scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
hva er de objektive kriteriene for det
president <ee> det er slik at
<ee> der er på Landbruksdepartementets budsjett en del frivillige organisasjoner som har fått støtte og der er hele støtteordningen fjernet
en av de organisasjonene som fått mest støtte i fire år er en barne- og ungdomsorganisasjon som også får støtte fra andre ordninger blant annet den samme <ee> støtten som alle andre barne- og ungdomsorganisasjoner får
i tillegg har de fått en særskilt høy støtte av historiske grunner fordi 4H var tettere knyttet til til <ee> landbrukspolitikken og landbruksutviklingen fremover
vi må av og til kunne få lov å stille spørsmålstegn ved om det er riktig å fortsette med den typen ordninger
men totalt sett så er det interessant å høre at man er opptatt av disse kuttene i et stort budsjett som er så stort med elleve milliarder kroner til frivillig sektor hundre og tjue millioner kroner i økninger på ulike poster
vi har for eksempel fordelt mer penger til barnefattigdom til tiltak de frivillige gjør mot det de mest sårbare gruppene
vi har også prioritert noen av de områdene de oppfatter som er svært viktig å få bedre tiltak på
neste tilleggsspørsmål er fra Audun Lysbakken deretter Trine Skei Grande
president det er ingen grunn til å glede seg for tidlig
statsministeren skal få spørsmål om alle de andre kuttene hun står bak også
<ee> det er jo sånn at <ee> regjeringen har varslet <ee> tøffere tider
det store spørsmålet er jo tøffere tider for hvem
fordi <ee> kutt i rettshjelp og kutt til frivillige organisasjoner er bare en eneste av en lang rekke kutt som har kommet i dette budsjettet og i tidligere kutt
det er kutt i dagpenger til arbeidsløse
vi vet at <ee> mange som har medisiner på hvit resept nå frykter store økte utgifter
vi har sett foreldreopprøret mot kutt i pleiepenger
vi har tidligere fått <ee> økte egenandeler til kreftsyke og brannskadde
uføre forsørgere har mistet penger
aleineforsørgere har mistet penger
<ee> folk som har mistet jobben har fått skatt på sluttvederlaget
men det er noen som alltid får mer av denne regjeringen
denne gangen er det for eksempel de som har aksjeformue
mitt spørsmål til ved statsministeren er
når hun sier at alle som må <ee> kan jobbe i Norge nå må jobbe
hvorfor er det sånn at statsministeren tror at folk som har mye yter mer hvis de får mer mens folk som har lite yter mer hvis de får mindre
president <ee> den kommentaren som representanten refererer til dreier seg om endringene i opptjeningsretten til dagpenger
den endringen som gjøres i opptjeningsplikten <ee> retten til dagpenger er at du må ha vær ha tjent én og en halv G siste året
én og en halv G som minimumstilknytning for å få dagpenger fremover tror vi er sunt for alle
det er jo ikke slik at de som blir arbeidsledige rett fra en jobb får mindre dagpenger
det er også sånn at vi utvider opptjeningsgrunnlaget for én og en halv G
det vil også nå regnes med pleiepenger sykepenger studiestøtte inn i den ordningen
så det vil være de som av andre grunner velger å ikke jobbe et år før de blir arbeidsledig som da bør opptjene én og en halv G og ha en tilknytning til arbeids arbeidslivet
det mener jeg faktisk er en viktig form for motivasjon for nær tilknytning på alle til arbeidslivet fremover
neste s <qq> tilleggsspørsmål er fra Trine Skei Grande deretter kjeng Kjell Ingolf Ropstad
president det er litt forvirrende hva som er hovedtemaet i dette spørsmålet og og det er også litt forvirrende ut fra hva Arbeiderpartiet sa hovedtema skulle være i dette spørsmålet
men jeg skal prøve å holde meg til det spørsmålet jeg vart|ble opprinnelig stilt om <ee> i redsel for å bli klubba av presidenten <qq>
det som <ee> forundrer meg president i litt av det statsministeren svarer det er at man kutter i frivillige organisasjoner fordi at man har vært så god på statlige ordninger
så mitt spørsmål til statsministeren er det sånn at det er et ønske om at man skal ha mindre grad av frivillighet eller ønsker man faktisk er det et ønske om å bygge opp de statlige ordningene så de blir større og frivilligheten blir mindre
er det liksom det ideologiske grepet som er tatt i dette budsjettet
president det ideologiske grepet kan man se gjennom elleve milliarder kroner til frivillige organisasjoner og hundre og tjue millioner i økning
det er på nye prosjekter og andre områder som må måles opp mot de endringene
derfor har vi ment også ut ifra en selvfølgelig overordnet tanke om at i et budsjett så må vi ikke bare legge mer på hver gang finne nye ordninger som blir bedre vi må også faktisk justere hvor vi kan da redusere utgifter
men det er ikke en ideologisk holdning men på noen områder når du gjør ordningene mer rettighetsbaserte og staten gjør det ja så gir det det også grunnlag for at den aktiviteten fra frivillige kan være mindre
neste tilleggsspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad
gode president når jeg hører noen av innleggene tidligere her så tenker jeg tilbake til den rød-grønne perioden der vi|1 utvikla setningene at frivilligheten den lever av lyst men dør under tvang
<ee> og noe av det viktigste vi|1 har vært ideologisk enige om er jo nettopp vært at frivilligheten trenger mest mulig frihet for å å blomstre og for å kunne gjøre de viktige oppgavene som frivilligheten gjør
<ee> og jeg har ingen tru a på at <ee> statsministeren ønsker å å kutte i frivilligheten eller eller ta vekk frivilligheten
<ee> jeg vet hvor opptatt hun er av det
men når vi|1 gjeng|går igjennom budsjettet så ser vi|1 jo ganske systematisk rundt forbi at det er kutt på viktige poster til frivillige organisasjoner enten det er de organisasjonene som jobber med barn og ungdom skaper fantastisk arbeid eller det er de som gjør et viktig arbeid for de som trenger det mest
og <ee> Landbruksdepartementet er blitt nevnt der er begrunnelsen at drift av frivillige organisasjoner det bør skje selvstendig og ikke være avhengig av støtte fra staten
er det en begrunnelse som regjeringa samla stend|står bak eller er det bare en som kjem|kommer fra Landbruksdepartementet
der er noen urimeligheter innenfor hvordan vi tildeler <ee> bevilgninger til frivillige organisasjoner som jeg mener vi bør se på fremover
<ee> men vi er opptatt av at vi skal ha en voksende og økt frivillighet i Norge
men det er ikke sikkert at å beholde akkurat de ordningene som har vært tidligere er riktig
men jeg er uenig i den setningen du sier hvis man mener prinsipielt at vi skal si at all frivillighet ikke skal ha offentlig støtte
det tror jeg heller ikke er ment fra Landbruksdepartementets <ee> side
<ee> all frivillighet masse frivillighet kommer til å trenge et system som en det norske også basisstøtte men da bør vi ha objektive kriterier og det er ikke bakgrunnen for de støtteordningene på Landbruksdepartementets område
det har vært historiske årsaker og ikke objektive kriterier for hvem som fått penger eller ikke
vi går da tilbake til rotspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra representanten Marit Arnstad
presidenten vil oppfordre de som skal ha tilleggsspørsmål til å gå frem
jeg roper opp neste gå frem
da får vi større fremdrift på <ee> spørretimen og kanskje plass til flere spørsmål
men nå er det altså neste hovedspørsmål og det er fra Marit Arnstad
president <ee> vi skal fortsette på samme tematikken
jeg må si jeg er litt overraska over at statsministeren bagatelliserer det her temaet
ja da det er nok småpenger på det store statsbudsjettet men det har væ svært store konsekvenser for de organisasjonene som nå blir ramma av kutt
og frivillig sektor kan ikke avløses av statlige tiltak
frivillig sektor spiller en uvurderlig rolle
staten kan ikke løse alt
det er gjennom frivillig sektor så får vi tifold ut av de ressursene som settes inn
samhold og folk jobber gratis for samfunnet for samfunnsengasjementet
på bloggen sin i sommer så skreiv statsministeren om frivillighet at frivilligheten er en viktig kraft i Norge
å gjøre en innsats for andre gir noe tilbake
samtidig løfter det samfunnet vårt
jeg kunne ikke ha vært mer enig
men desto uforståelig er det jo at en reduserer støtten til så mange organisasjoner
det er jo ikke sånn at det herre er store penger i det store statsbudsjettet
men spørsmålet gjenstår fortsatt
hvorfor var det her nødvendig og hvilke konsekvenser trur regjeringa at det herre vil få for de enkelte organisasjonene og for frivilligheten som sådan
president <ee> det er slik at der er gjøres <ee> også mange positive pluss i budsjettet for frivillige organisasjoner
blant annet økes det femten millioner til Frivillighetssentralene altså rammen for de som jo <ee> utløser mer frivillig arbeid i <INAUDIBLE> gjennom uorganiserte frivillige arbeidet
<ee> det er økning i momskompensasjonsordning
det er altså totalt sett elleve milliarder kroner
vi øker fattigdomstiltakene i <ee> barnefattigdom med seksogtyve|tjueseks millia millioner kroner som er tiltak som går til <ee> organisasjoner som driver aktivitet for de mest sårbare og de som trenger for eksempel ferie- og fritidstilbud
så det er jo ikke sånn at bildet er at vi kutter over en lav sko på frivillige organisasjoner
<ee> det bildet er mer variert enn som sådan
og på a et av området hvor kuttene på Justisdepartementet så er det altså sånn fordi at vi også gjør andre prioriteter som bidrar til at vi øker og støtter opp under det juridiske <ee> støtten
det er jo sånn at i ethvert statsbudsjett så må man gå igjennom og så må man se hva er de viktigste prioriteringene fremover
hva er det viktigste vi skal gjøre
hvilken <ee> nye tiltak skal få inn
og det er sånn fremover at alle nye tiltak kan ikke komme på toppen av de gamle
noen nye tiltak må altså komme istedenfor det gamle
så derfor når vi har en vergemålsordning som øker med syvogførti|førtisyv millia millioner kroner som da altså bidrar til bedre juridiske rettigheter og hjelp for de svakeste ja så er ikke det <ee> mulig å ha rom til alle de andre ordningene
vi er kommet til et tidspunkt hvor ikke det er lenger sånn at ikke vi må ha kutt i statsbudsjettene og endringer i statsbudsjettet
og det har vi altså gjort i dette statsbudsjettet
president <ee> kuttene er jo systematisk fra departement til departement over hele fjøla
kanskje er kuttene foreslått fordi regjeringa veit at KrF og Venstre vil prøve å reversere dem
ja det er i tilfelle en svært ufin og respektløs måte å behandle både frivilligheten men også anna parti i Stortinget på
regjeri <ee> statsministeren har jo i tidligere svar her nevnt objektive kriterier
hvis du skal føre en prosess der du skulle <ee> endre og se legge inn objektive kriterier så burde du ha førri hatt en prosess med de organisasjonene det angikk
du burde faktisk ha vært litt ordentlig gjort det på en skikkelig måte ikke bare gjøre et kutt over natta i fra første i første tjueatten
og så er det jo det problemet at de objektive kriteriene dem skal åpenbart gjelde noen men ikke andre
for det er jo tre organisasjoner her som ikke som var foreslått kutta som plutselig regjeringa har funnet penger til allikevel Wayback Retreat og Matvett
og jeg unner a de organisasjonene all mulig støtte
men hva er forskjellen på den jobben dem gjør og den jobben som anna organisasjoner gjør
er det så enkelt at kriteriet for å r få reversert kutt i statsbudsjettet er at statsministeren er satt i en vanskelig situasjon på grunn av tidligere uttalelser
president <ee> akkurat i de tre organisasjonene så er det altså sånn at Matvett får støtte fra KLD sitt statsbudsjett altså sid sin del av budsjettet
det er en større støtte enn det som har ligget på Landbruksdepartementet sin side <ee> og de vil fortsatt ha støtte gjennom KLD sin støtteordning fremover
når det gjelder endringene knyttet til <ee> organisasjonene på justisområder så er det altså en forskjell mellom de som gir juridisk rådgivning og de som da gir støtte og hjelp på rehabilitering og tilbakeføring
der har Justisdepartementet overført mer til fri søknadsmidler enn <ee> sånn at det vil være mulig å søke på et større beløp der enn det det har vært tidligere
og første tilleggsspørsmål er fra Trygve Slagsvold Vedum deretter Nils Christian Sandstrøm
i dag sa statsminister Erna Solberg <ee> er det det hun holder fast i er de objektive kriteriene
det er liksom det fastpunktet
det er veldig interessant <ee> fordi at <ee> det det varierer tydeligvis hva som er de objektive kriteriene hele tida
og da er spørsmålet til statsministeren hva er det objektive kriteriet for at absolutt all støtte til alt som har med bygdeinteresser blir kutta som blir kutta hundre prosent
er det et objektivt kriterium
hun løfter fram 4H men det er absolutt alle organisasjoner som har med bygdeinteresser som har jo hatt en egen post da på Landbruks- og matdepartementet ble kutta til null kroner
er det det objektive kriteriumet så lenge de har det som interessefelt
og så stilte jeg spørsmål til statsministeren i stad
hvorfor er det sånn at den organisasjonen som var kritisk til regjeringa får kutta alt Folkeaksjonen ny rovdyrpolitikk mens den sensasjonen WWF som støtta regjeringa får videreført alt
og så må man gjøre noen valg etter hva
Stortinget ville ikke innføre objektive kriterier i fjor
da har Landbruksdepartementet og regjeringens vurdering vært at da er det vanskelig å opprettholde en stønadsordning av den typen videre på Landbruksdepartementets budsjett
neste tilleggsspørsmål er fra Nils Kristian Sandtrøen deretter Torgeir Knag Fylkesnes
og det er som sagt fint hvis vi går ned her i forkant av tilleggsspørsmålet
president kokk Andreas Viestad som <ee> driver med opplæring av barn og ungdom på Geitmyra matkultursenter han har påpekt et stort sprik
for seks måneder sia så la regjeringa fram en nasjonal handlingsplan for bedre kosthold
i den så står det at man skal samarbeide med frivillige
på samme måte så ser vi at det kuttes til de frivillige som deler ut mat til fattige på Matsentralen
i regjeringas handlingsplan mot matsvinn så brukes det mange fine ord om kartlegging og rapportering men dem som utfører jobben i praksis og sørger for at mat kan komme vanskeligstilte til gode dem skal altså miste støtten sin
mener statsministeren at det er en god oppfølging med de orda som står både i nasjonal handlingsplan for bedre kosthold og i avtalen mot matsvinn de kutta som nå skjer
president regjeringen følger opp programmet mot <ee> matsvinn gjennom flere tiltak
<ee> én av de er jo blant annet at vi fører en betydelig et staten har påtatt seg et betydelig større ansvar for å føre statistikk og for å følge opp <ee> arbeidet knyttet med dette
nå er det sånn at der er matsentraler flere steder enn i Oslo
<ee> det er bare ett sted som har fått støtte
der har man klart å organisere dette på andre måter andre steder
og det å donere mat er faktisk kjedene og ansvaret til bedriftene
og det bedriftene selv har sagt ja til i denne avtalen er jo faktisk å levere det
da er det mulig å etablere disse systemene på andre måter enn at man skal ha tre hundre tusen kroner over statsbudsjettet til én matsentral ett sted i landet
neste tilleggsspørsmål er fra Torgeir Knag Fylkesnes deretter Ketil Kjenseth
president for den ordningen Human Rights Service får penger fra har en annen begrunnelse
den har en begrunnelse både om at det skal bidra til integrering og kunnskap men også til at alle stemmer rundt integrering og de på også de problematiske sidene skal bli hørt
derfor er det forskjellige begrunnelser
det finnes altså et kriteriesett rundt støtten på integrerings- og <ee> informasjons- og kunnskapsbiten som er tydelig mens det fins en historisk årsak på Landbruksdepartementet til at noen organisasjoner har fått de pengene uten at det er noe kriterier
det betyr heller ikke at man da kan gå inn og vurdere om de har fylt de kriteriene <ee> som man faktisk har satt opp
det kan man da gjøre i en vurdering av av <ee> de formålene som lagt inn for <ee> ordningen på integreringsfeltet
neste tilleggsspørsmål er fra Ketil Kjenseth deretter Kjell Ingolf Ropstad
for det president
vi lover å jobbe for <ee> <qq> et klart hode varmt hjerte flinke hender og god helse og da har jeg deklarert 4H-løftet
men jeg vil tilbake til et felles utspill som de fire flertallspartiene hadde i valgkampen i tjuetretten
det var i august i Dagbladet der det var en borgerlig enighet om å øke gavefradrag og <qq> øke momskompensasjonen
<ee> og det kuttet som kommer fra Landbruks- matdepartementet nå da til de mange organisasjonene det det genererer jo tvert imot mere byråkrati mere prosjektstøtte og går helt på tvers av det vi har som ambisjon
men spørsmålet er når kommer den helhetlige gjennomgangen av alle de nasjonale støtteordningene
president jeg er glad for å si at vi har klart å oppfylle alle kriteriene og alle de tingene som var i totusenogtretten <ee> enigheten mellom de fire partiene kanskje med unntak av den helhetlige gjennomgangen av støtteordningene
og derfor er det en av de tingene vi vil se på nå
det er ikke en ting vi har <ee> hatt <ee> mulighet eller tid til å komme igjennom så langt
<ee> det er jo sånn at noen av de organisasjonene som er på <ee> som nå får kuttet støtte ikke har støtte andre steder fra
men noen har veldig mye støtte også fra andre departementer og får støtte fra barne- og ungdoms altså <ee> organ som barne- og ungdomsorganisasjoner
og det er nok en grunn til å se på om det er en rettferdig fordeling av den støtten til ulike typer aktiviteter at det ikke er bare på historisk grunnlag
så det den gjennomgangen skal vi foreta og så vil vi kunne ta stilling til hvordan disse ordningene skal være fremover
men litt av dilemmaene som oppta <ee> som som oppstår er jo at man <ee> <ee> nettopp har en situasjon hvor det er vanskelig hvis vi ikke har noen tydelige kriterier for hvorfor organisasjoner står på ulike ordninger
<ee> det er interessant å høre begrunnelsen til statsministeren og det er tydelig at det er forskjellige begrunnelser på ulike poster
<ee> for KrF så ville det for eksempel være viktig å rette opp igjen kuttene til Kirkens Bymisjons arbeid Gatejuristen som er rettshjelptiltak som er viktig
der er det jo flere hundre millioner som brukes hvert år av det offentlige på fri rettshjelp
her er det snakk om noen millioner som når veldig mange
eller for eksempel Evangeliesenteret og Frelsesarmeen sitt rusarbeid som har veldig gode resultater leverer for relativt små penger sammenligna med de store summene som brukes gjennom det offentlige
Matsentralen er et anna eksempel som er blitt nevnt når bredt ut når mange for en rimelig penge
men når jeg hører begrunnelsen så er jeg litt usikker på hvor|1 viktig det er for statsministeren å kutte på de postene <ee> hvis vi|1 gjeng|går inn i budsjettforhandlinger med et mål om å øke de er det hard motstand fra statsministeren
president <ee> jeg er for veldig mye ting som <ee> jeg ikke nødvendigvis har plass til på et statsbudsjett
så hvis man er enig om å finne rom til de med andre prioriteringer så er jo det fint
og dette kommer til å være virkeligheten i årene fremover at vil være mange positive ting vi kan være for av aktiviteter men da må vi også tørre å stille spørsmålet ved gamle aktiviteter vi har gjort og vite hvorfor vi fortsetter å støtte
når det gjelder <ee> rusarbeidet knyttet til Evangeliesenteret og en del av de andre så er vel det på en tilskuddsbasert ordning
den <ee> ble økt betydelig i fjor
den er ikke under Helsedepartementet
der har vi <ee> foreslått en bevilgning som tilsvarer det som f ble det faktiske søknadsnivået sånn som det ser ut nå
altså det er ikke et kutt i realiteten for det at det er ikke så mange som har søkt på det som var Stortingets vilje om å gi penger på den på det området
men det er ikke sikkert vi kan øremerke penger til enkeltorganisasjoner på en søknadsbasert ordning
da må de søke og så må det være kriterier for at de får
så er jeg sikker på at de har gode søknader og så får de sikkert
president nå skal vi snakke om <ee> familier med alvorlig syke barn
for mens det er sånn at folk med aksjeformuer går gode tider i møte så er det en god del <ee> familier med alvorlig syke barn som er bekymret for konsekvensene av omleggingen av <ee> pleiepengeordningen
og når <ee> statsministeren <ee> diskuterer dette så pleier hun å være opptatt av de forbedringene som har kommet
<ee> de er vi også glade for <ee> og det er ikke derfor vi tar denne saken opp igjen
i dag president har jeg møtt <ee> tre mødre som alle har alvorlig syke barn
midt i <ee> tøffe situasjoner og tøffe hverdager så står de opp snakker høyt <ee> og tar kampen for at vi skal ha en god pleiepengeordning som sikrer folk trygghet i vanskelige tider og alle de barna som trenger det
det er sterke historier
det er familier som advarer om arom advarer om hva slags håpløs situasjon disse regelendringene vil skape hvis de blir satt ut i liv
og jeg syns statsministeren skal lytte til de
vi må ta vare på de her familiene
vi må sørge for at familier med alvorlig syke barn vet at de har trygghet at de skal slippe å velge mellom å være der for barna sine når de trenger det eller å kunne betale regningene sine
og mitt spørsmål er om hun vil vurdere å snu og be Høyre og FrP sine stortingsgrupper stemme for SV sitt forslag om å rette opp disse kuttene
president <ee> jeg er ikke i tvil om at der er både mange rørende historier jeg har lest og sett mange av de òg om <ee> foreldre med syke barn
jeg har lest de over mange år
jeg leste de også når jeg var medlem av helse- og sosialkomiteen
det er den forbedringen som ligger her ved at varig syke barn sant som trenger det også kommer inn og foreldre
og det har vært en viktig oppgave for oss å få til fordi at det har også vært rørende tøffe som ikke har fått noe støtte før
derfor har vi altså så doblet mer enn doblet bevilgningen til det for <ee> som ligger inne med full virkning fra neste år
og så er det jo sånn at fra og med første oktober når ordningen har inntrådt så får jo alle starte på null
det betyr at alle får en tidskonto fra nå av sånn at det neste året så har man jo da ingen endringer for noen familier av det som er
så tar jeg til etterretning at når vi da hadde et enstemmig storting som vedtok at vi skulle se på forbedringer i pleiepengeordningen og se på endringer som skulle gjøres men der er jo noen diskusjoner vi da må ta
<ee> skal vi nå begynne med nye avgrensninger mellom de gruppene som har alvorlig syke barn som kan komme til å dø eller bli friske altså de som ikke er kronisk syke
skal vi da ha én ordning for de som gjør at de for eksempel får hundre prosent
det er ofte de som nå har kommet frem i media <ee> snak knyttet til det
eller skal vi ha å å skille mellom de to gruppene
det har en betydelig utsikt i forhold til hva kostnadene er
vi har jo valgt et system som henger sammen med det systemet som er for voksne som er syke
du får sykepenger i et år og så får du da et nivå som er lavere på arbeidsavklaringspengenivået i årene etterpå som andre også må må tilpasse seg
det er altså mulig å gå på pleiepenger <ee> i fem år <ee> altså det er tretten hundre dager totalt sett med dagens ordning
president <ee> statsministeren har nå rett i at det har blitt et <ee> fint system i den forstand at det har sammenheng med andre systemer
problemet er jo at disse historiene viser at det ikke har sammenheng med virkelige liv og de hverdagene og de utfordringene disse familiene møter
og det Stortinget har behov for å vite er jo om s statsministeren virkelig tar innover seg dette og er villig til å endre på det
alternativet er at Stortinget sjøl endrer på dette
det tror jeg i lys av det statsministeren sier nå og sa forrige uke er det klart beste alternativet
la meg ta ett eksempel på et problem
barna har en lovfestet rett til å ha foreldre med seg når de legges inn på sykehus heldigvis
når et barn er alvorlig syk er på institusjon så er det en selvfølge at det skal få ha foreldrene sine nær seg
men har regjeringen tenkt over hva slags konsekvenser det nye systemet får hvis foreldre da har brukt opp sin rett til pleiepenger og barnet trenger nye operasjoner eller innleggelser
altså er det da tatt høyde for at foreldrenes rett til å være til stede <ee> skal være reell eller vil de da sånn som systemet ser ut til å virke nå miste denne inntekten
er statsministeren klar til å snu og innrømme at her er store problemer
president der er jo enighet i denne sal mellom alle partiene at vi skal se på pleiepengeordningen og endringer i det og det kommer regjeringen til å gjøre
vi er glad for at vi løftet forbedringen for altså doblet antallet familier og barn som får hjelp og støtte
det sloss jeg for mot Audun Lysbakken i forrige periode
og jeg er glad for at jeg har levert på mine valgløfter knyttet til det
så er det klart at å gjøre forbedringer i denne ordningen er fullt mulig
det vi må gjøre er jo da å vite hvor avgrensningene går men det er også en del av et budsjettsystem altså budsjettspørsmål
og så er det viktig å si at endringene kan ikke tre i kraft før første <ee> altså før før til sommeren men det trenger heller ikke å gjøre det
<ee> og så må vi få tid til å gå gjennom å finne budsjettmessig dekning for eventuelle endringer så må vi legge frem for Stortinget forslag til de endringene basert på det
men når representanten sier at erfaringene nå er
det finnes ingen erfaringer med den nye pleiepengeordningen enda annet enn at alle får hundre prosent
og der er altså en åpning <ee> for en <ee> altså et unntaksordning nettopp for den typen tilfeller som representanten <ee> viser til som ble vedtatt i Stortinget før sommeren
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Solfrid Lerbrekk deretter Lise Kristoffersen
president <ee> mitt råd er at man må vurdere <ee>
for det første så er det sånn at en hele neste året så har man hundre prosent dekning
alle på pleiepenger begynner fra s fra punkt null
det er ingen som har fått endringer i sin situasjon fra første oktober
jeg ser av og til at det <ee> det hevdes at fra første oktober så får folk mye mindre penger
nei det er det ikke for det er hundre prosent <ee> dekning alle har begynt med en ny tidskonto fra den nye ordningen startet
så er det altså en <ee> åpnet for en adgang til å søke om <ee> særskilt når barnet er syk og må reinnlegges med alvorlig sykdommer
det ble vedtatt i Stortinget <ee> i sommer <ee> før sommeren
så skal vi altså se på forbedringer i ordningen basert på det vedtaket som ble fattet av et enstemmig storting
jeg tror alle har et engasjement for dette
jeg er glad for at denne regjeringen har løftet pleiepenger til et nytt nivå at vi faktisk i motsetning til den forrige regjeringen gjorde har sett de syke barna i dette landet og sett deres familier
så er det mulig at det vi har foreslått og det vi har fått gjennomslag for enda ikke er perfekt
så er vi villig til å se på nye ordninger
men <ee> retorikk rundt dette følelsesmessig om at noen ikke ser de syke barna det syns jeg egentlig vi burde unngått tatt i betraktning at vi har løftet ordningen betydelig
tilleggsspørsmål er fra Lise Christoffersen deretter <ee> Sigrid Simensen Ilsøy
som Lysbakken sa så har vi i morges hatt møte med foreldre som rammes av de begrensningene som Høyre og FrP har lagt inn i pleiepengeordningen
og de foreldrene sitter nå og følger med så statsministeren har en unik mulighet til å snakke direkte til dem
<ee> den forrige representanten stilte statsministeren et spørsmål om hva skal foreldrene gjøre som jeg syns statsministeren ikke svarte på
så for å spisse det spørsmålet ytterligere ett av kuttene er jo at pleiepengene for psykisk utviklingshemmede stoppes når barnet fyller atten
<ee> og de foreldrene vil jo veldig gjerne ha svar på det spørsmålet
hva mener statsministeren er alternativet for foreldre og psykisk utviklingshemma barn når pleiepengene stoppes uten at barnets behov for foreldrenes støtte har endra seg
president dette er jo en av de ordningene vi kommer til å se nærmere på <ee> basert på det vedtaket som ble fattet i i forrige <ee> uke i Stortinget
og skulle levere på det vedtaket som akkurat er fattet tror jeg ikke jeg kan gjøre fra talerstolen her
men man skal ha jo den sikkerheten man har om at denne ordningen for alle de som har tidskonto altså den <ee> vu fungerer altså med hundre prosent dekning <ee> fremover
så er det jo bakgrunnen at når en psykisk utviklingshemmet blir atten år så har man selvstendige rettigheter
da går man inn i alle de andre ordningene som finnes som voksen og da har man ment at det er en begrunnelse for at man da ikke trenger samme typen ordning for foreldrene
det er mulighet at det ikke er riktig
nå skal vi gå igjennom de ulike delene av dette systemet
men det er viktig å huske at alle over atten år har selvstendige rettigheter
det er mulig å søke om hjelpestønad på områder
det er mulig å for å få hjelp og mulighet til det
og omsorgslønn i kommunen er én av ett av områdene
pleiepenger er egentlig en kompensasjon for midlertidig b inntektsbortfall
det er ikke en ordning som skal bidra til at foreldrene skal ta ansvar for pleie av av sine barn
det er det fortsatt en offentlig oppgave å drive med i vårt samfunn
da er neste tilleggsspørsmål fra Sigrid Simensen Ilsøy deretter Steinar Reiten
president vi vil <ee> gå igjennom det vedtaket og så vil vi se på ulike ordninger så vil vi komme tilbake igjen til Stortinget
<ee> nå er det sånn at alle får det neste året hundre prosent dekning fordi de har ny tidskonto <ee> og dermed at man starter på punkt null
det betyr at akkurat nå så er det ingen som trenger å bekymre seg av den gruppen som som <INAUDIBLE> nå er vi startpunkt null igjen for for det hele
så vil vi se på hvilken <ee> deler av dette
vedtaket er jo ikke spesifikt i Stortinget men det er også slik at dette må gjøres som et lovvedtak for det må gjøres som et budsjettvedtak
det må være budsjettrammer for å kunne utvide ordningene <ee> for fremtiden for det
om det er det den ordningen vi kommer til å endre på eller andre vil jo da være opp til den diskusjonen vi har
men det vil i så fall skape en ny forskjell mellom de som har varig syke barn og de som har alvorlig syke barn i en kortere periode som var den forskjellen som var før hvor de som hadde varig og kronisk syke barn ikke fikk pleiepenger i det hele tatt
den forskjellen vil man da gjeninnføre sånn at foreldre vil være få mindre pleiepenger hvis man gjør den ordningen <ee> slik som den er nå skissert <ee> fra spørreren
og det er fint hvis vi går frem her
president jeg vil gi honnør til regjeringa for å ha utvida pleiepengeordninga til flere grupper som trenger det
det skjedde ikke under den rød-grønne regjeringa
samtidig er det behov for målretta endringer for å gjøre ordninga ennå bedre for foreldre med alvorlig sjuke barn
det handler om hensynet til barna som trenger pleie og gode og forutsigbare rammer for foreldra
statsministeren viser sj viser sjøl i et tidligere svar til det enstemmige vedtaket som Stortinget gjorde for ei veke|uke sia om at regjeringa skal komme til Stortinget med forslag til endringer
vi i KrF er glad for at òg regjeringspartia innser at det er behov for det
vi trenger en ordentlig gjennomgang og et bedre anslag fra departementet på hva ulike endringer vil koste
så noterte jeg meg òg at statsministeren sier at det her er budsjettspørsmål
<ee> og vårt spørsmål til statsministeren er da vil regjeringa i forhandlinger om budsjettet bidra til slike målretta forbedringer
president avhengig av hvilke ordninger det er så er det jo ikke store utslag som nødvendigvis skjer på totusenogatten-budsjettet av en sånn endring
i og med at tidskontoen begynner på punkt null fra første oktober så er det i så fall bare en tredje altså bare tre måneders effekt
<ee> det må være en ramme for det
om det skal gjøre budsjettforhandlinger nå eller om det skal gjøre forbindelse med revidert nasjonalbudsjett
det kan være én ordning og det er den med de over atten år som er er <ee> som da vil ha en altså psykisk utviklingshemmede over atten år som da ikke en del av tidskontoordninger og begynner på nytt igjen som da kanskje har en større virkning allerede fra nå av
dette er jo ting som vi må forhandle med partene men det vanlige er ikke at det er regjeringen som foreslår endringer i budsjettet
da er det vanligvis de vi forhandler med som kommer med forslag til endringer i budsjettet
så er det fritt frem for å komme med det når vi <INAUDIBLE> setter oss ned og gjør ferdig disse tingene
men vi skal gjøre det grunnlagsarbeidet som dreier seg om kostnader og regelendringer som er nødvendige for å kunne se på enkelte endringer i dette
vi går videre på hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Trine Skei Grande
beklager gåinga president men jeg var ikke annonsert
jeg har <ee> følgende spørsmål til statsministeren
kunnskap er nøkkel til omstilling og nøkkel til vekst
NRK refererer til et nytt historieverk <ee> som kjem|kommer nå på denne tida som analyserer utviklinga av Norge på den tida
nå er Norge et av verdens rikeste land men står også foran enorme omstillinger og veldig krevende prosesser både i møte med ny teknologi men også i møte om en ny og grønnere hverdag
og det er fire ting som gjør at Sogn og Fjordane-skolen lykkes bedre enn andre
det første og det viktigste er en grunnleggende respekt for læreren
det andre er foreldre som støtter elever gjennom skolegangen sjøl om dem sjøl ikke har lang skolegang
det er trygge jenter
og det er fordelen ved å ha nynorsk president
noen politiske formler står seg over tid
president jo jeg er jo helt enig i at <ee> det er avgjørende viktig at vi har et godt utdanningssystem for å møte de omstillingene og de endringene vi ser fremover
det dreier seg både om utbygging av tilbud i hele landet men det dreier seg også om innholdet og det dreier seg om hvordan samfunnet rundt forholder seg til <ee> utdanning og verdien av utdanning
verdien av yrkesfag for eksempel må opp i dette landet <ee> blant <ee> ikke bare blant oss politikere som snakker fint om det men altså blant folk fordi at vi trenger kompetente gode <ee> fagfolk i årene fremover
det er en viktig del av vår konkurransekraft og en viktig del av kunnskapsnivået vårt til også ha gode dyktige fagarbeidere
respekten for læreren er viktig
det har vært eksepsjonelt bra og har vært en kjerne i kvalitetsutvikling
det er til en modell for resten av <ee> lærerinstitusjonene i Norge å se hvordan samarbeidet utvikles
derfor så er kompetansepåfyll også inn for de som leder skole det å ha kurd kvalitetsutvikling utrolig viktig
ja president jeg er helt enig i analysen til statsministeren om viktigheten av å kom av <ee> forholdet mellom høyskole og eller lærerutdanning og og lærere men det ligger i sjølve punktet respekt for læreren
det ligger i sjølve punktet respekten for den kunnskapen som læreren faktisk er med og forvalter
og det mener jeg er en av nøklene i utfordringene vi står overfor i dag
vi vet at åtte prosent av dem som lærer er lærere i videregående skole er har nei lærere i grunnskolen har bare videregående skole
hvordan|1 kan vi tru at vi skal klare å løfte opp respekten for læreryrket hvis vi ikke klarer å få til et dramatisk løft også i kompetanse og i <mm> mindre bruk av ufaglærte i i skolen våre
president <ee> jeg er helt enig med representanten Skei Grande i at <ee> det er utrolig viktig at respekten for lærerne og at vi har faglærte lærere med høy kompetanse i hvert klasserom
vår målsetning er jo at alle alle elever skal møte en toppkvalifisert lærer i sitt <ee> klasserom en som både er god på pedagogiske siden den fagdidaktiske siden men også på faget i seg selv
det er jo en av grunnene til at vi har satt strengere krav for å komme inn på lærerutdanning
det er derfor vi har utvidet masterut til masterutdanning på lærerutdanning
det er derfor vi har et enormt omfangsrikt program for etter- og videreutdanning mot fag hvor der er lav f <ee> lav tetthet av faglærte lærere i skolen
alt dette bidrar jo til å løfte de lærerne
i tillegg så er det viktig at vi har et godt tilbud av etter- og videreutdanning altså en desentralisert utdanning som løfter l folk som jobber i skolen og som trenger påfyll for å få kvalifisere seg til å bli lærer
<ee> men vi trenger å ha flere som blir lærere i årene fremover
første tilleggsspørsmål er fra Jon Gunnes deretter Mona Lill Fagerås
president jeg hører jo at statsministeren sier at man skal ha fagkomptetente lærere men i Dagbladet at <ee> omtaler denne uka en <ee> forskningsrapport om spesialundervisning i skolen som får strykkarakter
og andre undersøkelser avslører at systemet <ee> rundt spesialundervisning ikke fungerer
og <ee> det viser da at <ee> mindre enn halvparten av elevene får spesialundervisning av spesialpedagog
dem fleste undervises av ufaglært assistent
det til tross for at alle elever med vedtak om spesialundervisning har krav på opplæring av fagperson
og <ee> vi hører også fra kontaktlærerne om at <ee> det er slik at <ee> dem får bare et middels utbytte
president det er en kjent sak og det er ikke noe nytt med denne rapporten at veldig mange av de som <ee> får spesialundervisning ikke får det av kvalifisert personell
det har vært kjent tror jeg de siste femten tyve|tjue årene egentlig at det har vært <ee> vært en ganske stor andel av det hvor det blir <ee> mer en form for oppbevaring for enkelte enn det blir for enn faktisk hjelp på undervisning
det vi gjør med master ut utdanningen nå er jo blant annet å utdanne langt flere med fordypning i det å knekke lese- og skrivekoden det jeg har kalt kodeknekkere
<ee> det er mange forskjellige måter man kan lære barn å knekke de første kodene på og ikke alle lærere er like god på det
der må det være tilgjengelige ressurser
det trenger ikke være spesialpedagogisk grunnfag men det kan være at de er gode kodeknekkere så får du kvalifisert hjelp
neste tilleggsspørsmål er fra Mona Lill Fagerås
norsk skole skriker etter kvalifiserte lærere
likevel så hindrer regjeringa motiverte elever med høy snittkarakter å komme inn på lærerutdanninga fordi de ikke har fire i matematikk fra videregående skole
resultatet er president at hundrevis av studieplasser står tom
samtidig så har statsminister Solberg avskilta drømmelæreren sin Jan Dubowski på Sagene skole
og jeg må også nevne Håvard Tjora som er heile Norge sin drømmelærer og over tretti tusen andre dyktige erfarne lærere
begrunnelsen for dette er at dette skal øke statusen til læreryrket
president det faget flest yrkesfagskoleelever stryker på er matematikk
det faget de fleste lærerskolestudenter stryker på er matematikk
<ee> der er en sammenheng
det må vi på et eller annet tidspunkt bryte
på et eller annet tidspunkt må vi si at for en nasjon som tenker at vi skal være digitalisert teknologisert som skal leve av å være smartere fremover ja så er basiskunnskap i matematikk viktig og da må vi ha det
derfor har vi et stort program for etter- og videreutdanning i matte
neste vi går da videre på hovedspørsmålene
gode president jeg vil tilbake til temaet frivillighet og jeg skal gjøre det med en litt anna inngang
fordi i <ee> trontalen så brukte la jeg merke til at regjeringa brukte et begrep eller en overskrift på det bærekraftig velferdssamfunn
og jeg tenker alltid et samfunn med sterk sivil sektor der mange er frivillige det er et samfunn som er mye bedre enn et samfunn der det ikke er sånn
begge deler skaper utrulig mye positivt i samfunnet
og jeg trur au president hvis en tenker over det sjøl så er det jo ofte sånn at når vi|1 sjøl gjør ting som er meiningsfullt for andre så gir det mye tilbake
så summasummarum så tror jeg du skaper et mye bedre samfunn
så derfor så meiner jeg at frivillighet eller en sterk sivil sektor det er faktisk et mål i seg sjøl
og skal du skape et bærekraftig velferdssamfunn så er du avhengig av en sterk sivil sektor
og derfor så er KrF så tydelig på at vi|1 ønsker å kjempe for frivilligheten for ideelle aktører for kirka for folkehøyskolene ja alle deler av sivilsamfunnet
seksti prosent av innbyggerne i Norge de bruker tid på å jobbe frivillig
og statsministeren snakker om <ee> trange budsjetter at det blir mer krevende
ofte kan en jo au si at ei krone brukt på frivilligheten gir ti kroner tilbake
så president mitt spørsmål er når regjeringa lanserer eller bruker begrepet bærekraftig velferdssamfunn er hun enig i at vi trenger mer frivillighet en sterkere sivil sektor og ikke kutte
president jeg er helt enig i at vi trenger flere som bidrar frivillig
jeg tenker at vi på noen områder i livet trenger å <ee> dosere frivilligheten <ee> litt annerledes for eksempel gjelder det pårørende i helse- og omsorgssektoren som kanskje i noen perioder må yte for mye fordi at det offentlige er for dårlig
jeg er enig i alle de ordene representanten Ropstad har sagt om frivilligheten men det betyr ikke at vi uansett alltid bare skal beholde alt sånn som det har vært
når vi for eksempel øker til frivillighetssentralen med femten millioner kroner så er det jo fordi at det utløser en annen type frivillighet enn kanskje andre typer organisasjoner gjør <ee> med det
så sørger vi for at vi har løftet momskompensasjonen mye som gjør at det er større rom <ee> nå enn tidligere <ee> for for mange frivillige organisasjoner
men det kan ikke bli et argument for at enhver ordning skal opprettholdes
både vin og salsa er gøy for meg men jeg tenker ikke at jeg trenger statsstøtte for å bidra den eller for å lære det
ja president jeg var litt usikker på om hun skulle si at det ikke var nødvendigvis gøy for KrF
jeg pleier å si på Sørlandet så er vi|1 fullt klar over at Jesus gjorde vann til vin men vi|1 liker det ikke
<ee> men president egentlig var ikke mitt formål heller å gå ned i alle budsjettkuttene og de skal vi ta i budsjettdebatten men det er mer det det prinsipielle overordna fordi at det er au som statsministeren var inne på en balanse mellom <ee>
en skal ikke overlate byrden til den enkelte eller pårørende skal ta over
det er ikke det som er poenget med frivilligheten
det offentlige og fellesskapet skal stå rundt de som trenger det
men men poenget er <qq> en skal bruke mindre tid på varetelling i butikk loddsalget eller julekalendersalget før jul og bruke mer tid på å kunne <ee> drive treningene det det <ee> frivillige arbeidet som som hjelper så mange
og og det har vi|1 har vært inne på på momskompensasjonen
sånn jeg leser så stend|står han iallfall stille eller det blir iallfall ikke mer momskompensasjon for for de frivillige
<ee> men men au når det gjelder åssen kan du gjør mer frie inntekter mindre søknader og sånne ting så åssen tenker statsministeren at vi|1 kan legge mer til rette for at enda flere ønsker å være frivillig og at det iallfall ikke gjeng|går ned
president <ee> det er <ee> det er for det første så er det jo økninger i mange tilskudd på de frivillige og noen av de er søknadsbaserte ordninger fordi at det er oppgaver som skal løses i vårt samfunn
og så er jeg helt enig i at der er behov for driftsstøtte men vi må også være litt opptatt av hvilke objektive kriterier vi har på hva vi gir av driftsstøtte
hvis vi ser på staten som en helhet så er det mange organisasjoner som har fått litt driftsstøtte fra flere departementer mens tilsvarende organisasjoner ikke har fått noe fordi de tilfeldigvis ikke har vært knyttet til kanskje akkurat den sektoren på samme måten
det gjelder blant annet noen barne- og ungdomsorganisasjoner som har fått <ee> mye penger <ee> <ee> på særområder
da tenker jeg at hvis man skal ha penger på særområder i tillegg til en generell støtte så bør det kanskje være prosjektstøtte med mere objektive kriterier
men vi skal gjøre denne gjennomgangen fremover av <ee> alle de a av ordningene og så må vi se hvordan vi salderer
men vi kan ikke si selv om vi er enig på det prinsipielle grunnlaget og på de store spørsmålene og vi har gjort mye for mer penger blant annet i skattefradrag av herreløs arv og annet så kan ikke det være et argument for hver budsjettpost nettopp dette
da går vi til tilleggsspørsmålene
og første tilleggsspørsmål er fra Olaug Bollestad deretter Kari Henriksen
statsministeren sa prisverdig at i mange sammenhenger så må det offentlige komme inn f tidligere og at mange pårørende sliter seg ut
så er det noen organisasjoner hvor de kommer inn nettopp fordi de pårør nei det offentlige ikke kan gripe inn eller klare å gripe inn
noen av de er Frelsesarmeen og Evangeliesenteret som da er plassert under en pott som må søkes på og den potten er redusert med førti millioner kroner
en søknadsbasert ordning hvor en krever mye byråkrati hvor en faktisk <ee> må søke hvert eneste år
en vet ikke i desember om en får penger neste år hvis ikke noen øremerker de midlene
<ee> og i tillegg så får en ikke utbetalt pengene før i mai juni juli
disse organisasjonene driver på vegne av det offentlige
de har pasienter
de har ansatte
de har familier rundt som lurer på hvordan|1 går det for våre <ee> innsatte
da lurer jeg på hva tenker statsministeren om den ordningen som er så søknadsbasert at det blir ujevnt for organisasjonene
president <ee> dette er jo en ordning som i fjor i budsjettforliket mellom de fire partiene så vidt jeg har forstått ble økt med hundre millioner kroner
<ee> reduksjonen med førti millioner er rett og slett basert på ansvarlig budsjettpraksis
det er sånn at søknadsmassen inn ser ut til å ligge på et nivå som er førti millioner kroner mindre enn det som var foreslått i budsjettet
og dermed så er det ikke en reduksjon eller et kutt fra enkelte organisasjoner
<ee> det er en ramme som er stor nok på denne som tilsvarer det som da så langt ut i fra andre søknadsrunde det har altså vært utlyst på nytt igjen sant for å få flere sant så så så <ee> så er det det som ser ut som å være behovet
<ee> dette er en ordning som er søknadsbasert og det er <ee> vi det må settes opp <ee> hvis det skal være en <ee> fordi at det er prosjekter som finansieres og det gis støtte til drift gjennom det
hvis man skal ha en annen ordning så krever det en gjennomgang veldig av hvilke kriterier som skal være for hvem som får driftsstøtte og det tror jeg krever et litt større løp
dette har alltid vært en søknadsbasert ordning og vi kan ikke fra staten sin side øremerke til enkeltorganisasjoner i en søknadsbasert ordning
neste tilleggsspørsmål er fra Kari Henriksen deretter Geir Pollestad
president <ee> statsministeren sa i et tidligere svar her i dag at det blir mindre behov for rettshjelp og rettshjelpstiltak fordi regjeringa styrka vergemålsordninga
og det er ganske oppsiktsvekkende for vergemål og rettshjelp kan ikke settes opp mot hverandre
så her må statsministeren snakke mot be bedre vitende
men president blinde kan ringe Telefonavisen åtte hundre femtiåtte seks hundre og få opplest dagens aviser
cirka tusen telefoner i måneden får denne telefonavisa
og i rekken av usosiale kutt så finner vi altså dette
og det er finansiert med president seks hundre tusen kroner
ikke heilt i tråd med frivillighetserklæringa som regjeringa lanserte i tjuefemten som skulle sikre forutsigbarhet og langsiktighet
og president hva vil statsministeren si til de blinde som nå er fratatt muligheten til å følge med på hva som skjer og hvorfor fjernes heile støtten i ett budsjett og ikke for eksempel halvparten i år og resten neste år
president jeg er litt usikker på hvilken ordning dette ligger inn under <ee> men vi har altså økt lesehjelpen for blinde fra tjue timer til førti timer <ee> så det er jo en økning
og når budsjettet ble lagt frem så takket Blindeforbundet nettopp for en økning i støtten til lesehjelpen og for blinde
neste tilleggsspørsmål er fra Geir Pollestad deretter Petter Eide
president jeg mener at det er ikke noe grunnlag basert på dette statsbudsjettet <ee> eller det jeg har sagt å si at det er systemet fremfor for mennesker eller objektive kriterier fremfor engasjerte mennesker
det er sikkert objektive kriterier betyr at du får likebehandling mellom engasjerte mennesker
det mener jeg på måte er er biten
det betyr at vi er for og vi har altså økt på en rekke poster til frivillige organisasjoner
vi har også redusert på noen andre ordninger
det betyr også at vi har gitt mere frie inntekter til <ee> til <ee> <ee> organisasjoner gjennom det vi har gjort gjennom det å lage et skattefradrag for <ee> bidrag som har økt som gjør at flere frivillige organisasjoner kan hente egne inntekter
det å sørge for at herreløs arv ikke tilfaller hver enkelt <ee> <ee> altså tilfaller staten men altså nå går inn i et fond som fordeles til frivillige organisasjoner
neste tilleggsspørsmål er fra Petter Eide
<ee> flere har vært <ee> opprørt over kuttet i ordningen for fri rettshjelp og det er forståelig fordi den ordningen er av svært <ee> prinsipiell karakter
statsministeren har svart at dette kommer tilbake i andre poster
likevel så oppleves dette veldig sterkt
jeg har lyst til å løfte den debatten på et veldig prinsipielt <ee> nivå
den skal altså være rettferdig
kuttet signaliserer at dette likhetsprinsippet i rettsstaten ikke oppfattes som viktig for regjeringen
med andre ord så står vi kanskje foran en type verdidreining i denne tenkningen
president <ee> jeg går ut ifra at det man nå tar opp er spørsmålet knyttet til fri rettshjelp og ikke rettshjelpsorganisasjonene altså ikke de jus <ee> og de