scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
vi|1 har landa på at vi|1 ikke støtter regjeringa sitt forslag men KrF er heller ikke avvisende til forslaget
så derfor så aviser heller ikke at KrF kan komme til å støtte et lignende forslag seinere
og derfor så meiner vi|1 at det beste heller ville vært å behandle denne proposisjonen skikkelig til høsten men sånn gikk det altså ikke
president i denne perioden så har jeg jobba mye med vold og overgrep mot barn
det berører meg at så mange barn og unge utsettes for grove overgrep i Norge i dag
ett av sju barn utsettes for alvorlig vold og overgrep
det er uholdbart og vi|1 må gjøre det det vi|1 kan for å forebygge avdekke og bekjempe denne alvorlige kriminaliteten på en langt bedre måte enn det vi|1 gjør i dag
i tillegg er det viktig at vi|1 som politikere sikrer at nivået på strafferamma som vi|1 fastsetter samsvarer med den an alminnelige rettsfølelsen
i denne saken forskyves noe av formålet med straffen fra å være for ha forebyggende karakter til å være mer basert på hva|1 som kan anses som rettferdig for fornærmede skadelidte
jeg kan sympatisere med denne forståelsen men KrF var altså ikke klare for en historisk lovendring og da endre formålet med straff etter et par ukers komitébehandling
dessuten så meiner jeg at det bør utredes nærmere åssen nivå straffene bør ligge på ved grove integritetskrenkelser ut ifra de ligg hen de ligger i per i dag og åssen konsekvens en sånn heving vil kunne få
Riksadvokaten har i sitt høringssvar til regjeringa sagt følgende og jeg siterer
under enhver omstendighet burde lovgiverinitiativer i skjerpende retning bygge på en langt mer utførlig analyse av så vel det faktiske straffutmålingsnivå som konsekvens av ulike tiltak s enn det som er tilfellet i høringsnotatet
Riksadvokaten påpeker au og jeg siterer
den samla det samlende inntrykk er at statsadvokatkorpset i all hovedsak meiner strafferammene gir rom for å nedlegge den straffepåstand som anses riktig i det enkelte tilfelle
jeg kan ikke se at proposisjonen regjeringa la fram synliggjorde dette på en god måte
det er ikke drøfta grundig om det foreligger et behov for å øke den og til åssen nivå og konkrete <ee> konkret åssen type tilfeller straffbare handlinger bør heves for
KrF har derfor valgt at vi|1 nå ikke støtter forslag om å heve strafferamma til tjueseks år
men Riksadvokaten påpeker videre at følgende og jeg siterer
et annet spørsmål er om det i domstolens straffutmålingspraksis tas skikke tilstrekkelig hensyn til at flere straffbare forhold pådømmes samtidig
for dette punkt synes det å være ulike oppfatninger og nyanser blant landets statsadvokater både hva gjelder grunnholdning og syn på om hvordan det fra lovgiverhold bør gis nærmere retningslinjer
det kan tale for at det foreligger grunnlag for å ta en gjennomgang av hvorvidt utmålingen som domstolen fastsetter ved grove integritetskrenkelser det konkurrenstilfeller er sånn den bør være
KrF har derfor valgt å fremme et eget anmodningsforslag som ber regjeringa utrede åssen vi|1 kan heve straffenivået for grove integritetskrenkelser og da spesielt med tanke på konkurrenstilfeller
dette utelukker heller ikke utvidelser av strafferammene
og president bare kort innom representanten Ellingsen sitt innlegg i i stad
han er en representant som jeg alltid lytter til når han holder innleggene
og han setter opp at flertallet heller støtter gjerningsmannen og ikke offer
det vil jeg på det sterkeste avvise
<ee> og så <ee> som jeg har vært inne på i mitt innlegg så har vi|1 heller ikke gjennom det med gjør avvist forslaga til regjeringa men vi|1 ønsker en mye grundigere behandling
og som jeg sa au åssen kan vi|1 au se på de forholdene som ikke vil touche den øvre strafferamma men som vil heves innafor
og da vil jeg au si at når en skal ikke gi rabatter så vil en jo komme på det amerikanske systemet for med to drap så vil en automatisk opp mot toogførti|førtito år og så videre og så videre hvis en hele tida skal bruke strafferamma maks
så president jeg tar opp forslaget og så støtter vi|1 au endringene som regjeringa har foreslått når det gjelder oppreisning og au til ste <ee> sterkere krav til begrunnelse
da har Ropstad tatt opp det forslag han har referert til
da er det Jenny Klinge deretter Iselin Nybø
da er det Iselin Nybø deretter statsråd Per-Willy Amundsen
denne saken er en sak som handler om viktige prinsipielle grenselinjer i vår strafferettspleie
vi|1 har og vi|1 har alltid hatt et mildt samfunn i Norge
og en av grunnene til det er at òg samfunnet sine straffereaksjoner er humane
vi|1 har ikke urimelig lange straffer i dette landet
og vi|1 har ikke urimelige og dårlige soningsforhold
og det skal vi|1 heller ikke ha
ser vi|1 på samfunn som har veldig høye strafferammer og dårlige soningsforhold så gjenspeiler dette seg òg ofte i samfunnet som sådan
det er nemlig ikke sånn at hvis vi|1 har høye straffer for for eksempel drap så begås det mindre drap eller om vi|1 har dårlige soningsforhold så havner færre i fengsel
i mange tilfeller så kan det synes som at det er motsatte som er tilfelle
og derfor så er det òg viktig at vi|1 tenker oss veldig grundig om når vi|1 flytter på det prinsipielle grensemerket
og i denne saken president så har det gått rimelig raskt for seg
etter hva jeg har forstått så er denne saken levert <ee> li etter fristen Stortinget sjøl har satt
<ee> videre så er han hastebehandla i komiteen og det var flere av høringsinstansene som ikke fikk sukk for seg og derfor ikke kunne stille <ee> på høring
en sak som dette president krever en ryddigere prosess enn det er lagt opp til i denne saken
det er nå i alle fall min mening
i Norge viser tall at kriminaliteten er på vei ned og tilbakefallet er blant de lågaste|laveste i verden
vi|1 har gode grunner til å være stolte av den tradisjonen vi|1 har i Norge
og hvis målet er lite kriminalitet og god rehabilitering tilbake til samfunnet så lykkes vi|1 egentlig ganske bra
men det er klart at dette er et nyansert spørsmål
og det med straffenivå er et vanskelig spørsmål
vi|1 har sikkert alle mottatt mail med tusenvis av underskrifter på en kampanje for høyere maksimumsstraff
samtidig så vet vi|1 at når lekfolk sitter i retten og sk ilegger straffer i konkrete saker så er spørsmålet ikke lenger like enkelt
da dømmer de ofte mildere enn det en fagdommer ville gjort
og det er ikke noe lett å diskutere straffenivå med de som er offer eller pårørende etter en kriminell handling
og problemet er ofte at det er ikke mulig å gjøre godt igjen den lidelsen som er påført
i denne saken så har flere argumentert med at så lenge ett drap kan medføre tjueén års fengsel så bør flere drap kunne medføre en ytterligere skjerping til tjueseks års fengsel
men er det virkelig sånn at en økning fra tjueén år til tjueseks år fengsel er det som skal til for at folk sin rettsfølelse kommer i tråd med lovverket
eller vil dette medføre ytterligere press på å få heva straffenivået enda mer
straffenivået er ikke noe som ligger fast og er statisk
det er noe som forandrer seg gjennom tidene
og det er mange hensyn som skal veies opp mot hverandre når straffenivået skal fastsettes
folk sin rettsfølelse er selvfølgelig en av de hensyna
men vi|1 skal òg huske på at det er overfor samfunnet den enkelte skal gjøre opp for seg og rehabilitering er en viktig del av straffen
for den domfelte skal ut igjen i samfunnet
de skal leve som normalt som noen sin nabo og noen sin kollega
òg preventive hensyn må vektlegges
i de tilfellene det her er tale om er den preventive effekten mindre enn med andre typer forbrytelser
det er ofte sånn at det er affekt inni bildet og en straffs preventive virkning er avtagende når straffen når et visst nivå
det er to grunner til at Venstre ikke støtter regjeringen sitt forslag til straffeskjerpelser
for det første fordi prosessen rundt denne saken ikke har stått i tråd med alvorligheten i denne saken
men viktigst fordi vi|1 ønsker å fortsette den linja vi|1 har i norsk strafferettspleie med humanitet og moderasjon som bærende verdier
jeg vil få fremme Venstre sitt forslag som er levert inn
<ee> og i utgangspunktet så hadde vi|1 tenkt at vi|1 skulle stemme subsidiært for Arbeiderpartiet sitt forslag
og jeg er redd for at hvis et utvalg skal settes ned så så er jeg redd for at det ikke blir så bredt sammensatt som det det burde vært med tanke på sakens alvorlighet og viktighet
<INAUDIBLE> tatt opp det forslaget hun har referert til
da er det Torgeir Knag Fylkesnes før statsråden deretter statsråd Per-Willy Amundsen
da er det statsråd Per-Willy Amundsen deretter Dag Terje Andersen
ofrene og deres nærmeste påføres langvarig lidelse av både fysisk og psykisk art
samfunnet tar skade i form av økt utrygghetsfølelse i befolkninga og redusert livsutfoldelse og livskvalitet
regjeringa meiner at straffene bedre må gjen gjenspeile alvoret i det å begå flere grove forbrytelser mot medmenneskers liv og helse
det er dette som er kjerna i saka som Stortinget skal ta stilling til i dag
president forslaget om å skjerpe <ee> straff <ee> skjerpa straff består av to elementer som må ses i sammenheng
for det andre gis det et signal til domstolene om å utmåle straffene strengere i denne type saker
det vil si at straffenivået skal heves
det er nå trettiseks år sia Stortinget oppheva livstidsstraffer i straffeloven
det var i nittenåttién
maksimumsstraffen blei da satt til tjueén års fengsel
den har ligget ligget fast siden den gang med et unntak for folkemord forbrytelser mot menneskeheten grove krigsforbrytelser og grove terrorhand han handlinger hvor strafferamma etter hvert er blitt heva til tretti års fengsel
sia den gang president har disse spørsmålene blitt utreda debattert <ee> en rekke ganger
og til grunn for den proposisjonen som Stortinget behandler i dag ligger det ei grundig utredning som bygger på å videreutvikle tidligere utredninger av dette spørsmålet
derfor stiller jeg meg kritisk til <ee> forslagene om ytterligere utredninger
spørsmålet har allerede vært utreda i flere omganger
vi kjenner allerede de hensynene som taler for og imot strengere straffer i disse typen saker
enda ei utredning vil ikke hjelpe
det som nå gjenstår president er den politiske avveininga som denne forsamlinga er satt til å foreta
regjeringas forslag har vært <ee> bredt debattert siden det ble sendt på høring i desember i fjor
meningen har vært delt
jeg har merka meg at Advokatforeningen Riksadvokaten er blant dem som har gått imot forslaget
på den andre sia har forslaget fått støtte fra høringsinstanser som <ee> Det nasjonale statsadvokatembetet og Stine Sofies Stiftelse
i høringen på Stortinget ga også Politijuristene si tilslutning til forslaget
noen depa debattanter har gjort et poeng ut av at straff bare kan begrunnes med straffens allmennpreventive og individualpreventive virkning
disse nyttevirkningene er viktige men de kan etter mitt syn ikke aleine begrunne dagens straffenivå
sjøl om vi ikke med sikkerhet kan fastslå at ei strafferamme på tjueén år virker mer pre preventivt enn for eksempel fem år trur jeg det er få som meiner at vi burde senke straffenivået for drap såpass drastisk
det har med rettferdighet å gjøre for offer for pårørende for etterlatte og for samfunnet som heilhet
det handler om også om at vi som samfunn gir signaler om hvor straffverdig ei handling er
jeg mener dagens høye strafferabatter gir et galt signal
vi kan aldri oppnå full forholdsmessighet mellom forbrytelse og straff og straffen må være i tråd med menneskerettighetene og våre tradisjoner for en human strafferettspleie
men innfor disse overordna <ee> rammene er det altså et politisk spørsmål å bestemme hvor straffenivået og hvor maksimumsstraffen skal ligge
og regjeringa mener altså at straffenivået for flere grove volds- og seksuallovbrudd bør heves
jeg registrerer at komiteens flertall har signalisert at de ønsker å videreføre dagens høye strafferabatter og at flertak tallet ikke dessverre støtter regjeringas forslag om økt strafferamme
første replikant er Kari Henriksen
president vi behandler i dag en sak der Høyre og Fremskrittspartiet står aleine om en hastebehandling av en sak som ikke trenger hastebehandles
de økonomisk og administrative konsekvensene av lovforslaget om straffeskjerpelse er stemoderlig behandla i proposisjonen
den uansvarlige saksbehandlinga i Stortinget har også avskåret Stortinget fra å stille spørsmål til oppklaring til departementet noe som er en viktig demokratisk verdi som skiller regjering og Stortingets roller
Kirminalomsorgsdirektoratet viser at økt behov for soningsdøgn på cirka nei på fem prosent ville utløst investeringer på fem hundre og femti millioner kroner og hundre og femogtjue|tjuefem millioner kroner i årlige økte driftsutgifter
dette er det ikke redegjort for i proposisjonen
president kriminalomsorgen i Norge kuttes
soningskapasiteten i Norge er så å si på stedet hvil under Høyre og fremskrittspartiregjeringas styre
er statsråden enig i at de økonomisk og administrative konsekvensene av forslaget er vesentlig informasjon for Stortinget
og mener statsråden at det er tilstrekkelig utreda og synliggjort i proposisjonen som er lagt fram
ærede president disse spørsmålene som jeg var inne på i mitt <ee> innlegg har vært utreda en rekke ganger sia <ee> man fjerna livstidsstraffsa straffa i nittenåttién
det har vært debattert og det har vært <ee> utreda
<ee> så mangel på informasjon mangel på kunnskap for å kunne fatte beslutning i denne saken er meiner jeg er et særdeles dårlig argument
da handler det lite president om å diskutere enda mer om prosess
da er det Henriksen til nytt ny replikk
<INAUDIBLE> og det er ubehagelig og at repeat-knapp er god å ha
ved tidligere straffeskjerpelser under Stoltenberg økte behov for antall soningsdøgn og varetekt
Kriminalomsorgsdirektoratets anslag over nødvendige budsjettmessige styrkinger er høyere enn det samla kuttet i heile denne regjeringsperioden
Fremskrittspartiet går til valg på flere titalls milliarder i økt skattekutt samtidig som de uttrykker bekymringer på velferdsstatens vegne
janusansiktet viser seg så visst i dagens politikk president
tiltaket i Nederland er midlertidig og så vidt Stortinget er kjent med er det ikke satt i gang prosesser med hensyn til utvidelse av for eksempel Skien og Halden som raskt ville kunne være på plass
og siden det haster sånn president forbereder nå statsråden en kapasitetsutvidelse ved disse og andre fengsler og kan statsråden gi en vurdering av når arbeidet i Skien og Halden kan påbegynnes
ærede president <ee> det denne regjeringa har lagt til rette for utbygging av fengselsplasser
det er vi i gang med
det vi <ee> kommer også tydelig frem i revidert nasjonalbudsjett
så nye fengselsplasser blir bygd
samtidig så bruker vi de midlertidige plassene i Nederland for å avhjelpe en situasjon som var skapt under forrige regjering hvor man ikke hadde fengselsplasser nok til å håndtere <ee> de <ee> de <ee> som sto på vent for soning
det gjør denne regjeringa noe med
så oppfatter jeg denne tilknytninga til den saken <ee> som representanten tar opp <ee> til det vi diskuterer her i dag altså økte strafferammer <ee> som kanskje litt søkt president
for det første så oppfatter jeg vel ikke at det beste argumentet for rettferdighet og strengere straffer er at man frykter at man skal få noe mer utgifter <ee> til soning
<ee> det er i så fall en kostnad <ee> vi er villig til å ta
<ee> så og videre enn det så er det altså sånn at vi bygger opp fengselskapasitet og vi forsetter å gjøre det
Henriksen til en siste replikk
<ee> president jeg forstår veldig godt at det er ubehagelig å lide et så klart nederlag i Stortinget på en sak som ikke trenger å hastebehandles og som Høyre og Fremskrittspartiet står alene om å ville hastebehandle
og det er spesielt utfordrende når justisministeren ikke engang i Stortinget kan redegjøre for de økonomiske konsekvensene og bare viser til at det er gjort tidligere vurderinger
her har vi en situasjon der det ikke er begynt å bygge nesten ikke en eneste ny fengselsplass i Norge i den tida de har hatt <ee> regjeringsmakt
<ee> vi spør da hva vil det koste
hvordan vil justisministeren ø løse det økte kapasitetsbehovet
og til nå har vi bare fått høre repeat-knapp
det kunne være interessant med noen faktatall president og kanskje med en tilknytning til Halden og Skien fengsel
ærede president vi har <ee> lagt til rette og får realisert nye fengselsplasser
jeg viser også til revidert nasjonalbudsjett og Agder fengsel som kommer til å bety et stort løft
så ja det bygges flere fengselsplasser og vi har midlertidig avjern hjelpning igjennom det vi har på plass i Nederland
så her handler regjeringa og mer vil komme i tida som ligger foran oss
så skjønner jeg at det er ubehagelig for Arbeiderpartiet president å diskutere denne saken og at man helst vil at det skal dreie seg om alle mulige andre ting <ee> enn det som er sakens kjerne sakens realitet
vi har altså diskutert gjennom tiår <ee> strengere straffer for særlig alvorlig kriminalitet hvor man har gje gjentatte ganger utfører den samme type kriminalitet
denne regjeringa tar det til etterretning fremmer et lovforslag ber Stortinget ta stilling til det og det eneste president jeg merker meg man argumenterer med er altså prosess utredning mer tid
da er neste replikant representanten Kjell Ingolf Ropstad deretter Iselin Nybø
<qq> Ropstad <qq>
gode president <ee> vi|1 opererer jo ikke med med strafferabatt i Norge <ee> men statsråden snakker om strafferabatt i sitt innlegg
<ee> og <ee> derfor så er egentlig mitt spørsmål ganske enkelt om er er intensjonen med proposisjonen og og og endre det <ee> <ee> <ee> sånn at du du opererer nå med strafferabatt
fordi at du har jo noen prinsipielle utfordringer knytta iallfall til det sånn sånn som jeg ser det og du vil ha iallfall et heilt anna system dersom dersom du skal gjøre det
så når han når statsråden sei|sier <ee> det på den måten er det sånn at han vil endre det eller skulle han ønske at det endra det
ærede president <ee> sånn som <ee> dagens lovgivning fungerer så får man <ee> det som av mange oppfattes å være en strafferabatt
<ee> og derfor så hadde jeg også trudd at dette var noe som Stortinget var villig til å <ee> gjøre noe med
dette har diskutert lenge
det har vært utreda lenge
og her <ee> altså handler det rett og slett om at Stortinget og <ee> agerer
da er neste <qq> replikant representanten Iselin Nybø deretter hår Torgeir Knag Fylkesnes
ærede president jeg har lyst til å følge litt opp det som representanten Ropstad snakket om
for statsården svarer at han er opptatt av å bøte på det som handler om strafferabatt
men det er klart at hvis du begår en forbrytelse som har en strafferamme på inntil énogtjue|tjueén år <ee> så får du énogtju altså så kan du få énogtjue|tjueén år
begår du flere sånne forbrytelser så ønsker nå justisministeren og regjeringen å øke <ee> strafferammen til seksogtjue|tjueseks år
men det vil jo fortsatt være en strafferabatt <ee> president vi|1 bare setter taket litt høgere
men argumentasjonen som justisministeren sjøl bruker vil jo òg gjøre seg gjeldende om han skulle få flertall i dag for det forslaget som han har <ee> lagt fram
i i tillegg så medfører jo det forslaget som her ligger i bordet at du du øker jo <ee> straffenivået for de forbrytelsene som har en altså visse forbrytelser som har en strafferamme på over femten år
<ee> og mitt spørsmål til statsråden er òg er han bekymra for at dette vil skape et ytterligere press på øvrige kriminelle handlinger når det blir et større spenn <ee> i straffenivået at vi|1 vil få et ytterligere press på å øke straffenivået generelt
<ee> her er et forsøk på å imøtekomme den kritikken
<ee> så var det riktig det at det som var opprinnelig var på høring <ee> var mer omfattende
dette er et forsøk på å komme opposisjonen og komme Stortinget i møte for å få ei løsning som vi faktisk kan ta stilling til i denne stortingssesjonen
da er neste og siste replikant representanten Torgeir Knag Fylkesnes
ærede president <ee> dersom man har deltatt i det politiske år ordskiftet gjennom år <ee> så ser man <ee> et stadig tilbakevendende tema som nettopp handler om dette
og det er nettopp derfor president at det er så viktig å skille mellom <ee> type forbrytelser som ikke har noe offer type forbrytelser <ee> som er ikke er så <ee> alvorlig som det vi snakker om her
vi snakker om drap
vi snakker om <ee> seksuelle overgrep mot barn voldtekt grov vold og at det gjentas flere ganger
<ee> jeg oppfatter at det er <ee> det er noe som <ee> gjenspeiler folks rettsfølelse
det kan hende at SV er uenig med det president men det er i hvert fall et standpunkt jeg har
neste taler er representanten Dag Terje Andersen
Andersen og de som <INAUDIBLE> ordet taletid på inntil tre minutter
deretter er det Margunn Ebbesen
ja president <ee> jeg skal i liten grad snakke om saken
<ee> det vil si jeg har ikke tenkt å si så mye om innholdet i saken for det <ee> klarer våre justisministere <ee> justispolitikere utmerka
men jeg vil heller kommentere det faktum at vi behandler saken
det er selvfølgelig spesielt av hensyn til at hvis det får store og viktige saker så skal Stortinget ha mulighet til å gjøre en skikkelig jobb med dem
jeg oppfatter den saken som viktig
dem burde gjort det før hvis dem syntes han var viktig
ja i denne saken så er det faktisk sånn at verken Venstre eller SV eller Miljøpartiet De Grønne har folk i den fagkomiteen som i løpet av få dager har behandla saken
og da er det sånn at de store partiene ikke respekterer de små partienes mulighet til å følge sin forpliktelse til å jobbe grundig og sette seg inn i saken
og presidentskapet som altså flertall ivaretar interessene til Høyre og Fremskrittspartiet men ikke hensynet til demokratiet og ikke hensynet til forsvarlig saksbehandling
det president synes jeg er skuffende
da er neste taler representanten Margunn Ebbesen deretter Anna Ljunggren <qq> Ljunggren
Ebbesen <qq>
president regjeringa har foreslått å øke maksstraffene for gjentatte alvorlige integritetskrenkelser
det her er meint å ramme den som har den som begår flere drap flere grove voldtekter og flere voldsforbrytelser
i dag det er dagen når Arbeiderpartiet og Senterpartiet stemmer ned det her forslaget det her til tross for at ofre pårørende og folk flest ja sier ja til å øke straffenivået for de her verste forbrytelsene som begås
Stine Sofie sin Stiftelse har samla inn over atten tusen underskrifter til fordel for regjeringa sitt forslag på bare noen få dager
det sier hvert fall meg at folk der ute ønsker sterkere reaksjoner overfor gjerningspersonene og heller støtter ofrene sjøl om det er en liten andel av vår befolkning
vi politikere har et ansvar for å lytte til folk
det er derfor vi er valgt inn på Stortinget
debatten om strafferammer har alltid vært aktuell og forslaget fra regjeringa har vært|1 varsla politikk lenge helt sia vi tegna regjeringsplattformen
i tillegg har strafferamma vært|1 depart debattert ute i samfunnet i lang tid
og debatten blusser opp når svært alvorlige kriminelle handlinger går for domstolen
Arbeiderpartiet har brukt mye tid på kritisere selve prosessen i fremfor å bruke tid på saken sjø i seg sjøl
lenge visste vi ikke hvordan Arbeiderpartiet ville stille seg til den
det eneste vi visste var at dem ønska å utsette behandlinga av saken i Stortinget
president Arbeiderpartiet står her i dag og kritiserer prosessen
dem meiner vi hastebehandler forslaget på tre åk uker og kjører en fors u uforsvarlig prosess
men president det her er likevel et paradoks fordi på fredag i forrige uke så fremma Arbeiderpartiet et nytt forslag om endringer i forutsetninger for nærpolitireformen
det her skal dem ha oss til å behandle i løpet av bare ei uke
president jeg forstår at det er valgkamp og at frontene tilspisser seg
men her kan ikke Arbeiderpartiet kritisere regjeringspartiene for hastebehandling når dem gjør akkurat det samme sjøl
det er synd at forslaget om strafferammer ikke får flertall president og at debatten debatten dessverre har dreia seg om prosess i fremfor saken i seg sjøl
og det er synd president at vi nok en en sak ser ut til å glemme ofrene bak en sånn alvorlig straffbar handling
i dag oppnår vi ikke flertall for et viktig forslag som ville styrka ofrene og pårørendes stilling
og det er beklagelig president
neste taler er representanten Anna Ljunggren deretter ing <qq> Ingebjørg Amanda Godskesen
president justisminister Amundsen han blei for ei tid tilbake utfordra på hva som var de tre viktigste sakene denne regjeringa hadde gjort for å bekjempe voldtekt
han kom på én politireformen
det sier det meste om ei regjering som i slutten av perioden prøver å skjule sin mangel på handlekraft i arbeidet mot vold og overgrep ved å innføre i anførselstegn lengre straff ved å prøve å fremstå som strenge
regjeringa tar seg ikke engang bryet med å legge opp til en skikkelig prosess
Høyesterett er kritisk Riksadvokaten er kritisk og Kriminalomsorgsdirektoratet peker på at det kommer til å koste mange hundre millioner
og så får Stortinget seks dager på å behandle den
sånn styrer man ikke et land
Jan Arild <ee> representanten Jan Arild <ee> Ellingsen sa at Arbeiderpartiet hadde god tid i regjering til å innføre forhøya maksimumsstraff
med all respekt å melde president FrP har sotte|sittet fire år i regjering og hatt tid til å innføre og fremme denne saken for Stortinget for lenge sia
da kunne vi ha behandla den på en grundig ryddig og ansvarlig måte
det har vi ikke nå
det er snart valgkamp og det har denne saken vært prega av fra dag én
i fire år så har Arbeiderpartiet etterlyst en forpliktende handlingsplan mot voldtekt og i morgen så kommer Høyre FrP og KrF til å stemme mot en sånn forpliktende plan
at planen skal være forpliktende er nemlig uaktuelt for regjeringa
de stemmer også mot forslaget om at voldtekt vold i nære relasjoner og vold og overgrep mot barn herunder overgrep som er dokumentert på nett skal prioriteres av politiet
og de stemmer mot forslaget om å intensivere arbeidet med å endre holdninger til voldtekt og sørge for at dommere og meddommere i domstolene får økt kunnskap om voldtekter særlig fest- og sovevoldtekter
det hjelper ikke president å si at voldtektsmenn skal sitte inne lenge hvis de ikke dømmes
hovedutfordringene eda i dag er at mange voldtekter aldri anmeldes at man ikke engang kan være sikker på at anmeldelsen blir prioritert av politiet og at sjansen for at gjerningsmannen blir dømt er liten
men hva gjør justisministeren med disse reelle utfordringene
ingen verdens ting
neste taler er representanten Ingebjørg Amanda Godskesen deretter Per Christian Frølich
president de kriminelle har i tiår hatt en re rekke organisasjoner professorer kriminologer og andre eksperter som har kjempa for stadig bedre rettigheter for lovbrytere
med noen hederlige unntak er det få stemmer i debatten som snakker om hva som er best for ofrene
Fremskrittspartiet ønsker i likhet med offerorganisasjonene strengere straffer for de aller verst kriminelle
serieovergripere og seriemordere bør av hensyn til ofrenes verdighet få strengere straff enn i dag
Fremskrittspartiet ønsker å gi ofrene større plass i norsk strafferett
i dag er det be mulig å dømme en kriminell til maksimalt seks år i tilleggsstraff for alle lovbrudd utover det første eller to ganger strafferammen av et lovbrudd der rammen er under seks år
voldtatt i dag <ee> en maksimumsstraff på ti år jamfør for straffparagrafens lov straffelovens paragraf to nittién
etter dagens regelverk kan en serieovergriper som har begått flere titalls voldtekter maksimum dømmes til seksten års fengsel
i tillegg vet vi at domstolene gjennomgående vegrer seg for å bruke den øvre delen av strafferammen
i en undersøkelse NRK foretok i totusenogelleve viste av overfallsvoldtekter i gjennomsnitt førte til en dom som var under en femtedel av strafferammen
kan vi si at dette er et system som ivaretar ofrene i stor grad
nei det mener ikke vi i Fremskrittspartiet
president regjeringen vil ikke innføre et amerikansk system der kriminelle dømmes til flere hundre års i fengsel
FrP ønsker likevel å foreta nødvendige endringer i et straffesystem som i altfor liten grad ivaretar og har fokus på offeret i straffesaker
regjeringens forslag eller de legger derfor opp til en skjerping av dagens praksis slik at serieovergripere og yrkeskriminelle i større grad blir stilt til ansvar for sine forbrytelser
en moderat økning i strafferammen på fem år medfører at serieovergripere og yrkeskriminelle vil få en straff som i større grad tar hensyn til ofrenes behov for rettferdighet og oppreisning
ofre for voldtekt og og grov kriminalitet får i dag erstatning og oppreisning av gjerningsmenn
dette er riktig og bra
det finnes likevel noen relativt groteske paradokser i dagens regelverk
i saker som med flere gjerningspersoner vil domstolene ofte fastsette et samlet oppreisningsansvar ovenfor fornærmede for eksempel i saker om gjengvoldtekter
dette fører til at den enkelte kriminelle som har begått en gruppevoldtekt betaler mindre i oppreisning til ofre enn vedkommende ville gjort om han hadde utført voldtekten alene
dette er er moralsk galt og jeg er glad for at denne delen av forslaget får flertall her i dag
Fremskrittspartiet har i regjering fjernet foreldelsesfristen for vold og overgrep styrket barnehusene og innført et offerkontor i hvert politidistrikt
jeg håper ofrenes rettigheter kan styrkes <ee> ytterligere her dag
og president jeg oppfordrer alle til å gjøre som Fremskrittspartiet og stemme for hele forslaget
neste taler er representanten Peter Christian Frølich deretter Sveinung Rotevatn
<qq> president kritikken mot prosessen høres rett og slett litt hul ut
her tror jeg det ikke mangler tid her mangler det først og fremst vilje
saken har vært programfestet
den har vært varslet siden to tusen og tretten
hovedinnholdet har vært kjent for både Arbeiderpartiet og alle oss andre siden desember tjueseksten
så er proposisjonen endret
den er gjort mindre omfattende
<ee> det er rett og slett sånn at proposisjonen er blitt mye mer overkommelig
ja saken har blitt behandlet litt raskere enn normalt men det er ikke krevd noe særlig mer arbeid av den grunn
det er kuttet på litt dødtid i komitébehandlingen men høring er gjennomført på en helt forsvarlig og normal måte og det har vært forsvarlige merknadsrunder i alle fall for toppolitikere som sitter på Stortinget
velgerne forventer handlekraft av oss
i stedet så kommer vi ut av denne dagen med vedtak om nye utredninger nye komiteer nye utvalg
det er helt åpenbart lett å sparke ballen nedover gaten og utsette avgjørelser
så er det bare å registrere president at av alle partiene som klager på prosessen så er det Arbeiderpartiet som klager høyest
dette er altså partiet med størst stortingsgruppe med flest kommunikasjonsrådgivere og andre politiske rådgivere de har stor justisfraksjon i det hele tatt alle forutsetninger for å klare å sette seg inn i en proposisjon på knappe førti sider
kommer dette tema overraskende på Arbeiderpartiet
er ikke selve essensen av hva man skal gjøre som justispolitiker å ta stilling til straffesystemet vårt og strafferammene
er ikke det en debatt som justispolitikere bør kunne ta på sparket
Ap må gjerne være mot dette forslaget det er helt fullt ut <ee> en en ærlig sak
men de må i det minste kunne varsle et tydelig standpunkt
Ap har brukt mye av tiden på å snakke om presidentskap og frister og formelle brev men hva mener Ap om saken
er utrede det svaret Ap ønsker å gi velgerne
anerkjenner Arbeiderpartiet i det hele tatt problemet
da er neste taler representanten Sveinung Rotevatn deretter Åse Michaelsen
prevensjonsteoriene almenn- og individualprevensjon kan i liten grad begrunne en slik lovendring
Åse Michaelsen deretter Hadia Tajik
det er ofrene som skal være i sentrum og det er de pårørende til de ofrene som skal være sentrum
og så fremstilles det her som dette er noe heilt nytt
nei det er ikke noe helt nytt
dette diskuterte vi da jeg satt i justiskomiteen fra totusenogni til totusenogtretten
så det er et dårlig argument å bruke det
vi vet om dette her
vi har kunnskapen president
i dag er det sånn at vi har énogtyve|tjueén år for ett drap ett alvorlig overgrep og her legges det fram altså forsle slag om å heve til seksogtyve|tjueseks år for to eller flere
men vi har au klart å vedta tredve|tretti år når det gjelder <ee> terrorisme som også er to eller flere
hvor går da skillet i mellom at du dreper femten eller du dreper sytten du dreper femti eller du dreper hundre og femti
der er det ingen som kan trekke den grensa president
dette dreier seg igjen om ofrene
det er ikke nødvendigvis et kronebeløp
det er ikke nødvendigvis at vi ser <ee> antall år
men det er mengden
hva gjør det med den enkelte
er han mindre verdt
president dette dreier seg først og fremst om å bli sett som offer
det dreier seg om å få like stor anerkjennelse for det en har gått igjennom
og det dreier seg om å bli trodd
og det dreier seg om at vi har et rettssystem som tar ofrene på alvor
jeg er heilt overbevist om at offeret i dette tilfellet her må videre på sin vei
det skal ikke være ofrene som skal måtte løpe etter verken erstatningsordninger eller noe som helst annet
denne regjeringa har gjort mange grep og en av de viktig som vi|1 har gjort er opprette offerkontor med lavterskeltilbud
men da må også rettsapparatet være med støtte dette forslaget her som tar ofra på alvor
da er neste taler representanten Hadia Tajik deretter Ulf Leirstein
endringer i straffenivået bør ha bred tilslutning både på folkelig og politisk nivå og være i samsvar med grunnleggende verdier
en forutsetning for å sikre dette er trolig at straffskjerpelser skjer gradvis over tid
neste taler er Ulf Leirstein dern der <qq> deretter Anders B Werp
<qq> ærede president i norsk strafferett så får en gjerningsmann som regel både strengere straff og må betale en høyere erstatning desto mer krenkende og alvorlig en forbrytelse er
dette er jo selvsagt for alle tenkende oppegående mennesker desto grovere forbrytelse desto strengere straff
men strengere straff betyr høyere erstatning til det desto mer traumatiserte offeret
dette skulle man tro var utgangspunkt i norske rettssaler
dessverre så finnes det paradoksale og grov urettferdige unntak fra denne regelen
en mer grotesk forbrytelse kan i praksis medføre et lavere erstatningsansvar
Høyesterett fastslo klart i totusenogåtte at en voldtektsmann får rabatt i oppreisningserstatningen om han begår denne avskyelige gjerningen sammen med flere andre i en gruppevoldtekt
skulle hver og én voldtektsmann betalt sin rettmessige erstatning til offeret ville erstatningen blitt på fem hundre og tredve|tretti tusen
Høyesterett mente derimot mot all sunn fornuft president at gruppevoldtektsmenn skulle slippe billigere unna fordi overgrepet ble begått av flere
erstatningen ble derfor kuttet med langt over halvparten og endte opp på to hundre tusen kroner
voldtektsmennene ble også gjort solidarisk ansvarlig
i praksis betyr det at dersom en av dem har penger på bok og blir tvunget å betale hele summen slipper resten av voldtektsmennene unna uten å betale erstatning overhodet
jeg er jo derfor veldig glad for at i dag så går halv
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe foreligger søknad om sykepermisjon for representanten Nina Sandberg fra og med fjerde april og inntil videre
vararepresentanten Mani Hussaini foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
Mani Hussaini er til stede og vil ta sete
statsråd Ola Elvestuen vil overbringe elleve kongelige proposisjoner
ja president på vegne av regjeringa <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> å fremlegge elleve proposisjoner
det er en pensjoner fra statskassa
endringer i arbeidsmiljøloven folketrygdloven og enkelte andre lover sampleproposisjonen våren totusenogatten
endringer i ekteskapsloven absolutt attenårsgrense for å inngå ekteskap i Norge
lov om pakkereiser og reisegaranti med videre pakkereiseloven
gjennomføring av direktiv totusenogfemten tjuetre null to EU om pakkereiser og sammensatte reisearrangementer
lov om behandling av personopplysninger
personopplysningsloven og samtykke til deltagelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning EU nummer totusenogseksten seks hundre og syttini generell personvernforordning i EØS-avtalen
endringer i utlendingsloven behandling av personopplysninger
endringer i opplæringslova med videre forbod mot bruk av ansiktsdekkande plagg i barnehagar og undervisningsinstitusjonar
Space Norway AS og prosjekt for satellittkommunikasjon i nordområdene
endringer i eksportkredittloven ny midlertidig låne- og garantiordning for skip med videre
representanten Nicolas Wilkinson vil framsette et representantforslag
Nicolas Wilkinson
president på vegne av stortingsrepresentantene Karin Andersen Petter Eide og meg selv vil jeg legge fram et forslag om å stoppe direkte elektronisk innsyn i barns psykisk helse-journaler
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer sekstien
Stortinget mottok <ee> onsdag tjueåttende april meddelelse fra statsministerens kontor om at statsrådene Trine Skei Grande Ketil Solvik-Olsen og Ola Elvestuen vil møte til muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmene er til stede og vi er klare til å starte den muntlige spørretimen
vi starter da med første hovedspørsmål som er fra representanten Sverre Myrli
spørsmålet mitt går til samferdselsministeren
vinteren som <ee> ikke ser ut til å slippe taket helt enda har ikke vært særlig god sett med tusenvis av togpendleres øyne
det har vært forsinkelser
det har vært innstillinger
det har vært problemer med organisering av alternativ transport
og mange reisende klager over dårlig informasjon
og president det er forståelig for sannelig er det nå mange selskaper og enheter på jernbanen
det bruker samferdselsministeren tid og krefter på
NSB kjører toga enn så lenge
selskapet Norske tog eier toga
selskapet Mantena vedlikeholder toga
selskapet Entur selger billetter
og vi har fått Jernbanedirektoratet og Bane NOR og sikkert enda flere selskaper og enheter
president de reisende stiller seg spørsmålet om hvem som har det overordna ansvaret for norsk jernbane og hvem som har ansvaret overfor de reisende
i går fikk jeg en henvendelse fra en pendler på Østfoldbanen som skriver
det er dårlig informasjon å få
NSB skylder på Bane NOR og Bane NOR skylder på NSB
statsråd Ketil Solvik-Olsen
president jeg sier at vi|1 skal bygge en ennå bedre jernbane framover
vi|1 har gjort en stor satsing de siste årene
jeg husker sjøl jeg satt i opposisjon i perioden totusenogfem til totusenogtretten og opplevde en jernbane som det sto at det var fare for ville kollapse
der kom interne rapporter fra Jernbaneverket og andre som sa at hvis en ikke gjør noe med dette så vil dette bli en krise
resultatet var reduserte bevilgninger til vedlikehold i totusenogelleve tolv og tretten
ikke akkurat det <ee> regnskapet eller den virkemiddelet en må ta i bruk
derfor fikk vi|1 en ny regjering som fra tjuetretten lovte og gjorde andre ting
en <ee> har mer enn dobla bevilgningen til vedlikehold av jernbanen
det handler om å kunne redusere forfallet som dobla seg i perioden totusenogfem til totusenogtretten
det handler om å kjøpe flere nye togsett sånn at de utfordringene vi|1 har med at gamle togsett nesten blir umulig å vedlikeholde fordi at delene ikke lenger er i produksjon at vi|1 etter hvert kan bli ferdig med det
det handler om å bytt bytte ut kjøreledninger sporveksler og lignende sånn at du unngår at problem oppstår istedenfor å vente med å bytte ut til ting har kollapsa
det er ikke fordi at Jernbaneverket og NSB ikke var kompetente til å gjøre den jobben men de hadde rett og slett ikke nok ressurser
nå er der mer ressurser men der er ikke nok til at du klarer å fikse alle problem som har oppstått i løpet av mange tiår over natta
noen av de utfordringene som en peker på med lave temperaturer er rett og slett at hjulene på togene har frosset
det er en temperaturproblem som ikke nødvendigvis handler om hvilken|1 regjering som styrer men det handler om noen fysiske <ee> sit si sider med dette
vi|1 må sørge for at vi|1 unngår at dette skjer igjen
derfor skal vi|1 øke bevilgninga til vedlikehold ytterligere
derfor skal vi|1 kjøpe ennå flere togsett
derfor skal vi|1 investere mer i dobbeltspor på mange steder
vi|1 skal investere mer i bedre oppbevaring av togsett nettopp for unngå dette
det at der angivelig er problem å forstå organisering av jernbanen det gjelder heldigvis ikke de som jobber der men jeg forstår at jeg gjerne kan ta en samtale med representanten Myrli etterpå for å forklare hvordan|1 ansvaret er fordelt for der er der ikke problem
president jeg tar gjerne en samtale men jeg tror også samferdselsministeren må en ta en samtale med togpendlerne for det var jo ink ikke noe i svaret hans som viste at han tar situasjonen på alvor og har gode svar å gi til de reisende som er frustrerte hver dag
og president som om vi ikke har nok kokker på jernbanen så fikk vi i går melding om at regjeringa vil sette bort Bane NORs daglige drift og vedlikehold av jernbanen til private
og Østfoldbanen skal visstnok være først ut som prøvekanin
ja president så kan jo da Bane NOR skylde på NSB så kan NSB skylde på Bane NOR og Bane NOR kan skylde på selskapa som overtar oppdraget fra Bane NOR
president finnes det ingen grenser for samferdselsministeren for hva som kan splittes opp hva som kan settes bort eller hva som kan privatiseres på jernbanen
president jeg trur de fleste i denne salen vet at eierskapet til jernbanen ligger fortsatt hos staten
det er staten som har det overordna ansvaret
det at du har <ee> dedikerte enheter som utfører ulike oppgaver er ikke det samme som at ingen vet hvem som har ansvar
tvert imot Bane NOR har nå fått heile ansvaret for heile infrastrukturen og all eiendom der det før var splitta opp når Arbeiderpartiet styrte
vi|1 har fått én aktør som har ansvaret for jernbanemateriellet togmateriellet
sånn at dette er ikke en problemstilling som <ee> berører de som jobber der
de vet hvor dette ansvaret er men jeg forstår at Arbeiderpartiet prøver å svartmale situasjonen
i tjueelleve og tjuetolv så var der veldig mange togkunder som sto på perrongen uten at det blei satsa på jernbanen etterpå når det gjaldt vedlikehold
vi|1 har dobla satsingen nettopp fordi at vi|1 unn skulle unngå den situasjonen som har vært|1
det betyr ikke at vi|1 har klart å fjerne han fullstendig
<INAUDIBLE> vil bare minne om at når det gjaldt <ee> kun togreisendes kundetilfredshet i tjuesytten så var det den beste noen gang siden vi begynte å registrere dette
så det at du har hatt noen uker med avvik på Østlandet det er svært beklagelig og det jobber vi|1 for å rette opp men det er allikevel ikke den beskrivende delen av jernbanen som heilhet
ja takk jeg fikk altså ikke svar på om det er noen grenser for hva som kan settes bort
da prøver vi et litt enklere område
mange som reiser med toget er avhengig av å sette fra seg bilen på stasjonen
det blir vanskeligere og vanskeligere og dyrere og dyrere
for <ee> én av disse utallige aktørene vi har nå v vi har nå fått på jernbanen Bane NOR ønsker nå å skru opp prisene for å parkere på stasjonen og har sjølsagt inngått samarbeid med private parkeringsselskaper om det
og i tillegg innføres det mange steder betalingssystemer som er svært lite kundevennlige til stor frustrasjon for mange pendlere
kan samferdselsministeren forklare hvorfor han ønsker å gjøre det dyrere og vanskeligere for de reisende å parkere ved jernbanestasjoner
vi|1 har sagt at vi|1 følger med på det Bane NOR har valgt å gjøre når det gjelder å prøve å få bedre pe utnyttelse av parkeringsplassene
der skal være en evaluering og da vil vi|1 gjøre en vurdering på hva|1 en gå gjør videre
jeg ønsker at flere skal reise med jernbane vi|1 ønsker jo at det skal være lettere å parkere bilen vi|1 ønsker at det skal være billigere å bruke jernbanen
derfor har vi|1 satt ned månedskortbillettene og lignende derfor er det flere avganger p på jernbanen i dag derfor er det òg økt kundetilfredshet sammenligna med når representanten Myrli sjøl styrte
jeg sa heller ikke at der ikke er grenser for hva som skal utsettes på anbud og lignende
derfor påpekte jeg nettopp at staten eig|eier all jernbane
jeg synes representanten Myrlis oppsummering av mine svar er svært dårlig i forhold til det jeg faktisk seie|sier
det er litt rart å få disse påstandene òg fra et parti som sjøl splitta opp NSB og Jernbaneverket som sjøl <ee> privatiserte reinholdet av jernbanen
ja president jeg er nok langt fra fornøyd med svara for samferdselsministeren svarer ikke på det jeg stiller spørsmål om
så da gjentar jeg det
samferdselsministeren er ansvarlig for norsk jernbanepolitikk
nå økes prisene for å parkere ved jernbanestasjoner mange steder dramatisk og mange steder blir det mer tungvint å parkere
det er et ganske enkelt spørsmål
kan samferdselsministeren forklare hvorfor det skal gjøres dyrere og vanskeligere å parkere ved norske jernbanestasjoner
ganske enkelt spørsmål
president og det har jeg òg svart representanten på tidligere
jeg kan godt gjenta det hvis det var vanskelig å forstå forrige gang
dette er Bane NOR som gjør fordi de ønsker å sørge for at flere av de togreisende får parkeringsplasser og mindre av dem blir brukt til andre pendlere som ikke skal reise med jernbanen
dette skal evalueres i løpet av få måneder
da vil en gjøre en konklusjon på om dette var vellykka eller ikke
mitt mål er at flere skal reise med jernbanen at det skal bli mer attraktivt at du skal få lettere å få parkering og dermed så er målsettingen her å få et bedre tilbud
vi|1 har fått til det med at der er flere avganger der er bedre kundetilfredshet der er flere nye togsett vi|1 bruker mer penger på vedlikehold vi|1 bygger mer jernbane og det ser vi|1 resultatene av
men det er ikke vanskelig å finne eksempler på at jernbanen ikke fungerer så godt som han burde
men det er allikevel lett å finne tall som viser at han fungerer bedre i dag enn det han gjorde før vår regjering tiltrådte fordi vi|1 har faktisk økt bevilgningene betydelig nettopp for å kunne rette opp i mange av de problemene
i dag tok det cirka femogtredve|trettifem sekunder før samferdselsministeren la ansvaret på de rød-grønne
selvfølgelig er problemene på dagens jernbane skylda til de rød-grønne
slik svares det jo på alle spørsmål
dette er en av de store tiltakene for å øke godsmengden på jernbanen
for noen uker sia var det InterCity-utbygginga som ble foreslått utsatt også det stikk i strid med Nasjonal transportplan
ja så stor er forvirringa at samferdselsministeren er innkalt på teppet og skal til uka redegjøre for situasjonen i Stortinget
en kan sannelig stille seg spørsmålet hvem styrer egentlig norsk jernbane for tida
og president jeg har et sp spørsmål til samferdselsministeren
gjelder Nasjonal transportplan fra juni eller gjelder den ikke
president denne regjeringen og dagens flertall vedtok en veldig offensiv Nasjonal transportplan som kraftig økte satsingen på jernbane og der nesten halvparten av investeringsmidlene skal gå til jernbane
de som drømmer seg tilbake til en rød-grønn politikk på jernbanen vil gå tilbake til en politikk som hadde mindre ressurser som hadde økt forfall
det vil ikke jeg anbefale
så er det ikke sånn at jeg skylder på den rød-grønne regjeringen for den situasjonen som er i dag men jeg påpeker at vi|1 arva en jernbane som langt ifra var i den stand han burde
og derfor har denne regjeringen og dagens flertall sørget for en kraftig satsing for å kunne rette opp i de feil som vi|1 arva
men det er vårt ansvar å gjøre den jobben videre og ved en øk bare i tjueatten bruker vi|1 nesten ti milliarder kroner mer på jernbanen enn det representanten Myrli sitt parti klarte når de styrte og det er inflasjonsjusterte tall
derfor syns jeg at for alle som er misfornøyd med jernbanen så er det riktig at det <INAUDIBLE> ikke fungerer sånn som det skal men en må allikevel vurdere hvem er best til å løyse de
når det gjelder gods på jernbane så ser vi|1 òg nå for andre år på rad at der nå er en økning i godsmengdene som transporteres etter mange år med nedgang
det skyldes blant annet at denne regjeringen finansierer godssatsingen i motsetning til tidligere
det åpnes da opp for oppfølgingsspørsmål
første spørsmål er fra representanten Ivar Odnes
president det er riktig at Riksrevisjonen i sine rapporter der de har sett tilbake fra tjuefemten og bakover i tid har påpekt at der var òg mye av organiseringa av jernbanen som ikke har vært|1 bra
det var mye av b ressursbruken som ikke har vært|1 bra
og det er jo nettopp derfor vi|1 har gjennomført en jernbanereform som riktignok opposisjonen har vært|1 imot
de har påpekt at mange av de tiltakene politikerne har lovt ikke har blitt finansiert blant annet satsingen på gods
nå ligger faktisk godssatsingen finansiert
vi|1 har lagt atten milliarder kroner i vår Nasjonal transportplan men det har òg blitt bevilga penger for første gang i de budsjettene som har vært|1
vi|1 har organisert nettopp for at infrastrukturen skal eigast|eies og styres ett sted i Bane NOR