
intensjonen i forslaget var jo at skolene skal bruke filter
<ee> da lurer jeg på om <ee> statsrådens tanker om hva som hindrer skolen i å bruke filter i dag og hvordan eventuelt nasjonale retningslinjer kan hjelpe til å bedre situasjonen
ja president <ee> jeg mener at denne type filtre kan være nyttige verktøy
<ee> mitt poeng er imidlertid at <ee> <ee> at vi man må ikke tro at at det løser problemet <ee> nettopp fordi at <ee> man kan omgå filteret man kan bruke andre verktøy
så derfor må vi ha en kombinasjon av ulike virkemidler <ee> hvor filteret er et av dem
<ee> men vi kommer ikke bort ifra at <ee> at den gode læreren og kompetansen og samtalen og refleksjonen i klassen kanskje er det aller viktigste for å øke <ee> øke bevisstheten
<ee> så tror nok jeg at litt av årsaken til at dette ikke brukes i tilstrekkelig grad er mangel på kunnskap og at man ikke er kjent med de mulighetene som faktisk er der
<ee> og derfor så tror jeg at både mitt brev <ee> til skoleeier og også de retningslinjene som komiteen nå ber om vil bidra til både økt bevissthet og også at <ee> at vi vil få virkemidlene på plass
ja president jeg takker for svaret
<ee> og jeg er definitivt enig i at læreren er viktig men også rammeverket
<ee> jeg merker meg jo at begrep som datadyr <ee> får en ny meining i nyere tid og at den digitale verdenen barn beveger seg i definitivt er i stor endring
og da må vi forsøke å bygge forsvarlige rammer rundt denne skolehverdagen
<ee> Datatilsynet er viktig her <ee> dataporten og Feide
<ee> og da lurer jeg på hvordan kan statsråden sørge for å samordne og koordinere arbeidet for at vi på en klok og nyttig måte kan bruke digitale læringsmidler i skolen og gjøre lærerne gode
ja president <ee> det er som representanten peker på ulike verktøy og virkemidler
<ee> nå bidro også budsjettforliket i Stortinget til at det kom noe ekstra midler også til utvikling av dataverktøy <ee> og hvor Feide vil være et prioritert virkemiddel å få på få på plass og få videreutviklet
<ee> og så er det selvfølgelig <ee> den kompetansehevingen som vi nå bidrar med både gjennom etter- og videreutdanning men også gjennom hele lærerutdanningen
<ee> og som representanten og jeg tidligere har diskutert <ee> fornyelsen av læreplanene <ee> og ikke minst prosessen som skal lede frem til det vil bidra til <ee> økt oppmerksomhet i hva som møter elevene i dag
<ee> vi trenger ikke en skole som lærer elevene å google men vi trenger en en skole som lærer elevene til å kunne håndtere den store mengde data <ee> som er bare et tastetrykk <ee> unna
neste replikant er da Mona Fagerås
president SV støtter dette forslaget
men unger i en digitalisert verden kan ikke som flere har vært inne på skånes fra å komme over innhold som ikke er egna for dem
foreldre bør sette grenser for nettbruk heime og skolene skal bidra til at ungene utvikler god digital kompetanse
jeg har merka meg at Høyre ofte snakker om digitalisering president
men i regjeringa sin egen digitaliseringsstrategi så bærer mange av tiltakene preg av at regjeringa skal vurdere
når tenker statsråden at han er ferdig med å vurdere og klar for å sette i gang konkrete tiltak og hva kan disse tiltakene konkret være
president <ee> vi er ferdig med å vurdere en rekke tiltak og de iverksettes og så vurderer vi nye
jeg tror det er fornuftig at <ee> at vi som politikere vurderer før vi iverksetter <ee> og og det gjør vi jo også på det digitale området
jeg har vært inne på på flere flere verktøy ikke minst den fagfornyelsen som vi nå holder på med
men man kommer heller ikke unna det ansvaret som skoleeier har
<ee> skoleeier <ee> enten om det er kommune eller fylke har et <ee> spesielt ansvar for å tilpasse både undervisning og også sørge for at skolene har de virke virkemidlene og verktøyene de trenger
og så er jeg helt enig med representanten i at vi skal ikke flytte alt over på skolen
vi som foreldre har også et ansvar for våre barn <ee> og hvordan de bruker de digitale verktøyene
replikkordskiftet i sak syv og debatten i sak <ee> syv er da omme
og vi går videre til sak åtte
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til fem replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen
og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er <ee> Lise Christoffersen som også er sakens ordfører
forslagsstillerne i denne saken reiser et tema som alle er opptatt av å finne gode tiltak for redusert sykefravær
arbeidstakernes organisasjoner er opptatt av det
<qq> arbeidsgiverne er opptatt av det
myndighetene er opptatt av det
og et godt og helsefremmende arbeidsmiljø er første bud i så måte
derfor har vi arbeidsmiljøloven som en vernelov for arbeidstakerne
dagens lov bygger på en lang tradisjon i Norge
det finnes en god artikkel om det i Store norske leksikon for den som måtte være interessert
det <ee> er arbeidsgiveren som i henhold til dagens lov skal sørge for at arbeidstakernes sikkerhet helse og velferd blir ivaretatt på alle plan i virksomheten
det pålegger arbeidsgiverne å jobbe aktivt for å iverksette tiltak for redusert sykefravær
arbeidstakerne plikter på sin side til å medvirke ved gjennomføringen av de tiltak som blir satt i verk
vi har arbeidsmiljøutvalg verneombud og arbeidstilsyn som skal påse at lovverket følges
de seinere åra har vi opplevd liberaliseringer i arbeidsmiljøloven som har vært gjenstand for harde politiske debatter og endog generalstreik
men det er ikke tema her i dag
i dag diskuterer vi <qq> om vi skal fortsette forsøk med utvida egenmelding i inntil ett år som et aktivt tiltak for å få sykefraværet ned
prosjektet Egenmelding 365 ble startet opp under forrige regjering og varte fra våren totusenogtretten til sommeren totusenogseksten
tolv virksomheter deltok i forsøket
to typer tiltak ble prøvd ut
for det første kunne ansatte bruke egenmelding ved sykdom i inntil tre hundre og sekstifem dager
fire virksomheter prøvde også ut tiltaket iBedrift som skulle skape trygghet hos den enkelte for å jobbe med muskel- og skjelettlidelser eller lettere psykiske lidelser
før prosjektet Egenmelding 365 ble igangsatt hadde dessuten Kristiansand og Mandal kommuner hatt sine egne prosjekter
Kristiansand hadde prøvd ut en ordning med femti egenmeldingsdager
Mandal som dette representantforslaget handler om hadde sitt eget tillitsprosjekt med egenmelding i inntil tre hundre og sekstifem dager
prosjektet ble avslutta som prosjekt i tjuetolv men fikk adgang til å fortsette i påvente av resultatene fra Egenmelding 365
Egenmelding 365 er evaluert av Proba samfunnsanalyse og Arbeidsforskningsinstituttet
og evalueringen viser én viktig ting som vi bør ta med oss videre
oppfølging av den sykmeldte ble bedre <ee> på den enkelte arbeidsplassen
det ble mer vekt på tilrettelegging og derigjennom økt bruk av gradert sjukemelding men det er ikke påvist at ordningen med utvida egenmelding i seg sjøl påvirka sykefraværet
det var også konklusjonen i den særskilte evalueringa av forsøket i Mandal
ordningen har påvirka sjukefraværsoppfølgingen slik at oppfølgingen og dialogen er blitt tettere og med mer vekt på tilrettelegging og gradering av sjukefravær men egenmeldingene har ikke i seg selv påvirka sjukefraværet
forskernes konklusjon er etter dette at en egenmeldingsperiode på ett år ikke bør gjøres til en obligatorisk ordning
og de har flere begrunnelser for det
de fleste virksomheter i Norge er små
mange har ikke et godt fungerende personaloppfølgingssystem
og mange ledere mangler nødvendig kompetanse i hvordan de skal føre en god dialog om sjukefravær og nærvær med ansatte
en annen viktig begrunnelse er at ikke alle arbeidsgivere er seriøse men det kan isteden utsette ansatte for et utilbørlig press som det er enklere å unngå når sjukemelding er skrevet ut av lege
til slutt så vil jeg også vise til at partene i IA-avtalen i juni i fjor uten innvendinger tok til orientering at regjeringen øn ikke ønsket å gå videre med denne typen endringer i egenmeldingssystemet
det har vi også fått bekrefta fra arbeidstakerhold i ettertid
jeg regner med at SV selv tar opp sitt mindretallsforslag i saken
da har representanten tatt opp det forslag Arbeiderpartiet er en del av
neste taler er <ee> Erlend Wiborg deretter Per Olaf Lundteigen
president <ee> jeg vil aller først begynne med å berømme Sosialistisk Venstreparti for å sette fokus på et viktig spørsmål
hvordan få ned sykefraværet
sykefraværet i Norge er generelt høyt og høyere enn i andre land vi vanligvis sammenligner oss med
det er derfor viktig at det ses på mulige tiltak og løsninger som kan få det ned
et høyt sykefravær er ufordelaktig for alle den sykmeldte arbeidsgiver og samfunnet
i representantforslaget vises det til gode resu til <ee> til gode resultater av prosjektet Egenmelding 365 i Mandal som var først ut
å foreslå å vurdere et slikt prosjekt bør funderes på kunnskap
president egenmelding 365 gikk i perioden <ee> tjuetretten til tjueseksten og tolv virksomheter deltok
i evalueringen utført av Proba samfunnsanalyse og AFI kommer det frem at intervensjonen i seg selv ikke påvirket sykefraværet men at ordningen førte til en tettere oppfølging og dialog med den sykmeldte
den overordnede funksjonen av egenmelding 365 var å flytte ansvar for sykefraværsarbeidet fra sykemelder til arbeidsplassen spesielt til relasjonen ansatt leder
hypotesen var at det skulle bidra til redusert sykefravær gjennom tettere oppfølging ogg dialog samt endrede holdninger
i rapporten fra desember totusenogseksten kommer det fram flere funn av interesse
det ene er at egenmeldingsordningen ble brukt vesentlig mindre enn forventet kun om omlag trettifem prosent av sykepengedagene
det andre er at det kom frem sto <ee> store variasjoner i bruken <ee> mellom deltagerne helt ned fra null komma tre prosent av sykedagene til syttiseks prosent av sykedagene
så president tiltak mot å <ee> det mot redusert sykefravær er både viktig og nødvendig å iverksette fremover
forsøket viser imidlertid at utvidet egenmeldingsordning ikke er veien å gå
det er også grunnen til at Fremskrittspartiet og flertallet ikke støtter Sosialistisk Venstrepartis forslag
i stedet er det viktig å bruke andre deler av den kunnskapen som kommer frem rapporten i vårt videre arbeid altså at oppfølgingsregimet som ble etablert gjennom forsøket det virker og det er noe vi bør se nærmere på videre
neste taler er da Per Olaf Lundteigen deretter Eirik Faret Sakkariasen
president <ee> sjukelønnsordningen den er utrolig viktig for den gir jo økonomisk trygghet <ee> med like vilkår for alle lønnsmottakere uavhengig av bedriftens økonomiske evne
det står jo imidlertid en del igjen <ee> president
det er jo ikke hundre prosent ifra første dag for sjølstendig næringsdrivende
det er <ee> seksten karensdager
jeg har merka meg prosjektet og det som da har skjedd i i Mandal med behovet for å forbedre oppfølgingsprosedyrene
og det har da skjedd
og det er viktig at det har <ee> gitt <ee> gode resultater med oppfølgingsprosedyrene
det syns jeg står statsråden til ære å vise en sånn åpenhet <ee> på tiltak som kanskje ikke bestandig er i tråd med det som da er Høyres ideologi president
og der forutsetter at partene har merka seg de positive erfaringene med tettere oppfølging og dialog
og jeg syns alle partier burde støtta det
det er vel ingen som har argumenter mot en slik holdning president
neste taler er Eirik Faret Sakariassen deretter Margret Hagerup
Faret Sakariassen
<qq> president SV har stor tro på et samfunn med små forskjeller og stor tillit mellom folk et samfunn hvor makt og rikdom er jevnere fordelt
da trenger vi|1 òg et arbeidsliv basert på tillit
tillit er en av de fremste norske verdiene og verdt å ta vare på
samfunn med små forskjeller har større tillit og samfunn med stor tillit er bedre å leve i
det er bedre når vi|1 stoler på hverandre enn når vi|1 mistror hverandre
Norge har et høgt sykefravær og det skal vi|1 ta inn over oss og vi|1 må jobbe for å få ned sykefraværet ikke fordi fraværet i seg sjøl er problemet men fordi det betyr at noen blir sjuke på jobben
sykelønn er en ordning som alle bidrar til over skatteseddelen
derfor er det bare rimelig at man skal få litt igjen den dagen man blir syk
da blir det feil å foreslå kutt i sykelønnsordningen og innføring av karensdager eller aktivitetsplikt for sykemeldte
vi|1 har ikke noe ønske om at syke mennesker skal gå på jobb
muskel- og skjelettlidelser står for førtifem prosent av sykemeldingene hos menn og trettifem prosent av sykemeldingene hos kvinner
psykiske lidelser står for henholdsvis sytten prosent og tjuetre prosent
dette kommer av tunge arbeidsdager med stor fysisk påkj og psykisk påkjenning
da er det kanskje ikke ikke så rart at det er i omsorgsyrkene vi|1 finner det høgeste sykefraværet der det heile tida er tunge løft og hektiske hverdager
Mandal kommune tok tak i sitt høge sykefravær tilrettela arbeidet bedre og fulgte opp ansatte tettere
de hadde rett og slett nye ideer og bedre løysinger president for hvordan man kunne få sykefraværet ned gjennom tillit og tett oppfølging
tillit framfor mistillit
frihet burde høre arbeidsdagen til
altfor få forbinder arbeidsdagen sin med frihet og for mange er arbeidet deres kontrollert og målstyrt
dermed blir det bare på fritida vår hvor vi|1 faktisk er fri
men sånn trenger det ikke være
større frihet på jobb er mulig
jeg tror president at det er bra for helsa at kolleger og ikke minst ledelse stoler på ansatte og deres faglighet
jeg tror tillit er helsefremmende
vi|1 som samfunn har ikke noe ønske om å tvinge syke mennesker til å gå på jobb
men med tettere oppfølging av arbeidsgiver har tillitsprosjektet fra Mandal vist at man klarer å finne oppgaver som passer for den ansatte og at de kan komme fortere tilbake i jobb
arbeids- og sosialministeren sa sjøl i sitt brev til komiteen at utvida egenmeldingsrett flytter ansvaret fra den som er sykemeldt over på arbeidsplassen og at det kan støtte hovedprinsippet i IA-avtalen
IA-avtalen løper ut i år noe som gir mulighet til å se på han på nytt med nye øyne og ta med oss de positive effektene av forsøksprosjektene med utvida egenmeldingsrett og tettere oppfølging
med dette president vil jeg ta opp SV sine få sitt forslag i denne saken
da har representanten tatt opp <ee> forslaget
neste taler er Margret Hagerup deretter statsråd Anniken Hauglie
president Norge har et for s høgt sykefravær og det jobbes på mange plan for å redusere dette
en ser at i løpet av de siste åra så har det skjedd en radikal endring i hvordan|1 vi|1 følger opp medarbeidere med fravær
tidligere var det ofte sånn at hvis en brakk et bein så var sykemelding hovedregelen og tidslengden på sykemeldingen det samme
i dag snakker vi|1 i langt større grad om funksjonsevne og om behov for tilrettelegging
vi|1 som politikere kan sette rammevilkårene men lederne i den enkelte virksomhet må utøve lederskap
SV skriver i sine merknader at kjernen i forsøket med utvida ed egenmeldingsrett er et ansvar for sykefraværsarbeidet flyttes fra sykemelder til arbeidsplassen og spesielt til relasjonen ansatt leder
da vil jeg jo minne om at dette ansvaret allerede har logge|ligget på arbeidsgiver i mange år og det skulle jo bare mangle at en ikke dreiv med sykefraværsarbeid på arbeidsplassen
men vi|1 må heller ikke glemme den enkeltes <ee> ansvar i dette arbeidet
en lege kan komme med sine råd men ofte er det den enkelte som sitter på de beste løysingene i dialog med leder
det er den ansatte som vet hvor skoen trykker
det er den ansatte som vet hvordan|1 arbeidshverdagen er og det er lederen som eventuelt kan være med og påvirke denne
første juli tjuefjorten trådde endringer i reglene om sykefraværsarbeidet i kraft
endringene innebar forenklinger i sykefraværsarbeidet med å fjerne kravet om rapportering og overflødige dialogmøter
målet var å frigjøre tid til praktisk sykefraværsarbeid på arbeidsplassen
hovedfokuset i oppfølgingen er nå samhandlingen mellom arbeidsgiver og arbeidstaker på den enkelte arbeidsplass og ikke på skjemaer og sanksjoner
president IA-avtalen har vært et forpliktende samarbeid mellom partene i arbeidslivet siden totusenogén
jeg jobbet sjøl som IA-ansvarlig i en logistikkbedrift for å redusere sykefraværet
vi|1 brukte mye tid på å finne fram til den gode dialogen hvor målet var et høgere nærvær
holdninger til jobb og kollegaer spilte en viktig rolle i dette arbeidet
vårt hovedfokus var at en skulle ha fokus på det å komme på jobb med det som var friskt
for et ethvert menneske våkner kveld dag med et reelt valg
skal jeg gå på jobb med det som er friskt eller skal jeg være hjemme med det som er sykt
ved å snakke om dette på arbeidsplassen samtidig som du har fokus på funksjon og muligheter for tilrettelegging så vil en oppnå resultater
dette viser òg erfaringene innenfor sykefraværsarbeid
det er et lederansvar
det handler om dialog
det handler om å utøve ledelse
og det handler om å snakke i sammen på arbeidsplassen
Høyre følger derfor komiteens innstilling og kommer ikke til å stemme for at vi|1 går videre med forsøket
neste taler er Anniken statsråd Anniken Hauglie
president sykefraværet i Norge er <ee> høyt
et høyt sykefravær medfører store kostnader både for samfunnet men også for den <ee> enkelte
regjeringens målsetting er å redusere sykefraværet
dette er en målsetting vi deler med partene i arbeidslivet og som vi jobber sammen om å nå og som det også er tverrpolitisk enighet om
for å finne gode sykefraværsreduserende tiltak er vi avhengig av kunnskap om hva som virker og hva som ikke virker
det er en rekke ulike aktører som er involvert i sykefraværsarbeidet og tiltak rettet mot én eller flere av disse aktørene kan derfor tenkes å påvirke fraværet
forslaget som i dag behandles omhandler utprøving av et tiltak med rett til egenmelding i opptil et år i kombinasjon med tettere oppfølging av ledere på arbeidsplassen
det er et tiltak som retter fokus mot arbeidsplassen og i særlig grad relasjonen mellom ansatt og leder
på denne måten bygger tiltaket på hovedprinsippet i IA-avtalen om at det er arbeidsplassen som er den viktigste arenaen for et inkluderende arbeidsliv
utvidet egenmeldingsrett og tett oppfølging er i prinsippet et tiltak som er egnet for utprøving
og jeg mener det er viktig å prøve ut ulike tiltak på sykefel <ee> fraværsfeltet
jeg er allikevel skeptisk til forslaget som i dag behandles fordi det allerede er gjennomført flere forsøk på dette feltet
i mitt svarbrev til komiteen ga jeg en oversikt over resultatet fra tidligere forsøk med utvidet egenmeldingsrett
disse viser at det er lite som tyder på at en ordning med utvidet egenmeldingsrett i seg selv bidrar til redusert sykefravær
min vurdering er derfor at vi allerede har et kunnskapsgrunnlag for å konkludere <ee> at utvidet egenmeldingsrett ikke er veien å gå for å redusere sykefraværet i Norge
Stortinget har tidligere blitt orientert om at mitt departement ikke vurderer å gå videre med ytterligere forsøk eller regelverksendring på dette feltet
og gjennom oppfølgingsgruppen for IA-avtalen har partene i arbeidslivet fått samme orientering som ble møtt der uten innvendinger
jeg registrerer også at et klart flertall i komiteen ikke finner grunnlag for å fatte vedtak som går i motsatt retning av denne beslutningen
avslutningsvis vil jeg understreke at innenfor rammene av dagens egenmeldingsregler er det faktisk mulig å benytte egenmelding i de fleste sykefraværstilfeller
om lag seksti prosent av alle påbegynte sykefraværstilfeller har en varighet på seksten dager eller mindre og arbeidsgiver står i dag fritt til å akseptere egenmelding i hele arbeidsgiverperioden
det er derfor både en mulighet og et potensial for økt bruk av egenmeldinger på arbeidsplasser hvor man i dag ønsker dette
jeg vil også trekke fram at det er gjort endringer i det ordinære sykemeldingssystemet som gjør det enklere for den sykemeldte og arbeidsgiver å bli enige om utprøving av arbeidsoppgaver
blant annet har det blitt <ee> nå blitt enklere for hundre prosent sykmeldte arbeidstakere å prøve seg i arbeid og det har også blitt enklere å orientere arbeids- og velferdsetaten om man har jobbet utover sykemeldingsgraden
president det er viktig å prøve ut nye metoder og virkemidler for å finne ut hvilke tiltak som virker for å få ned sykefraværet men det innebærer også at vi bør bruke den kunnskapen vi får fra de gjennomførte forsøkene
det er derfor etter min vurdering ikke ønskelig å gjennomføre enda et forsøk med utvidet egenmeldingsrett
det åpnes da for replikkordskifte
første replikant er Lise Christoffersen
Christoffersen
for det var jo nettopp noe av poenget oppfatta vi både i statsrådens svarbrev og i de evalueringene som har vært at det faktisk var noen positive effekter å spore nettopp av det med tettere oppfølging av sjukefravær
president <ee> ja vi sitter jo nå i startgropa til å reforhandle IA-avtalen
den går <ee> ut i løpet av <ee> dette året
og vi kommer selvfølgelig til å vektlegge alle de erfaringene som er gjort med sykefraværsoppfølging for å se hva vi eventuelt skal ta med oss videre i en eventuell ny <ee> IA-avtale president
så vi kommer til å se til både gode og dårlige erfaringer <ee> med sykefraværsoppfølging i det arbeidet som vi nå står overfor
jeg takker statsråden for svaret
og statsråden skal få slippe å svare på et spørsmål fra meg om hun da vil anbefale sine partifeller å stemme for vårt forslag og så skal jeg gå over til noe som vi kanskje ikke er fullt så enige om
<ee> fordi før valget så gikk Jan Tore Sanner hardt ut mot LOs leder og anklagde han for å spre usannheter om Høyres syn på sykelønn
LO hadde da vist til at <ee> Høyre blant annet åpna for å kutte i dagens <ee> ordning
<ee> nå sier Høyres finanspolitiske talsperson Henrik Asheim i etterkant av Høyres landsmøte at redusert utbetaling av lønn ved sjukdom nærmest er en forutsetning for å få framtidige budsjett til <ee> å gå opp
så også her så kunne det være interessant å høre <ee> direkte fra fagstatsråden hva er egentlig sannheten om Høyres syn på dagens sjukelønnsordning skal den kuttes eller skal den bestå
president <ee> Høyres landsmøte vedtok eller behandlet jo en rekke forslag om sykelønn <ee> i fjorårets landsmøte i forbindelse med programarbeidet det var en grundig behandling
og alle forslagene som der omhandlet <ee> kutt i sykelønn det ble da nedstemt og Høyre gikk da til valg på at man ikke skulle gjøre endringer i sykelønnsordningen
det var også oppe noen <ee> noen <ee> forslag om <ee> sykelønnsordningen på landsmøtet i helgen
også de forslagene ble nedstemt
det betyr at <ee> Høyre skal ikke gjøre noen endringer i sykelønnsordningen denne perioden slik som vi også har lovet velgerne
og han har også vært helt tydelig på at eventuelle endringer skal i tillegg også gjøres i samarbeid og i dialog med part i arbeidslivet
neste replikant er da Eirik Faret Sakariassen
president jeg oppfatter jo signalene fra statsråden som tydelig og det er jo rimelig å anta at statsråden vil få flertall for sitt syn i denne salen her i dag
men siden regjeringen ikke vil fortsette prosjektet som har påfør nei som har ført til tettere oppfølging av sykemeldte arbeidstakere hvordan skal regjeringen sørge for <ee> nettopp tettere oppfølging av sykemeldte arbeidstakere i framtida
president som jeg sa i svaret mitt til forrige replikant så har vi nå sitter vi nå i startgropa for å reforhandle en eventuell ny IA-avtale som går ut ved dette årets <ee> utløp
vi har satt i gang et ganske omfattende arbeid både for å se på virkemiddelbruken og hvilken effekt de har
og vi har også <ee> begynt å diskutere med partene hvilke målsettinger skal eller delmål skal eventuelt være en del av en en ny avtale dersom det skal signeres en ny avtale
vi er jo nettopp opptatt av å se hvilke tiltak er det som har god effekt på sykefraværsarbeidet
dagens IA-avtale og virkemidler slik de brukes i dag de viser dessverre altfor dårlig effekt
når det gjelder sykefraværet så er vi ikke i nærheten av å nå målsettingen
når det gjelder å inkludere de med nedsatt funksjonsevne så har vi ikke <ee> flyttet pås målsetting på en en millimeter
<ee> og det at flere eldre står i jobb lenger ja det skyldes i all hovedsak pensjonsreformen
så vi er nødt til <ee> å gjøre noe med i IA-avtalen dersom vi skal nå <ee> målene våre på en bedre måte
sytten år med IA-avtale har ikke gitt de ønskede resultatene
Faret Sakkariasen
president <ee> jeg registrerte det samme som <ee> representanten Christoffersen <ee> nemlig utspillene i forkant og underveis av Høyres landsmøte knytta til sykelønn
og statsråden svarte jo <ee> nettopp på det kan man vel gjøre i denne perioden men la til noe sånn som at <ee> denne type ordninger er en nødt til å se på i fremtiden
og da må jeg rett og slett spørre statsråden hvor lenge er det til fremtiden kommer
<ee> Høyres landsmøte har stemt ned <ee> alle forslag om kutt i sykelønnsordningen nå
vi har vært helt tydelige på det
og og Høyres finanspolitiske talsperson var også tydelig på at eventuelle endringer ja det skal gjøres i samarbeid med ar med arbeidslivets parter
i forrige periode eller totusenogti var det vel så sa jo partene ja til en endret sykelønnsfinansiering fra arbeidsgiversiden
den gang var ikke det mulig på grunn av tekniske utfordringer i NAV
replikkordskiftet og debatten i sak åtte er dermed omme og vi går videre til sak ni
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til fem replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er representanten Heidi Nordby Lunde som også er sakens ordfører
president i denne saken som har jeg som saksordfører ikke engang fått tilslutning til at det er bred enighet om at det er viktig å ivareta ansattes interesser ved konkurranseutsetting av offentlige tjenester
men Høyre Fremskrittspartiet og Venstre mener faktisk dette
vi mener også at samspillet mellom offentlig privat og ideell sektor er viktig
det sikrer et helhetlig velferdstilbud valgfrihet medvirkning og en bedre kvalitet for brukerne
derfor har konkurranseutsetting av offentlige tjenester der det offentlige tar ansvar for finansiering og oppfølging av kvaliteten i tjenestene vært et viktig virkemiddel for å sørge for kvalitet og mangfold i tjenestetilbudet
Høyre FrP og Venstre mener samtidig at kravene til kvalitet i tjenestene og trygge arbeidsforhold for de ansatte må være de samme uavhengig av hvem som driver tjenesten
her går det et reelt skille i norsk politikk mellom de som ønsker et best mulig tilbud til befolkningen uavhengig av hvem som leverer dem og de som mener det meste burde vært offentlig drevet
når vi som ønsker mangfold ser på brukerundersøkelser som sier litt om kvaliteten av tjenestene på den ene siden og sykefravær som sier litt om gode arbeidsforhold på den andre pleier private å komme like godt eller bedre ut enn offentlig drevne
mangfold gir bedre tjenester og lavere sykefravær og skulle tro at det var i ansattes interesser
vi mener det offentlige har mye å lære av private når det gjelder bedre organisering og redusere sykefravær og jeg mener også at det er i ansattes interesser
men jeg merker meg president at medlemmene fra Arbeiderpartiet Senterpartiet og SV ikke vil anerkjenne at regjeringspartiene faktisk er opptatt av arbeidstakerinteresser
det er selvsagt opportunt i disse dager å polarisere debatten
de påstår at statsråden i sitt svarbrev til komiteen fremstiller AFP som en uinteressant problemstilling når nettopp AFP i privat sektor er tema i årets tariffoppgjør
partene i arbeidslivet ble også enige den tredje mars om å tilpasning av offentlig tjenestepensjon til pensjonsreformen og regjeringa har sagt at de skal fortsette gjennomføringen av pensjonsreformen både i privat og offentlig sektor
det kan umulig være i ansattes interesse
dessuten er det et grunnleggende prinsipp i norsk arbeidsrett at valg av pensjonsordning ligger innafor arbeidsgivers styringsrett
det er bedriften som må gjø <ee> avgjøre hvor konkurransedyktig de skal være i konkurransen om arbeidstakerne ut fra sin evne til å bære framtidige forpliktelser
dette er også i ansattes interesse
forskrift om lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter bestemmer hvilke lønns- og arbeidsvilkår det kan stilles krav om i offentlige anskaffelser men har ikke <ee> krav om særskilt tjenestepensjonsordning
et slikt krav bør heller ikke inngå ut fra at virksomheten er nærmest til å vurdere hvilken pensjonsordning som skal gjelde
når det gjelder lønnsvilkår krever dagens forskrift på området at lønnen skal være minimum like gode som det som fremgår av en landsomfattende tariffavtale der hvor disse finnes
men president vi har sett noen få eksempler der virksomhetsoverdragelse fra offentlig til privat sektor har ført til tap av pensjonsrettigheter for ansatte
to hjelpepleiere f <ee> ved Rødtvet sykehjem hadde kun måneder igjen til de fylte sekstito år da virksomheten ble overdratt fra kommunen til en privat tjenesteyter i totusenogfjorten og de mistet muligheten til å gå av
men det mente at det daværende Høyre-byrådet i Oslo at var urimelig og sørget for at de to hjelpepleierne kunne gå av med tidligpensjon med AFP fra Oslo kommune
og jeg er glad for at den saken løste seg
men når vi kan <ee> nevne enkelteksempler president så er det fordi at i aller fleste tilfeller gjelder like gode lønns- og pensjonsvilkår etter virksomhetsoverdragelse selv om de kanskje kan være noe annerledes innretta
president ved privatisering og konkurranseutsetting av offentlige tjenester skal ansatte ivaretas på en god måte
det er mulig å finne gode løsninger der man eventuelt ser urimelige utslag
for øvrig skal regjeringa fortsette gjennomføring av pensjonsreformen både i privat og offentlig sektor
det innebærer blant annet at offentlig tjenestepensjon må gi gode insentiver til arbeid og legge til rette for mobilitet mellom offentlig og privat sektor
det tror jeg tjener både samfunnet og den enkelte arbeidstaker
og jeg for min del har stor tillit til at partene i arbeidslivet vil komme fram til gode løsninger på dette
neste taler er Lise Christoffersen deretter Erlend Wiborg
takk president <ee> og takk igjen til SV for å reise en svært viktig sak for mange arbeidstakere
folk har opplevd å miste retten til tidligpensjon kort tid før pensjonsalder uten mulighet til å tjene opp nye rettigheter
resultatet er store tap i pensjonen
noen må revurdere planene og fortsette i jobb selv om man tilhører gruppa av slitere
det gjelder ofte kvinner som utgjør sytti prosent av offentlig ansatte mange av dem i såkalte trøste-og-bære-yrker med tungt fysisk arbeid og lav lønn
forslagene i saken fra Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet har som mål å sørge for at dette faktisk ikke blir lovlig i fortsettelsen
det er dypt urettferdig overfor dem som rammes
politiske vedtak fører til store personlige tap
da burde det også være et politisk ansvar å rydde opp
regjeringa og komiteens flertall er dessverre men ikke uventa av en annen oppfatning
Høyre Fremskrittspartiet og Venstre sier i innstillinga at konkurranseutsetting av offentlige tjenester har vært et viktig virkemiddel for å sørge for kvalitet og mangfold i tjenestene
mon det det gjenstår vel å dokumentere
debatten i dag handler imidlertid om til hvilken pris og for hvem
når det gjelder lønns- og arbeidsforhold herunder pensjon har den prisen vært ganske høy for en del ansatte og det bør det bli slutt på
Stortinget har behandla likelydende forslag tidligere i forrige stortingsperiode
da ble forslaga nedstemt men Stortinget har etter valget i tjuesytten en annen sammensetning så det er lov å håpe
det har rent en del vann i havet siden sist vi behandla sak om tapte pensjonsrettigheter ved konkurranseutsetting og privatisering av offentlige tjenester men mye gjenstår
det foreligger et anbefalt forslag om tilpasning av tjenestepensjon i offentlig sektor til pensjonsreformen
blir det vedtatt gjennom uravstemning blant medlemmene i de ansattes organisasjoner vil overgangen mellom offentlig og privat sektor bli enklere men ikke for alle
det spørs blant annet når du er født
i frontfagsoppgjøret ble det enighet om at AFP i privat sektor skal utredes videre
foreløpig kjenner vi ikke resultatet av de utredningene og dermed heller ikke hvordan forholdet da måtte bli mellom offentlig og privat AFP
i tillegg har regjeringa varsla sak til høsten om mulige endringer i reglene for obligatorisk tjenestepensjon
og vi har fortsatt et uløst problem når det gjelder opparbeida rettigheter for ansatte i frivillige og ideelle organisasjoner som har utført oppdrag på vegne av det offentlige
derfor er det både riktig og viktig å fremme forslagene på ny
og jeg viser da til forslag nummer tre om at ingen skal tape opptjent pensjon ved konkurranseutsetting
forslag nummer fire om lovendringer som sikrer likeverdige ordninger uavhengig av driftsform er faktisk ytterligere aktualisert gjennom oppgjøret i privat sektor
nytt i dag er forslag nummer to der Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet ber regjeringa utvide forskriften om arbeidsvilkår i offentlige tjenestekontrakter til også å omfatte tjenestepensjon
sammen med forslag fire vil det være med på å sikre en konkurranse på like <ee> vilkår når offentlige tjenester legges ut på anbud
i dag har de private en konkurransefordel som rammer de ansatte
nytt er også forslag én
dessverre så finnes det nok av useriøse arbeidsgivere der ute
noen jukser med pensjon og unnlater å tegne obligatorisk tjenestepensjon for sine ansatte
Byggebransjens Uropatrulje i Trondheim har avdekka at ingen fører aktivt tilsyn med den sida av lønns- og arbeidsbetingelsene
finansministeren har bekrefta at dette må arbeidstakerne ordne opp i sjøl
det er uholdbart
mindretallet ber derfor regjeringa sørge for å etablere nødvendig tilsyn med tilhørende sanksjoner men regjeringspartiene sier nei og det er komplett uforståelig