scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
president la meg få understreke at Statnett ikke har planer om å bygge <ee> gasskraftverk i Finnmark
bygging av krastve kraft gasskraftverk er heller ikke en del av regjeringas <ee> politikk
i september i fjor <ee> offentliggjorde imidlertid Statnett en rapport hvor foretak har vurdert framtidige behov og eventuelle løsninger for kraftsystemet i Finnmark
utredningen er gjort i samarbeid med næring industri og lokale myndigheter
og Statnett har i rapporten sammenligna da nettfo forsterkninger med gassturbiner i petroleumsvirksomheten
og dette er bakgrunnen for at gasskraft har vært omtalt i Statnetts rapport
rapporten konkluderer med at det i dag ikke er kjente behov som utløser noe nytt transmisjonsnett i Finnmark
Statnett har ansvaret for vurdere om det er grunnlag for nye nettiltak og utbygging av <ee> trans
og så skal v man huske på president at utbygging av transmisjonsnettet innebærer store kostnader og har konsekvenser både for natur miljø og andre arealinteresser
nettkundene betaler òg for investeringene og det er viktig at nettet utvikles i takt med behovet
president vi skal ha ei sikker strømforsyning i heile landet òg i vår nordligste landdel landsdel og vindressursene i Finnmark er gode
<ee> president <ee> jeg takker <ee> for svaret
og jeg tror mange vil bli beroliga <ee> <ee> over at gasskraftverk <ee> ikke <ee> regnes som et alternativ til linjeutbygging
så er det jo sånn <ee> at det er et stort potensial for vindkraft i Øst-Finnmark men det jo også en rekke andre nye arbeidsplasser og industrielle muligheter som er helt avhengig av at <ee> nettet bygges <ee> <ee> ut <ee> det klassiske høna og <ee> egget
og derfor vil jeg spørre statsråden har regjeringa et mål om å bygge ny kraftlinje <ee> mellom Skaidi og Varangerbotn som jo er der mangler <ee> <ee> i dag
<ee> altså skal den linja på plass
<ee> det som <ee> nå har <ee> skjedd i denne debatten er at man altså har tolka <ee> rapporten fra fra Statnett i retning av at her har man kobla inn gasskraftverk
<ee> president igjen jeg er glad for at gasskraft er er lagt <ee> bort
<ee> men igjen så er det jo sånn at <ee> <ee> det å ha tilgang på nett <ee> vil jo <ee> utløse en rekke nye arbeidsplasser
og på samme måte er det jo en rekke nye arbeidsplasser og industrielle muligheter som ikke vil komme i gang dersom man ikke har en forutsigbar stabil og tilstrekkelig <ee> kraftforsyning i <ee> fremtida
og derfor er man jo fra Øst-Finnmark tverrpolitisk meget tydelig
sist uke <ee> Fremskrittspartiet sin stortingsrepresentant fra Kirkenes ut og sa at det her må på plass
og derfor er mitt spørsmål ikke om hva Statnett tenker om den her saken men hva tenker statsråden
mener statsråden at linja mellom Skaidi og Varangerbotn skal på plass
president det vil statsråden ta stilling til hvis det skulle bli aktuelt
det er slik at vi har et regelverk her som gjør at <ee> Olje- og energidepartementet får saker til uttalelse hvis utbygginga er over et visst volum
<ee> utover det så har Statnett anledning til gjennom behandling hos NVE å få iverksatt <ee> konkrete <ee> linjeutbygginger
det som er viktig for denne regjeringa det er at vi leverer strøm <ee> på en sikker og god måte at forsyningssikkerheten er god og at det er tilstrekkelig strøm både til å utvikle <ee> regionen <ee> i forhold til bosetting og nye industritiltak
det skal vi sørge for òg i Finnmark
og dermed var vi ferdig med spørsmål femten og vi går videre til spørsmål seksten som er fra representanten Ruth Grung til justis- og beredskapsministeren
lederen i Politidirektoratet beskriver politimesteren i Vest sin bekymring om manglende ressurser som prematurt og mener at dette skaper unødig bekymring blant borgere politiansatte og politikere
videre mener han at i Bergens Tidende at diskusjonen ville vært annerledes hvis folk hadde satt seg inn i budsjettene
mener statsråden at POD-sjefen med slike uttalelser utøver godt lederskap fungerer som en god rollemodell og bidrar til å utvikle en god åpenhetskultur i politiet
<ee> la meg først slå fast at både jeg og politidirektøren er svært opptatt av at vi utøver godt lederskap og at vi er gode rollemodeller
vi arbeider kontinuerlig for å få etablert en kultur som er åpen og som skal gi rom for <ee> meningsytringer og tilbakemeldinger
i Politiforum og Bergens Tidende tjuesjette januar i år uttalte politidirektøren følgende
det blir litt prematurt med disse scenarioene
i tjuesytten får politiet mer å rutte med
på dette tidspunktet hadde ikke Politidirektoratet fått <ee> det endelige tildelingsbrevet som gir føringer for disponeringer av <ee> budsjettrammen for tjuesytten
det betyr at årets budsjett herunder også tildeling <ee> av budsjett til Vest politidistrikt på dette tidspunktet ikke var endelig avklart
politidirektøren kunne derfor ikke kommentere detaljene i <ee> budsjettdisponeringa
president vi må ha toppledere som bidrar med nødvendig informasjon og som evner å korrigere en debatt som tar feil retning og som <ee> bygger på feil premisser
jeg meiner at dette er en del av hans ansvar som toppleder
det kan ikke være sånn at meningsytringer kun skal gjelde for noen få utvalgte og der inn der igjennom avskjære politidirektøren <ee> i en viktig rolle i samfunnsdebatten
departementets tildelingsbrev til Politidirektoratet blei sendt <ee> andre <ee> februar
jeg har fått opplyst at direktoratet nå er i sluttfasen av arbeidet med disponeringsskrivet til politidistriktene
de endelige budsjettrammene og forutsetninger for blant annet Vest politidistrikt vil bli avklart i løpet av relativt kort tid
politimesteren i Vest har høy anseelse i befolkningen og blant sine egne
han er nytilsatt
politiet i Vest har hatt en god del utfordringer i den senere tid
han jobber systematisk for å bygge opp tilliten i befolkningen
ser ikke ministeren at det er svært uheldig at man får slike uttalelser fra en av de øverste lederne for politiet i Norge
<ee> president <ee> la meg først gjøre det helt klart at <ee> jeg oppfatter at det gjøres en svært god jobb <ee> i Vest politidistrikt at man <ee> gjør en en god ei innsats
og så <ee> vil benytte muligheten til å skryte av politimesteren i Vest som <ee> som <ee> f relativt nylig besøkte og som <ee> på mange områder leverer gode resultater
<ee> jeg trur denne saken havna feil ut fordi at man diskuterte en sak på feil premisser
så blei det kommentert på bakgrunn av det
det eneste politidirektøren vri bidro til det var å korrigere det som var et feil fremstilt <ee> bilde i media
men han valgte en god del ord som jeg ikke skal gjenta nok en gang
for det bør være positivt at en politimester bidrar både til åpenhet og han sa veldig tydelig at dette var en del av styringsdialogen
så tror man at andre politimestre vil tørre i fremtiden og så heve sin røst hvis man blir møtt på den måten da
for realiteten er at selv om kuttet nå er redusert fra null komma to til null komma åtte så blir det realiteten et kutt på åtte millioner i <ee> politidistriktet Vest
så hvordan definerer du egentlig handlingsrom og tror du at fremtidige politimestere vil tørre og heve sin røst til tross for at vi i Stortinget ønsker større åpenhet
president <ee> verken jeg eller politidirektøren har noen interesse av å korrigere <ee> uttalelser til politimestre
det er ikke det som heller jeg oppfatter skjedde i denne saken
<ee> men det var altså ikke den riktige fremstillinga av saken
<ee> jeg oppfatter at folk snakker litt forbi hverandre og politidirektøren bidro til å <ee> klarere opp i det som var en del misoppfattelser som ko fremkom i pressa
men det er altså ingen <ee> kritikk av politimesteren
og dermed er vi ferdig med spørsmål seksten
vi går videre til spørsmål sytten som er spørsmål fra representanten Lise Wiik også til justis- og beredskapsministeren
det var en forutsetning for Arbeiderpartiet da vi stemte for politireformen at endringene reelt sett skulle gi mer tilgjengelighet og tilstedeværende politi også på bygda
POD begrunner nedleggelser av lensmannskontorer med at dette skal frigi tid og ressurser til politiets kjerneoppgaver
nærpolitireformen blei vedtatt er helt riktig som representanten påpeker med et bredt forlik i Stortinget i juni tjuefemten hvor også Arbeiderpartiet var del av flertallet
behovet for endring av norsk politi var godt fundamentert i forutgående analyser forutgående rapporter
som en del av forliket var det enighet om at Politidirektoratet fikk delegert myndighet til å beslutte tjenestestruktur <ee> og det ble samtidig stilt strenge krav til hvordan|1 denne prosessen skulle gjennomføres
involvering av kommunene var et sentralt krav i dette arbeidet
en ny tjenestestruktur vil danne grunnlaget for å kunne levere <ee> et bedre <ee> polititjeneste i heile Norge
skal vi få til målet om økt tilstedeværelse bedre beredskap og et godt forebyggende arbeid så må ressursene utnyttes og styres på en bedre måte
når mange mindre kontorer skal bemannes og holdes åpen så binder det opp både arbeidstid og ressurser
ved å slå sammen kontorer en del steder kan vi frigjøre ressurser
økt patruljering og beredskap er primært avhengig av antall patruljer som er på veien og ikke i like stor grad antall tjenestesteder
når vi <ee> utsettes for en uønska hendelse er det viktig for oss at politiet er tilgjengelig og raskt på stedet
det vil være avstand til nærmeste patrulje som er det mest vesentlige for hvor raskt politiet er til stede og ikke om det er et politibygg i nærheten
frigjorte ressurser skal styres inn mot forebygging vakt og beredskap og etterforsking
fagmiljøene blir større kvaliteten på arbeidet vil øke og det vil bli mer like polititjenester over hele landet
politiet skal være tettere på kommunene og tettere på folk
nærpolitimodellen skal utvikles videre blant annet ved at det samarbeides mellom politi og kommunene og dette samarbeidet skal skal intensiveres og forsterkes
det er politiets <ee> tjenestetilbud som betyr noe for befolkninga og det er det som bør ha et hovedfokus i nærpolitireformen
Stortinget har da også gitt tydelig instruksjon om at prosessen i distriktene skal være transparent og med høy grad av involvering fra kommunene
Politidirektoratet offentliggjorde sin beslutning om ny tjenestestruktur trettende januar i år
berørte kommuner har åtte ukers klagefrist
Justis- og beredskapsdepartementet er klageinstans
og representanten Wiik har helt sikkert forståelse for at <ee> jeg ikke kan uttale meg om detaljer i tjenestetilbudet ved spesifikke Telemarkskommuner på det nåværende <ee> tidspunkt
president <ee> jeg takker statsråden for svaret
fortsatt er jeg usikker på om distriktene i Telemark blir godt nok ivaretatt i den nye politireformen
om det er for lite antall tjenestemenn tilgjengelig så vil avstandene bli veldig store
den fysiske avstanden betyr mye når det skjer et <ee> problem
og jeg vil peke på at Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett la inn en økning på hundre og femti millioner nettopp med tanke på å øke antall tjenestemenn ute i distriktene
det er også registrert en geografisk skjevhet ved nedleggelser av lokale lensmannskontorer
Nedre Buskerud og Vestfold er lite rammet mens Vest-Telemark <ee> har mistet alt
mener statsråden at dette er en god nok behandling av Telemarks innbyggere i politireformen
ærede president igjen må jeg nok vise til at det faktum at mitt departement <ee> er klageinstans <ee> for disse sakene så kan jeg ikke uttale meg og gå i detaljer på på lokasjoner enkelte enkeltvurderinger
men det jeg kan gjøre er jeg kan vise til <ee> en <ee> <ee> ordfører fra representantens eget parti i Sørreisa som klart og tydelig har gitt uttrykk se for hvordan|1 han oppfatter nedleggelse av sitt lokale lensmannskontor
han sier sjøl rett ut
vi har fått mer synlig og tilstedeværende politi som fungerer preventivt og effektivt
vi var sterkt imot nedleggelsen den gangen og daværende ordfører tok saken helt opp til justisministeren men kontoret ble lagt ned likevel
fem år etter er han glad for at det gikk som det gikk og ordføreren har i dag ingen ønsker om å få tilbake lensmannskontoret
ja jeg takker igjen for svaret
det kan nok tenkes at noen lensmannskontorer bør legges ned
jeg ser ikke bort fra det
jeg kan støtte statsråden på det
deler statsråden min bekymring
<ee> igjen <ee> i og med at mitt departement er klageinstans <ee> så kan jeg ikke gå inn i enkeltheter
det jeg kan si på <ee> generelt grunnlag er at vi skal vurdere <mm> klagesakene nøye <ee> og vi skal selvfølgelig gjøre en en grundig jobb i den sammenheng
<ee> og så ber jeg om forståelse at jeg ikke kan si noe mer enn det <ee> i og med at det det er Justis- og berdskapsdepartementet som til syvende og sist må ta stilling til klagesaksbehandlingen
og dermed er vi ferdig med spørsmål sytten og vi går til dagens siste spørsmål spørsmål atten som er fra representanten Kari Henriksen til justis- og beredskapsministeren
Arbeiderpartiet la inn sterke føringer om lokal forankring og prosess i utformingen av de nye politidistriktene
politiet skulle bli mer tilgjengelig og tilstede
det er kommet negative tilbakemeldinger på prosesser fra hele landet
i Vest-Agder har Lyngdal og Kvinesdal sendt klage
og da statsråden sa ja til å bli ny justis- og beredskapsminister så regner jeg med at han hadde visse visjoner for den oppgaven han påtok seg og ta og innho med innhold og tanker om gode løsninger for å gjøre gjennomføringen bedre
hvilke initiativ tok eller vil statsråden ta for å sikre videre lokal god lokal deltakelse
kommunene har vært involvert i heile prosessen og hatt store muligheter til å påvirke beslutningen om ny lokal struktur
for Agders <ee> del blei ordførerne og rådmenn invitert til et møte tolvte mai tjueseksten hvor politimester <ee> og prosjektleder informerte om arbeidet som skulle gjennomføres i politidistriktet
arrangør var Fylkesmannen og KS Agder
samtidig fikk kommunene også brev om prosessen i juni tjueseksten
kommunene fikk da tilbud om besøk av prosjektleder <ee> om øns <ee> som ønska å informere om arbeidet med <ee> tjenesteenhetsstrukturen
alle unntatt én kommune takka ja til tilbudet og fikk denne informasjonen
<qq> politiet sendte også ut en spørreundersøkelse til alle kommunene med anmodning om videre distribusjon til samtlige kommunestyremedlemmer i juni tjueseksten
politidirektoratet la frem sin beslutning om endringer i politidistriktenes lokale struktur den trettende januar
for Agders del er den <ee> basert på <ee> politimesterens forslag
høringsuttalelsene som er mottatt viser at kommunene og andre berørte i all hovedsak <ee> støtter dette forslaget
politiet har mottatt overveiende positive tilbakemeldinger på den lokale prosessen i Agder
kommunene som <ee> berøres av disse endringene er gitt klageadgang til Justis- og beredskapsdepartementet
til spørsmålet om hvordan|1 initiativ vi tar videre for å sikre lokal deltakelse vil jeg vise til <ee> det aktive samarbeidet med kommuner og lokale aktører
dette er avgjørende for å oppnå gode resultat
alle kommuner vil få minst én politikontakt som i dialog med kommunene skal bidra til mer målretta forebygging
politirådsarbeidet skal styrkes det skal systematiseres
politiet er avhengig av lokal forankring for å styrke det trygghetsskapende arbeidet som politiet gjør og øke tilliten i befolkningen
jeg kan registrere at justisministeren ikke svarte på spørsmålet men beskriver prosess og det er forsåvidt et svar det også president
Politidirektoratet har vokst kraftig under Fremskrittspartiets ledelse av Justisdepartementet
justisministeren har tydelig og klart prioritert og forsvart veksten lagt fram en proposisjon om direktoratets rolle i nasjonal kriseledelse og stolt åpna Situasjonssenteret
Arbeiderpartiet har i budsjettet styrka frie driftsmidler til politiet i distriktene og er kritiske til veksten i direktoratet
i media er det fremkommet at FrP i forbindelse med sitt programarbeid foreslår å legge ned Politidirektoratet
kan justisministeren avklare sitt standpunkt om Politidirektoratet
de pengene går direkte ut til distrikta nå og det er klar klargjort i <ee> mitt tildelingsbrev <ee> til <ee> til POD eller til Politidirektoratet
<ee> alternativet til å nedlegge Politidirektoratet er etter mitt skjønn relativt dårlig
det vil bety enten at man legger disse oppgavene til departementet <ee> noe som ikke er naturlig <ee> eller at man eventuelt da overfører disse oppgavene til distrikta noe som heller ikke nødvendigvis er den <ee> beste løsninga
president da kan jeg slå fast at justisministeren er imot nedleggelse av Politidirektoratet
det var jo en fin avklaring
så tidlig som i nittennittién så foreslo Josefsen-utvalget i NOU nittién nittennittién tjueni færre lensmannskontorer
det ble da gjort en vurdering av hvilken bemanning de måtte ha for å gi tilfredsstillende beredskap
de landa på rundt ti tjenestemenn
mener statsråden at vurderinga gjort i Josefsen-utvalget står seg i dag og hvis ikke hva er annerledes
<ee> ærede president
<ee> <ee> jeg vet ikke om jeg forstod spørsmålet helt korrekt
<ee> vi har i dag tolv politidistrikt var det var det det du <ee> viste til <ee> som <ee> jeg mener er ei er ei god fornuftig <ee> organisering
<ee> de satsingene som regjeringa har gjennomført på justis beredskapsfeltet generelt og på politiet spesielt kommer <ee> denne viktige tjenesten til gode
denne regjeringa satser i høyeste grad på politiet og politiet er budsjettvinner i <ee> budsjettene til denne regjeringa
dermed er vi ferdig med siste spørsmål
vi er også da ferdig med dagsorden punkt to
det foreligger intet referat
det er ikke skjedd
det foreligger en rekke permisjonssøknader
fra representantene Ingunn Foss Sigbjørn Gjelsvik Carl-Erik Grimstad Heidi Nordby Lunde Per Olaf Lundteigen og Cecilie Myrseth om permisjon i tida fra og med nittende mars til og med tjueførste mars
alle for å delta i EFTA-parlamentarikerkomiteens handelsmøte i London
fra Senterpartiets stortingsgruppe om permisjon for å for representanten Emilie Enger Mehl i tida fra og med tjuende mars klokka fjorten til og med tjuetredje mars for å delta i Europarådets parlamentariske forsamlingsmøter i Paris
fra Arbeidspartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Hege Haukeland Liadal i tida fra og med tjueførste mars til og med tjueåttende mars for å delta i Den interparlamentariske unions hundre og trettiåttende sesjon i Genève
de her søknadene foreslås behandla straks og innvilga
fra første vararepresentant for henholdsvis Vest-Agder og Rogaland fylke fylker Mathias Bernander og Julia Wong foreligger søknader om fritak for å møte i Stortinget under henholdsvis representantene Ingunn Foss' og Hege Haukeland Liadals permisjoner av velferdsgrunner
fra første vararepresentant for Akershus fylke Martha Tærud foreligger søknad om fritak for å møte under representanten Sigbjørn Gjelsviks permisjon på grunn av sykdom
følgende vararepresentanter foreslås innkalt for å møte i permisjonstida slik
for Vest-Agder fylke Benedichte Limmesand Hellestøl <ee> i tida tju tjuende til tjueførste i tredje
for Akershus fylke Oddvar Igland tjuende til tjueførste i tredje
for Buskerud fylke Sigurd Simensen Ilsøy tjuende til tjueførste i tredje
for Hedmark fylke Per Martin Sandtrøen tjuende i tredje klokka fjorten til tjueandre i tredje
for Oslo Mats Kirkebirkeland <ee> tjuende til tjueførste i tredje
for Rogaland fylke Tom Kalsås tjuende tjueførste til tjueandre i tredje
for Troms fylke Kari-Anne Opsal tjuende til tjueførste i tredje
og for Vestfold fylke Kari-Lise Rørvik fra tjuende til tjueførste i tredje
det her anses også vedtatt
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer femtisju
innstilling fra Energi- og miljøkomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Tore Storehaug Olaug V Bollestad Geir Jørgen Bekkevold og Torhild Bransdal om utjamning av nettariffene
innstilling hundre og syttisju S tjuesytten tjueatten
jamfør dokument åtte fjorten S tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at det innafor den fordelte taletid blir gitt anledning til seks replikker s med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringa
og dem som måtte tegne seg på talerlista utover den fordelte taletid får ei taletid på inntil tre minutter
første taler er Ole André Myhrvold som er sakens ordfører
la meg starte med å takke samarbeid <ee> komiteen for godt samarbeid
<ee> dette er <ee> mitt første saksordførerskap <ee> og da er det jo godt å kunne legge fram en samlende og enstemmig innstilling
på strømregninga i Norge president så er det i hovedsak to ting vi betaler for
det er en pris for selve strømmen og det er en pris for overføringa av strømmen i sjølve strømnettet
<ee> dette er da en monopolvirksomhet strengt regulert av NVE men i korte trekk så kan vi si at nettleia er todelt
én del skal dekke spleiselaget <ee> for hovednettet eller sentralnettet eller transmisjonsnettet som det heter på fagspråket
en annen del skal dekke kostnadene ved det lokale og det regionale nettet
kostnadene ved det nettet dekkes direkte av nettets brukere
nettselskapene setter igjen pris ut i nettet fra lengden antall abonnem abonnenter <ee> vedlikeholdsbehov og så videre
det betyr at kostnadene varierer sterkt ut ifra både befolkningsmessige forhold naturgitte forhold og avstand mellom abonnenter
her i denne sal så har det vært diskutert før en ordning med utjamning av nettleie
det har også vært bevilga betydelige løp over statsbudsjettet for å jamne ut de mest urimelige forskjellene i nettet <ee> mens det for inneværende år ikke er noen ordning eller noen bevilgning som bidrar til slik utjamning
uansett hvordan dette gjøres president er det avgjørende viktig at man ivaretar behovet for samfunnsøkonomiske effektive løsninger både for drift og bygging av framtidig nettstruktur
ordningene bør heller ikke president bidra til økt byråkrati verken i det offentlige eller hos de respektive nettselskaper eller oss oss som abonnenter
president komiteen er kanskje ikke enig om definisjonen av hva som er en rettferdig nettleie og hvordan dette best kan oppnås
jeg ser fram til president å jobbe videre i komiteen når en slik sak foreligger
der vil det også antagelig være <ee> mye politikk med håp og mål om en bedre og mer rettferdig ordning for nettariffer i Norge for folk og ikke minst næringsliv
neste taler er Runar Sjåstad
Sjåstad vær så god
<ee> også Arbeiderpartiet er veldig opptatt av at vi skal ha en tilnærma lik og helst en lik <ee> nettariffleie for hele landet
vi er glad for at man nå har klart å samle seg rundt <ee> det her forslaget rundt den innstillinga
vi ser at det er store forskjeller per i dag
vi er fortsatt opptatt av enkle måter for utjevning
vi er fortsatt opptatt av at vi skal ha effektivitetskrav <ee> og at vi e er nødt å ha fokus på på det
men vi reagerer jo på at man tidligere har kun hatt den her diskusjonen rundt budsjett
man har vært avhengig av en budsjettenighet for å å fremme tiltak som gjør at vi har fått en utjevning
<ee> så jeg er glad at vi nå er er samla
det er ikke lenge siden vi så at det her var ikke var regjeringa sitt ønske
så når vi nå skal få en utredning så er vi opptatt av utjevning effektivitetskrav <ee> også i det videre
så med det så synes jeg det er godt vi er kommet til at Stortinget ber regjeringa utrede ulike modeller for utjevning av nettariffene i Norge
vi ser frem til at man kommer tilbake til Stortinget med det her som egen sak og vi skal bidra konstruktivt da
da er neste taler Liv Kari Eskeland
da er neste taler Terje Halleland
Halleland vær så god
representantforslag fjorten S er en bestilling til regjeringen om en utredning av ulike modeller for utjevning av nettariffene
det å etterstrebe likere nettleie i heile landet er i seg selv ikke problematisk snarere tvert imot og det tror jeg de fleste her i dag er enige om
problemet er likevel tilknytta virkemiddelbruken
det har vært|1 gjennomført mange utredninger uten at en har funnet gode modeller med det unntaket av tiltak som fører til færre selskaper
tilgang til energi er en viktig infrastruktur i ethvert samfunn
det offentlige har ei stor oppgave i å sikre innbyggere og næringsliv ei sikker forsyning til lavest mulig kostnad
og jeg må jo si at det er litt pussig president at enkelte meiner at det er behov for å gå inn med skattepenger i en bransje med monopol
med den logikken er den eneste forskjellen i hvilken|1 faktura du baker inn kostnaden din i
regningen får jo folk flest uansett enten om du tar pengene deres over skatteseddel eller sender de en faktura i posten etterpå
kostnaden og den reelle forskjellen går jo med andre ord ikke ned
du bare fordeler <ee> annerledes og samtidig så fjerner du alle insentiver for en mer
president jeg er heilt enig med målet til forslagsstiller med å få ned forskjellene og kostnadene på nettleien framover men da må det òg være viktig at vi|1 gjør tiltak som faktisk reduserer kostnadene
da må vi|1 tørre å sette krav til effektivisering og sikre en mer rasjonell nettstruktur i Norge
og det kan vi|1
og da kan vi ikke redusere insentivene for dette og snu den utviklingen vi|1 har sett de siste åra
i fra tjueelleve til tjuesytten så gikk antall distribusjonsnettselskaper i Norge ned i fra hundre og tredve|tretti til hundre og seks
effekten av dette har vært|1 resultatforbedringer og lågere nettleie til kunden
og det er et virkelighetsbilde jeg sjøl kan bekrefte
Skånevik Ølen Kraftlag inngikk i Haugaland Kraft fra første september tjuesytten
for mitt vedkommende så har det betydd en ny logo på fakturaen og nærmere fire tusen kroner i årlig besparelse
men president ennå viktigere har det vært|1 for lokale bedrifter hvor endringene har gitt store utslag rett på bunnlinja
jeg kan nevne bedrifter som Westcon og Fatland som begge har spart bortimot halvannen million kroner
dette viser at en mer effektiv struktur på nettselskapene gjør en forskjell
det gir store gevinster for forbrukeren men òg en avgjørende forskjell for næringslivet
det sikrer arbeidsplasser og bidrar til økt verdiskapning samtidig som det bidrar til en større forsyningssikkerhet og det heilt uten at det offentlige skal hente inn de samme pengene i økte skatter
president det er likevel sånn at det er flere tiltak å gjøre for å sikre likere nettleie i Norge og det er òg noen prinsipielle betenkninger man bør sjå|se på i forbindelse med utredningsarbeidet
for eksempel på dette er en finansiering av fornybarutbygging av vindkraft
sånn systemet er i dag så belaster vi|1 folk i Distrikts-Norge med økte nettleier for å tilknytte vindkraftprosjekter til det lokale nettet
prosjekter som personer inn forbi Ring 3 vedtar og som det lokale nettselskapet aldri har bedt om
og det er betenkelig at små lokalsamfunn skal betale for sånne prosjekt vedtatt av storsamfunnet
da er neste taler Lars Haltbrekken
president det er store variasjoner i nettleia i dette landet
mange har følt det urettferdig at nettleia er betydelig høyere der krafta produseres enn langt unna
derfor så er det bra at det er et samla storting som i dag ber om en utredning av hvordan|1 vi kan få ei likere nettleie i dette landet
ordninga med utjevning av overføringstariffene er redusert de siste årene og i statsbudsjettet for totusenogatten så er den borte
de store forskjellene i nettleia i ulike deler av landet er problematisk og rammer innbyggerne i kraftfylkene og i distriktene unødvendig hardt
nettjenester er naturlige monopol der kundene ikke kan velge en annen leverandør og da blir det en offentlig oppgave å sikre like eller likere nettleie over hele landet
da er neste taler Ketil Kjenseth
<qq> det her er jo en diskusjon som har pågått lenge at vi har ulike priser over utover i landet knytta til til nettleie
<ee> <qq> jeg vil anlegge et litt større perspektiv i den debatten her for vi skal jo ha en debatt s seinere i dag men vi skal også ha en debatt neste uke om <ee> om Norges tilknytning til den <ee> til EUs energimarkedspakke
<qq> vi ligger kanskje tjue femogtjue|tjuefem år foran noen annen region i Europa og i verden for den del
så står vi nå foran utfordringer knytta til framtidas energiløsninger
det ene er at vi skal nå målsettinger som vi har <ee> <mm> knytta oss til i Parisavtalen
<ee> <ee> det andre er at det teknologien raser framover slik at vi ikke får mulighet til å ta i bruk andre typer energikilder som har vært mindre utvikla sol og vind <ee> blant annet
<qq> for de fornybare energikildene får en større rolle ikke så veldig mye i Norge fordi at vi allerede har så stor andel fornybart
men det kommer til <ee> å rase inn over oss <qq> i stor grad fra sola <ee> der andre land og andre økonomier <ee> kommer til å bruke mye penger de neste ti åra på å utvikle sol- og vindkraft
India er et eksempel som satser massivt <ee> på fornybar <ee> sol blant annet
<qq> og spørsmålet vi må stille oss i Norden har vi råd til å ikke fortsette å samarbeide <ee> og hvordan skal vi ellers greie å henge med på den utviklinga
<qq> vi bør altså ikke hvile på laurbærene og det er her <ee> debatten om struktur kommer inn for den er vi nødt til å ta i fortsettelsen
hvordan vi <ee> arronderer <ee> nettselskapene i Norge
vi har jo fire prisområder i Norge men vi har altså fortsatt over hundre nettselskaper
<ee> og det er en viktig debatt det og hvor mange vi skal fordele kostnadene på
så ser vi jo ut fra NRV NVEs <ee> gjennomganger at det er en tydelig sammenheng mellom størrelse og kostnad
det må det må de selskapene for all del kunne gjøre m men det innebærer altså at det har en kostnad det
<ee> og vi kan ikke bruke for mye subsidier for på å kompensere for det
men så er det også i et land som Norge <ee> geografiske ulikheter som vi også skal skal hensynta
det er altså viktig at vi <ee> bruker <ee> fellesskapets penger effektivt er med på å utvikle den grønne omstillingen og også den grønne økonomien
for forbrukerne er jo der
vi går rundt med smarttelefoner og og apper etter hvert
<ee> vi skal jo lade biler og andre andre <ee> elektriske duppedingser i hverdagen
<ee> og skal den herre framtida bli helt elektrisk så er vi helt avhengige av at den økonomien også fungerer og her har Norge en stor mulighet
vi har forholdt oss til energy only altså at markedet er en viktig aktør her
men vi skal også utnytte alle ener energikilder
<ee> det har vært mange utredninger over mange regjeringer over mange år uten at en har funnet én <ee> én ledende modell for å utjevne tariffer
derfor så har vi forholdt oss til at årlige budsjettbidrag er den beste modellen å gjøre det på
Venstre har i og mange forhandlinger bidratt til at vi har hatt <ee> utjamning av nettariffer <ee> årlig
det er en modell som vi vil be fortsette å prioritere
neste taler er Tore Storehaug
Storehaug vær så god
da er neste taler statsråd Terje Søviknes
Søviknes vær så god
ei stabil energiforsyning er grunnleggende for vårt moderne velferdssamfunn
og i Norge så har vi lang erfaring med markedsbaserte løsninger og fornuftig regulering av kraftforsyninger
det har tjent oss godt
forskjellene i nettariffer skyldes det flere forhold både geografiske forhold forskjeller i kundegrunnlag og forskjeller i effektivitet mellom nettselskapene
president flere ulike modeller for utjevning av tariffer har vært utreda tidligere som òg referert i debatten her
men de har alle blitt forkasta fordi de av ulike grunner har svakheter ved seg
én av grunnene er at koblingen mellom nettselskapenes egne kostnader og nettleie altså prisen kunden betaler for denne monopoltjenesten forsvinner
og den har en selvregulerende effekt i seg ved at man må drifte mest mulig effektivt
på mange måter fungerer dette som en selvregulerende effekt mellom nettselskapet lokalt og kundene i deres område
kall det om du vil president en form for gapestokkeffekt
men òg denne ordninga har svakheter ved seg og man mister noe av denne gapestokkeffekten
i praksis betyr dette noe større nettselskap som kan fordele sine nettkostnader på flere abonnenter og dermed få ned prisen til den enkelte kunde
ref. neste sak på agendaen her i dag
dette har allerede resultert i en rekke konsolideringer sammenslåinger av de minste nettselskapene gjennom de siste årene
det har redusert og vi har fått referert noen eksempler på det her i dag i denne debatten til lavere nettleie for abonnenter knytta til noen av de minste nettselskapene
jeg tar til etterretning president at en samla komité ønsker nå å få utreda ytterligere de modeller som kan være mulig for å få til ei større utjevning av nettariffene i Norge
ja hvis du s får <ee> hvis du ikke skal miste de insentiv som bør ligge i markedet for å få ned kostnadene over tid
da har det vært åpna for replikkordskifte men ingen har bedt om replikk
ingen har heller bedt om ordet i saken
så da er debatten i sak én avslutta
da går vi videre til sak nummer to
innstilling fra Energi- og miljøkomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Marit Arnstad Ole André Myhrvold Sandra Borch og Nils T Bjørke om endringer i energiloven paragraf fire til sju om fire sju om krav om funksjonelt skille
innstilling hundre og åtti S tjuesytten tjueatten
jamfør dokument åtte åttisju S tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at det innafor den fordelte taletid blir gitt anledning til seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringa og at dem som måtte tegne seg på talerlista utover den fordelte taletid får ei taletid på inntil tre minutter
første taler er Runar Sjåstad som er sakens ordfører
<ee> bakgrunnen for saken er jo beskrevet godt i innstillinga ifra komiteen
<ee> den saken har jo vært relativt nylig til behandling
<ee> bakgrunnen var jo en <ee> ekspertrapport levert i tjuefjorten
<ee> man behandla den gjennom tjuefemten
man gjorde vedtak i tjueseksten
når den nå kommer opp såpass <ee> kort tid etterpå så er ikke det heller uvanlig
den rapporten tok for seg en rekke ting
mange av dem er tatt opp i energilovgivninga <ee> men det med funksjonelt skille var <ee> omstridt da eller det var forskjellige mening den gangen som <ee> nå
så tidligere energiminister Eivind Reiten leda da det Reiten-utvalget som i tjuefjorten leverte den rapporten Et bedre organisert strømnett
<ee> etter min mening så gjorde utvalget en meget grundig jobb
de fleste forslagene ekspertgruppa kom med ble vedtatt i den nye energiloven i tjueseksten
men som sagt Arbeiderpartiet med flere mente da som nå at nettselskaper med mindre enn tredve|tretti tusen kunder eller abonnenter burde unntas kravet om funksjonelt <ee> skille
vi ser i den her saken at <ee> til tross for at vi ikke har hatt høring
<ee> vi valgte å ikke ha høring <ee> fordi at den har vært <ee> såpass nylig behandla
men likevel så har det vært et stort engasjement
det har vært <ee> <ee> veldig mange som har ønska å snakke med oss
det er veldig mange som har <ee> levert skriftlige og muntlige innspill
vi ser at KS har engasjert seg veldig sterkt og samme har EL og IT Forbundet gjort på vegne av mange av de ansatte i de selskapene
vi så at det gikk ikke geografiske skiller om man var for eller imot
det gikk stort sett på størrelsen på selskapene
de store så på det her som en mulighet til å bli større
man mente man kunne hente ut mange fordeler på det
mange av de små frykta at dem <ee> <ee> ikke kunne eksistere på på sikt at man mista grunnlaget sitt
vi ser jo en utvikling fra <ee> veldig mange selskap til færre og større i dag
det jeg tvert imot ikke klarer å se det er hvorfor man ikke kjørte en litt grundigere høring da saken var oppe forrige gang
<ee> jeg skulle ønske at man hadde gjort det og da hadde vi kanskje ikke hatt den her diskusjonen i dag
og jeg registrerer også at Reiten nylig uttalte seg i et intervju om at det funksjonelle er byrdefullt for de små selskapene
så Arbeiderpartiet vi ønsker ikke funksjonelt skille for selskap med under tredve|tretti tusen kunder da vi mener at det kravet kan være med på å svekke beredskapen
vi mener at kravet er unødig dyrt
vi mener at <ee> <ee> de små selskapene vil bli påført en betydelig omstillingskostnad
deretter årlige merkostnader som følger blant annet av at ledelsesfunksjoner må lønnes flere styremedlemmer må honoreres
det er kostnader de store selskapene som i henhold til europeisk lovgivning allerede har innført skille slipper
vi mener at <ee> kravet griper inn i eierskapet
vi ser at veldig mange av de selskapene er offentlig eid
det er kommuner det er fylkeskommuner sånn at lokaldemokratiet fungerer og man er i nær kontakt med sine kunder som er innbyggerne
og vi mener at kravet hemmer utvikling
det samfunnsmessige regnskapet til de mindre kraftselskapene er solide
det er ikke sånn at det er en utstrakt utbyttefest rundt i de enkelte kommunene
vi ser tvert imot at selskapene bidrar med positive ringvirkninger i lokalsamfunnene blant annet ved å anskaffe lokale varer og tjenester
om kreft kraftselskapene i distriktene kjøpes opp av enheter i byer større plasser går en glipp av kontakten med næringskrefter i likal lokalmiljøene
og blant annet den fiberutbygginga vi har hatt ville vi ikke ha sett om vi hadde hatt større enheter mener vi
så da er innstillinga redegjort for
neste taler er Liv Kari Eskeland
Eskeland vær så god
neste taler er Terje Halleland
når vi|1 nå behandler representantforslaget og åttisju S og innstillingen hundre og åtti S her i dag så vil ve s Stortinget vedta høgere nettariffer for landets næringsliv og forbrukere
flertallet i denne sal er av den oppfatning at framtida møtes best med å gå baklengs inn i han og at gårsdagens problemer skal videreføres i håp om at det blir morgendagens løysing
og president jeg skal ikke påstå her i dag at jeg er synsk men en trenger reelt sett ikke gaver ifra oven for å skjønne at det flertallet gjør i dag ikke vil være løysingen på morgendagens utfordringer
og det er sunt president at flertallet ønsker å reversere et vedtak til ugunst for landets næringsliv til ugunst for forbrukerne og folk flest
for hvem|1 er det dette vedtaket rammer
jo heilt vanlige folk
det er ikke en sosial profil å sørge for at strømregningen til ei alenemor høy holdes høgest mulig for det er faktisk hun som vil merke konsekvensene av dette vedtaket
det er ikke sånt at dette vedtaket vil få noen innvirkning på mennesker med millioninntekt og villa på Oslo vest og splitter ny Tesla
dette er heilt vanlige folk hvor dette utgjør en forskjell
og det er for meg faktisk ei gåte at det er de såkalt sosialdemokratiske partiene med kongstanke om å omfordele mer til vanlige mennesker som nå på mange måter gjør det heilt motsatte
og la meg òg innrømme at gåta blir jo ikke noe enklere å forstå når det er såkalt distriktspartiet Senterpartiet som står i spissen for en politikk der man sender regningen til vanlige folk og næringsliv i Distrikts-Norge
for dette er ikke et spørsmål om hvem|1 det rammer men det er òg et spørsmål om hvor det rammer
og sånn selskaps- og nettstrukturen er organisert i dag så vil den største gevinsten for forbruker og næringsliv vært nettopp i distriktene
etter flertallets ønske så står vi|1 nå igjen med én hovedregel og nærmere nitti prosent er omfatta av unntaket
det betyr at i all hovedsak er det distriktene som blir hengende etter
president det er ikke ofte jeg pleier å sitere den konservative grunnsetningen men i dag skal jeg gjøre et unntak for noen ganger så må vi|1 faktisk forandre for å bevare
for hvis vi|1 ser fordelene med å innføre et selskapsmessig og funksjonelt skille så er disse ganske klare
det gir lågere nettkostnader det gir lågere drifts- og vedlikeholdskostnader og det har en høgere gjennomsnittlig avkastning
og i tillegg så setter vi|1 ned noen prinsipielt viktige stolper om hva som er monopolvirksomhet og hva som er konkurranseutsatt og unngår en sammenblanding av dette til ugunst for forbruker
så president det er på mange måter trist dette vedtaket flertallet fatter her i dag om å sikre høgest mulig kostnader for næringsliv og vanlige folk i distriktene
nettdrift er en monopolvirksomhet skjerma ifra konkurranse
prisregulering skal sikre at kundene bare belastes for reelle kostnader men likevel så oppleves nettleien som høg
og den er høgest i distriktene og den kommer til å bli høgere
det skal gjøres betydelige investeringer i i i årene som kommer og regningen kommer til å bli sendt til kundene
det påhviler òg oss politikere og beslutningstakere et ansvar for at den regningen ikke blir større enn han må være
president i totusenogseksten blei det vedtatt at alle kraftselskap må innføre et selskapsmessig og funksjonelt skille
ei lovendring som trer i kraft i tjuetjueén
dette kravet innebærer at nettet må skilles ut i et eget selskap
NVE og Olje- og energidepartementet hevder at lovendringa skal sørge for at nettet er nøytralt og kunden ikke skal betale for anna virksomhet i kraftselskapet gjennom tariffen
president Senterpartiet meiner dette kravet svekker beredskapen
norske lokale kraftselskap kjenner lokalområdene sine godt og er raskt på pletten <ee> ved eksempelvis strømbrudd
om selskap i distriktet kjøpes opp av større byselskap vil responstida bli mye lenger
det er mange eksempler på at store selskap <ee> nedprioriterer kunder i distriktene og først konsentrerer seg om at byene <ee> får den hjelpa dem trenger ettersom kostnadene ved avbrudd i distriktene er låg
dette er negativt for innbyggerne og næringsliv i distriktet
kravet er også unødvendig dyrt
i motsetning til bildet som NVE og departementet og større selskaper gjerne presenterer er det eksempler på veldig mange høgeffektive mindre selskaper her til lands
dette er kostnader de store selskapene som i henhold til lovgivning allerede har innført slipper
resultatet blir dermed at de effektive små påføres kostnader som skyves over på kundene i før form av økt nettleie
kravet hemmer utvikling
det selskapsmessige regnskapet til de mindre kraftselskapene er solid
selskapene bidrar med positive ringvirkninger i lokalsamfunnene blant anna ved å anskaffe lokale varer og tjenester
om kraftselskapene i distriktet kjøpes opp av enheter i byene går en glipp av kontakten med næringskrefter i lokalmiljøet
og det forundrer meg å høre <ee> representanten Helleland her i dag fordi at jeg har vært <ee> ute på reise i Troms den siste uka hvor Fremskrittspartiet i Troms er veldig opptatt av denne saken og støtter Senterpartiet
det ser i dag ut for at forslaget til Senterpartiet får flertall og det er vi veldig glad for
for dette er en stemme for at små selskaper skal få drifte videre uten unødig by byråkrati og kostnadsbyrde
dette vil samtidig være en stemme for å opp <ee> opprettholdelsen av kompetansearbeidsplasser i distriktet
president ordninga med funksjonelt skille som blei vedtatt i den forrige stortingsperioden er en byråkratisk uhensiktsmessig og fordyrende organisering av energivirksomheten
da skillet blei vedtatt forelå det ikke noe økonomisk eller samfunnsmessige utredninger som grunnlag for lovendringa og det pekte vi på at var en svakhet ved lovforslaget
derfor så gikk vi også mot opprettelsen av det funksjonelle skillet
i dag får vi muligheten til å oppheve dette for selskap med færre enn tredve|tretti tusen kunder
vi får med dette stoppa en større sentralisering av kraftsektoren enn det man er pålagt fra EU og mer byråkratisering enn man er pålagt fra EU
kraftselskap med færre enn tredve|tretti tusen kunder får nå muligheten til å slippe kravet om det funksjonelle skillet
og det vi gjør nå er å finne praktiske løsninger som fungerer og som bidrar til lokalt eierskap til infrastruktur heller enn å ri prinsipper
det er ingen åpenbar grunn til at norsk lovgivning skal være strengere enn den europeiske som kun har krav om et skille for selskap med mer enn hundre tusen kunder
EU har sjøl vurdert at det kravet Norge innførte var unødig byråkratiserende og dyrt
at det såkalte antibyråkratipartiet Fremskrittspartiet ikke ser dette er for meg en gåte
i tillegg pålegges kundene de økte kostnadene av dette byråkratiet
det er ikke spesielt forbrukervennlig men igjen noe Fremskrittspartiet støtter
det har vært en bred allianse som har bedt oss om å oppheve det funksjonelle skillet for selskap med færre enn tredve|tretti tusen kunder
<ee> i mitt forrige innlegg så var jeg jo innom det det norske og nordiske samarbeidet særlig
vi har samarbeida veldig godt i femogtjue|tjuefem år <ee> og har verdens <ee> beste utbygde infrastruktur for elektrisitet
det er viktig å spørre og stille oss spørsmålet
hvor vil vi være om femogtjue|tjuefem år
vi må bruke selvfølgelig historien til å lære men vi må også se framover
hvor er det vi skal
Venstre var var med på å innføre det skillet vi i dag skal reversere
vi står ved <ee> det vi mente i tjuefemten og tjueseksten og ønsker <ee> at vi skal ha et funksjonelt skille
<ee> vi har <ee> de siste <ee> siste tiårene hatt <ee> lokale kraftprodusenter og hatt det lokale energiselskapet som har gitt oss strømmen
men nå <ee>
ganske mange bønder har begynt å legge solceller på taket
<ee> vi har små små og store vindmølleparker
vi får andre løsninger og det her skal inn på nettet i tillegg <ee> også
vi får plusshus og andre som skal være aktører
<ee> vi får <ee> en bilpark som skal lades <ee> hvor som helst etter hvor vi hvor vi er
det er mye infrastruktur i framtida også som skal bygges og vi må ruste oss for å ha den muligheten til å investere riktigst mulig
men det det her fordrer også at <ee> de som sitter og skal ta beslutningene ikke har for mange interesser å håndtere i ett bo
og det er også en demokratisk <ee> <ee> diskusjon
hvem er det som skal sitte på de avgjørelsene og hvilken <ee> interesse er det som avgjør lokalt
<ee> og hvis det er de nye hytteområdene da som har den største prioriteten er greit nok det <ee> men da får kanskje ikke innbyggerne de tjenestene de aller mest ønsker seg
og det er noen av de i debatten her som kommer til å gå der ute <ee> og som blir viktige de neste årene for hvordan vi skal organisere <ee> <ee> framtida
og da kommer vi også tilbake til den strukturen <ee> at vi må tenke <ee> mer regionalt i Norge og mer regionalt i Norden for å møte framtidas <ee> utfordringer
vi trenger også da større og mer robuste kompetansemiljøer for å ta opp i oss den utviklinga som skjer
og det er et tankekors når Statnett sier at når dem bygger <ee> bygger overføringsnett så bruker dem <ee> i stor grad utenlandsk arbeidskraft <ee> og veldig få av dem snakker engelsk
det sier også noe om utfordringene vi står overfor de neste tiårene med å rekruttere til de små <ee> selskapene ute i distriktene <ee> hvor hvor demografien også er litt imot oss
det er en for forgubbing og <ee> og det er færre unge å ta av
det skal vi også ha i mente når vi skal investere for vi skal rekruttere kompetanse til å ivareta den her viktige infrastrukturen framover
<ee> og det er også en del av den beredskapsdebatten som vi <ee> som er en del av av debatten her
neste taler er statsråd Terje Søviknes
president <ee> <qq> hensikten med selskapsmessig og funksjonelt skille er å ta vare på strømkundens interesser og legge til rette for et effektivt kraftsystem
det selskapsmessige skillet er åpenbart viktig mellom konkurranseutsatt og monopolvirksomhet men det aleine bidrar ikke til å oppnå de effektene man ønsker
derfor er det òg viktig med et funksjonelt skille og i det ligger det altså at man har krav til egne ledelsesstrukturer forskjellig mellom monopoldel og konkurranseutsatt del
president kraftbransjen står overfor store endringer
løsningene som har fungert godt fram til nå er ikke nødvendigvis de beste for å møte kravene i framtidas kraftmarked
vi får en økt kompleksitet som blant annet representanten Ketil Kjenseth Venstre redegjorde godt for i et innlegg tidligere her
dette er særlig viktig for å sikre at rollene i et integrert energiselskap ikke sammenblandes enten det er bevisst eller ubevisst
det kan for eksempel være en fare for at produksjonen i eget konsern gis forrang ved tilknytninger eller blir begunstiga ved beregning av anleggsbidrag
ei størrelsesgrense for funksjonelt skille vil gi kon vil kunne gi konkurransevridninger mellom selskap og motiv for strategiske tilpasninger
det er kun femten av ett hundre og tjuetre nettselskap som har mer enn tredve|tretti tusen nettkunder i Norge per i dag
for regjeringa så har det vært viktig at alle nettkunder burde ha rett til et nøytralt nettselskap uavhengig av hvor mange kunder akkurat deres nettselskap har
avslutningsvis vil jeg få lov å kommentere på to forhold som har vært tatt opp her
kostnader og byråk byråkrati er det ene
det er ikke slik at <ee> det blir veldig høye kostnader eller mye byråkrati ved å opprettholde det funksjonelle skillet òg for de mindre selskapene
det er opp til selskapene å organisere seg og la meg ta ett eksempel
etter aksjeloven så kan et selskap med mindre enn trevde|tretti ansatte ha et minimumsstyre med ett styremedlem
det bidrar altså ikke til økt byråkrati og særlig økte kostnader
når det kommer til beredskap så er det slik at kravene til beredskap de fremgår av beredskapsforskriften og vil gjelde fullt ut i framtida òg uavhengig av organisering av nettselskapene