scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
det er det blitt med at der er ulike ønsker lokalt samtidig så har jeg registrert fra lokale debatter at veldig mange er bare opptatt nå at nå må vi få gjort noe
<ee> vi sitter og gjør de siste vurderingene på hva|1 som er de fornuftige tiltakene
vi kjem|kommer til å få en oppdatert runde med Kystverket der de gjør sine vurderinger og da vil jeg sjølsagt sørge for at Stortinget blir orientert både om det en velger og dette kjem|kommer til å koste penger
da kjem|kommer òg Stortinget til å måtte bli involvert i å bevilge de pengene
president jeg er opptatt av at vi håndterer dette på en best mulig miljømessig måte
det betyr at vi må håndtere sånn at du unngår spredning
det gjelder <ee> i et langsiktig perspektiv
det som er noe av risikoen som <ee> risikovurderingen som Kystverket gjør for oss det er hva|1 risiko er det for at du virvler opp ting som spres videre gjennom å <ee> begynne å grave i bunnsedimentene
når vi diskuterte dette innledningsvis så var det veldig mange av oss som ønska å heve dette fordi at en regna med at en kunne plukke opp beholdere og og håndtere de trygt
når en har sett på de åtte beholderne som har blitt heva opp så så en at syv av de var rusta sundt og de var tomme for innhold
det gjør at vurderingene gjerne endres i forhold til det som en opprinnelig hadde
og det er der jeg vil være trygg før vi tar en endelig beslutning på hva|1 er risikoen for at du egentlig bare sprer kvikksølvet ytterligere istedenfor at du faktisk håndterer det
<ee> der er det ikke tatt en endelig beslutning
jeg er opptatt av at Kystverket òg følger med i den teknologiutviklingen som skjer og det beroliger de meg med at dette følger de nøye med på
og så må vi sørge for at vi finner en løysing som praktisk lar seg gjennomføre
men vi har som sagt ikke konkludert på det
<ee> det har vært|1 en kjent standpunkt fra Kystverket òg når de la fram sin sin siste rapport
jeg er opptatt av at vi skal klong kunne løyse dette på en best mulig måte og at vi har <ee> kontinuerlig noe arbeid med det for å kunne <ee> s <ee> <ee> bla få et beslutningsgrunnlag som er godt nok
så meiner jeg òg at nå <ee> hvis det eller når befolkningen på Fedje ser <ee> i bakspeilet på hva|1 som har skjedd så ser en at det har skjedd fysiske ting nå de siste årene
etter mange år med utredninger så har vi tatt beslutninger vi har brukt penger vi har fysisk <ee> gjort grep
og nå er vi i neste fase og derfor tenker jeg at
<ee> jeg forstår godt den iveren eller utålmodigheten etter at en får løyst dette men der er ingen grunn til å tro at en <ee>
ja der er grunn til å tro at nå vil ting skje raskere enn det som har vært tilfelle <INAUDIBLE>
neste spørsmål er fra representanten Jan Bøhler til helseministeren
takk president jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til helseministeren
trass i korte avstander ligger tre av Oslo-sykehusene i bunnsjiktet for andel pasienter med hjerneinfarkt innlagt fire timer etter symptomer
mens landgje landsgjennomsnittet er på førtito komma én prosent ligger for eksempel Lovisenberg på tjueni prosent i i i jamfør Norsk hjerneslagregister
en hovedgrunn til dette er at det ofte kan være uklart for helsepersonell hvor pasienten skal
ethvert tidstap her kan koste liv eller føre til store skader på pasienten
vil statsråden påse at Helse Sør-Øst sørger for at det opprettes et felles mottak for slagpasienter i Oslo
vi har en god slagbehandling i Norge og vi har gode resultater for overlevelse etter hjerneslag
over nitti prosent av pasientene blir behandla i slagenhet og det er et godt resultat
vi har mye å vinne på god organisering i den akutte hjerneslagbehandlingen
rask akuttbehandling kan være avgjørende for overlevelse og for et godt liv etter hjerneslaget
i fjor ble reviderte faglige retningslinjer og de første pakkeforløpene om akuttfasen for hjerneslag lagt fram
det er bra men det er utfordringer med slagbehandlingen i Oslos sykehusområde sånn representanten påpeker
det er gjennomført en utredning om slagbehandling i Helse Sør-Øst
den har resultert i rapporten Akutt og subakutt behandling av hjerneslag i Helse Sør-Øst tjueseksten
i rapporten heter det at hovedformålet med Oslo Slagsenter en dør inn flere dører ut er å samle all diagnostikk og akuttbehandling på ett sted
målet er å sikre at alle pasienter får lik tilgang til diagnostikk og eventuelt blodproppoppløsende behandling og proppfisking så raskt som mulig og på høgest mulig faglig nivå
pasienter med behov for videre behandling og rehabilitering får slik oppfølging i sitt lokalmiljø
styret i Helse Sør-Øst har laget en rapport lagt denne rapporten som føring for helseforetakene sine utviklingsplaner
jeg viser til mitt svar på skriftlig spørsmål <ee> nummer sj seks hundre og åtti fra januar hvor jeg redegjør nærmere for dette og for Oslo universitetssykehus utredningsarbeid av hjerneslagbehandlingen
Helse Sør-Øst opplyser at de har tett dialog med Oslo universitetssykehus og at de har klare forventninger om at modellen med én dør inn skal innføres
Helse Sør-Øst oppsu opplyser videre at Oslo universitetssykehus i dialog med andre sykehus i Oslo arbeider målretta for at sykehuset blir i stand til å realisere én dør inn for pasienter med mistanke om hjerneslag i Oslo
målet er å få etablert et samla slagmottak så snart som mulig og seinest høsten totusenogatten
det startes en prosess for å avklarse klare hvor sånn <ee> hvordan trombektomi kan utføres på Ullevål i tilknytning til slagmottaket for Oslo sykehusområdet
Oslo universitetssykehus arbeider med å forbedre den interne organiseringen ved sykehuset inkludert etablering av en slagtelefon samt nye senger og styrka vaktbemanning
president Helse Sør-Øst har tett dialog med Oslo universitetssykehus om denne saken og jeg legger til grunn at modellen om én dør inn nå blir realisert
jeg takker for <ee> svaret president som jeg syns var <ee> <ee> ordentlig klart
og og <ee> det er et viktig en veldig viktig vi|1 viktig beskjed statsråden gir om at det skal opprettes et samlet slagmottak i Oslo <ee> seinest innen høsten tjueatten
noe jeg oppfatter som en god nyhet for de som kan være i fare for å å rammes av det og og som noe som e har vært svært etterlengta
det er jo en syns jeg en <ee> nesten oppsiktsvekkende situasjon at vi i så mange år har diskutert dette her i Oslo-området
det <ee> <ee> altså i tjuefemten kom det en dramatisk rapport fra Statens helsetilsyn om pasienter som ble fraktet mellom forskjellige sykehus i Oslo og med de korte avstandene vi har her så burde jo dette vært <ee> løst mye tidligere
så så <ee> er altså <ee> <ee> er statsråden i dette felles slagmottaket
spør et spørsmål jeg har der
vil det ligge da det som statsråden <ee> kalte fisking av blodpropper eller behan altså med katetere
vil det ligge det i det felles slagmottaket sånn at alle får tilgang på det i akuttfasen
president <ee> for det første så er jeg enig i representantens <ee> beskrivelse at dette <ee> har tatt lang tid
<ee> så er det òg sånt at i dette så <ee> er det <ee> sånt at dette som vi på folkelig kan kalle for proppfisking <ee> er òg et spørsmål
<ee> og det vil nå <ee> òg <ee> avklares i prosessen hvordan|1 òg dette kan utføres <ee> på Ullevål i tilknytning til slagmottaket for Oslo <ee> sykehusområde
så dette er en del av det arbeidet som pågår <ee> pågår nå og jeg kommer jo fra et område der dette gjøres på et universitetssykehus i Stavangers på etter med gode resultater
takker for det <ee> tilleggssvaret òg president som også var opplysende
det er jo <ee> forskjellige tall i forskjellige land på hvor ofte pasientene kan få hjelp ved hjelp av katetre som fisker ut blodprøve blodpropper i hjernen
og for den <ee> pasientgruppa som har så alvorlige <ee> <ee> former for hjerneslag så er jo det et avgjørende redskap å bruke
i Norge så er gjennomsnittstallene på én komma åtte prosent tror jeg som får hjelp ved hjelp av g <ee> den den metoden som jeg så mens det i Bern i Sveits ligger på atten prosent
og i <ee> og det er jo anbefalt faglig tror jeg at mellom fem prosent og femten prosent av pasientene vil kunne ha nytte av det
så så <ee> det et tilleggsspørsmål her
er trombolyse i altså i ambulansene muligheten for å få hjelp også diagnostisering hjelp i a under transport <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> saken står
president ja det er jo noe som nå <ee> Norge nå prøver ut på Østfold-sykehuset <ee> og det blir veldig spennende å se resultatene av det
det er noe en gjør i sammen med Stiftelsen Norsk Luftambulanse
<ee> og så er jo òg noe av utfordringen i Norge har vært knytta til dette med blodproppfisking er jo at vi er et langstrakt land <ee> og dette tradisjonelt sett har bare blitt gjort på regionsykehusene
<ee> så er der utvikla en modell i Stavanger på et universitetssykehus <ee> som har òg dokumentert <ee> gode resultater
det vil òg sannsynligvis kunne føre til at Norge òg får bedre resultater på det området <ee> på samme måte som vi har veldig gode resultater på slagbehandling generelt
og så er det viktig å huske at <ee> den største forsinkelsen den skjer hos pasienten og pårørende så derfor har òg regjeringen satt i gang en kampanje for å informere om symptomene på slag
neste spørsmål er fra representanten Anniken Huitfeldt til utenriksministeren
syriske kvinner blir tvunget til å ha sex med menn som deler ut nødhjelp på vegne av FN og internasjonale hjelpeorganisasjoner
disse rystende historiene framkommer i en fersk rapport fra FNs befolkningsfond UNFPA
ifølge BBC så velger enkelte hjelpeorganisasjoner å lukke øya for disse overgrepene
Norge er en betydelig humanitær aktør og giver ikke minst til ofrene for krigen i Syria
mitt spørsmål er
hva vil utenriksministeren gjøre for å stanse disse uhyrlige overgrepene
president for det første så er jeg veldig glad for spørsmålet og det engasjementet som ligger bak det
dette er en <ee> praksis som har blitt avdekka også i den seinere tid i store hjelpeorganisasjoner
det gjelder dessverre ikke bare Syria
det gjelder nokså generelt der hvor det er konflikt og det er hjelpeorganisasjoner inne
<ee> og vi mener det er helt nødvendig
<ee> brevet har fått veldig god respons og vi har fått mange meldinger tilbake både fra FN-organisasjoner og andre om at de setter pris på at vi setter klare krav
<ee> et av de virkemidlene vi har dersom vi ser at dette skjer er jo for eksempel å stanse støtten
det er jo dramatisk fordi det vil jo først og fremst ramme <ee> mennesker som er ramma av konflikt men jeg mener likevel det er viktig å sette tydelige standarder og eksempler <ee> for hva vi aksepterer og ikke
han er kjent med tilfeller fra ulike organisasjoner hvor særlig det å dele ut mat <ee> blir da <ee> gjort i bytte mot seksuelle tjenester
og det er ingen tvil om at seksuelle overgrep brukes aktivt som en del av konfliktbildet mange steder
mange av de kvinnene og mennene som utsettes for det blir de mest marginaliserte
<ee> Pramila Patten som jeg nevnte <ee> omtaler det som en slags dobbel stigmatisering
at de heller ikke får noe lokalsamfunn å komme tilbake til når de har blitt utsatt for seksuelle overgrep <ee> andre steder
det er en praksis som er helt uakseptabel
vi har økt støtten til <ee> kvinner og menn som <ee> opplever seksualisert og kjønnsbasert vold
<ee> og vi har også økt støtten til de organisasjonene som jobber som våre nærmeste partnere med det <ee> blant annet UNFPA og UN Women
president <ee> jeg takker for et veldig godt svar
nå sier jo utenriksministeren at <ee> dette er spesielt vært avdekket når det gjelder utdeling av mat
er det noe med innretningen på nødhjelpen som gjør dette <ee> s at det forekommer mer hyppig enn andre typer nødhjelpsutdeling
er det noe en kan lære av måten nødhjelp gis på
hva slags type nødhjelp som gis
det er det ene spørsmålet og det andre er
vet vi noe om i hvilke områder hvor dette forekommer i større omfang enn i andre områder
Søreide
ja president det er <ee> selvsagt sånn at vi også vurderer om måten nødhjelp gis på er en faktor som kan bidra til å redusere <ee> omfanget
og vi vet jo ikke helt omfanget men vi baserer oss jo på de rapportene og de avsløringene som har kommet
og jeg vil jo understreke at de aller aller fleste hjelpearbeidere gjør jo et utrolig solid og godt stykke arbeid og er jo ikke skyldig i disse overgrepene
det vi jo har sett at mang er at mange steder kan det være veldig vanskelig å komme til med humanitær hjelp
altså tilgangen er vanskelig særlig av politiske årsaker og det er ofte <ee> veldig vanskelig å få fram andre former for nødhjelp enn for eksempel da <ee> laster med vann og mat
det påvirker fleksibiliteten
hva slags type initiativ kan vi ta for å sikre at det blir lett for kvinner og menn som <ee> utsettes for den type ov overgrep til å si fra om det
<ee> dette snakka jeg med Pramila Patten om seinest på fredag i forrige uke og det hun fortalte var at i veldig mange sammenhenger så finnes det jo heller ikke et fungerende rettssystem og det betyr at de som har gjort det de blir sannsynligvis ikke straffa
stigmaet ved å fortelle at man har vært utsatt for seksuelle overgrep er så mye større særlig når noen ikke kan straffes at det for mange er vanskelig å si fra
det mener jeg er en trend vi må snu
vi må jobbe med både beskyttelsestiltak
vi må jobbe med psykososiale tiltak fordi mange er sterkt traumatiserte etter det de har opplevd
og vi må jobbe med kapasitetsbygging særlig når det gjelder rettsstat og rettssystem sånn at det er mulig å stille de som har begått overgrepene til ansvar
neste spørsmål er fra representanten Ole André Myhrvold til utenriksministeren
spørsmålet er overført til olje- og energi energiministeren som rette vedkommende
Myhrvold vær så god
president jeg beklager at jeg ved en inkurie satte feil statsråd
<qq> <ee> mitt spørsmål handler om energibyrået ACER president <ee> og spørsmålet er om ACER som skal utarbeide og styre etter nettverksregler for gassflyten tilsvarende den som gjelder på elektrisitetsområdet
i en artikkel på Nei til EUs nettsider trettende mars går det fram at Norge ved en underordning til ACER kan bli tvunget til å selge gass til EU til lavere pris enn det man vil kunne oppnå andre steder i markedet
kan statsråden garantere at en slik situasjon ikke vil oppstå
president <ee> representanten er opptatt av betingelsene for norsk gass i Europa
det engasjementet deler jeg
det europeiske gassmarkedet er i stor er av stor betydning for Norge og bare i totusenogsytten så eksporterte vi ett hundrede og toogtjue|tjueto milliarder standardkubikkmeter naturgass
forøvrig rekord for tredje året på rad
så å si all <ee> gass vi produserer går til EU og vi dekker nå femogtjue|tjuefem prosent av den totale gassetterspørsel
norsk gass er ønska i <ee> av importland i Europa
det blei seinest bekrefta på mandag da jeg hadde med meg den belgiske energiministeren ut på Troll A som er sjølve hjertet i gassmaskinen vår
EUs regler for det indre gassmarkedet er nedfelt i gassmarkedsdirektivet
gjennom EØS-avtalen er Norge del av EUs indre energimarkedet og har innarbeida gassmarkedsdirektiv nummer én og to i norsk lov
gassmarkedsdirektivets nummer nummer tre behandles i denne veka|uka som del av arbeidet med tredje energimarkedspakke
både andre og tredje gassmarkedsdirektiv skiller mellom oppstrøms rørledningsnett knyttet til produksjon og nedstrøms rørledningsnett herunder transmisjonsrør som frakter gass mellom de ulike deler av nettet
det norske transportsystemet som frakter gassen til kontinentet og Storbritannia er definert som oppstrøms rørledningsnett og oppfyller direktiv direktivets krav til slike rør
vi har i Norge ikke transmisjonsrør i direktivets forstand
i tredje gassmarkedsdirektiv videreføres bestemmelsen som gjelder oppstrøms <ee> gassrørledningsnett uten endringer
nettverksreglene som representanten refererer til er knytta til transmisjonsrør og slike rør har vi altså ikke i Norge
ACER vil med andre ord ikke ha myndighet over vår vårt oppstrøms rørledningsnett
president artikkelen <ee> refererer videre til at ACER kan påtvinge Norge en solidarisk forpliktelse til å selge gass til EU og dette til en lavere pris enn det man kunne oppnå andre steder
den solidariske forpliktelsen jeg antar man her viser til er knyttet til for forordningen om gassforsyningssikkerhet og denne forordningen er besluttet at man ikke tar inn i EØS-avtalen
jeg kan dermed forsikre representanten om at prisen på norsk gass i framtida som i dag vil bli bestemt av markedet og at gassen vil flyte dit fortjenesten er best
samtidig vil jeg understreke president at et velfungerende integrert gassmarked med effektive prismekanismer og tilstrekkelig infrastruktur i Europa er viktig òg for Norge som eksportland
derfor så har Norge anerkjent og støtta arbeidet med å videreutvikle EUs indre gassmarked
dette er jeg enig i president
<ee> når det gjelder å sikre tilgang til og transport gjennom rørledningene i Europa så har antagelig gasskonkurrentene Norge og Russland mer sammenfallende interesser enn Norge har med EU
det er ikke bare noe je jeg mener men det mener også <ee> professor Ø Øystein Noreng ved Handelshøyskolen BI
ifølge han har Norge og Russland sammen et solid <ee> grunnlag for å dekke gassforsyninger både til Frankrike Storbritannia Tyskland og til å anspore EU til sterkere satsing på naturgass
hvordan mener statsråden vi framtid i framtida kan ivareta norske interesser som et gasseksporterende land all den tid vi nå bindes til EUs energiunion som først og fremst ivaretar kjøpers interesser
president før det første vil jeg understreke at vi er allerede knytta til EUs <ee> energiunion gjennom første og andre <ee> energimarkedspakke
det vi snakker om nå er tredje energimarkedspakke og <ee> etableringen av <ee> <ee> byrået for samarbeid mellom de nasjonale <ee> regulatorene på energifeltet ACER
<ee> vår viktigste jobb i forhold til å promotere gass <ee> er delt
for det første må vi sørge for at vi produserer tilstrekkelig gass og opprettholder det nivået vi har på gassproduksjonen per i dag
vi har nå produsert cirka en tredjedel av det forventa <ee> de forventa ressurser vi har på norsk sokkel
to tredjedeler gjenstår å produsere og eksportere
dernest er vi avhengige av at det er et velfungerende marked for gass i Europa
det vil si at man har gode <ee> distribusjonsnett som bidrar til at gassen kommer fram til forbruker og det gjør vi i den dialogen vi har med EU i disse spørsmålene
president norsk gass har vært viktig for omstillingene energimiksen i Storbritannia
en stor del av vår andel går dit
britene er nå på vei ut av EU
statsminister Theresa May har gitt uttrykk for at de ønsker en tilknytning til EUs energimarked i framtida men at man samtidig ønsker full nasjonal råderett til å bestemme reglene på energiområdet
vil britene i framtida kunne bli definert som et tredjeland og vil Norge kunne bli pålagt å eksportere til EU i stedet for Storbritannia i en gitt situasjon eller kan statsråden garantere at det ikke vil kunne skje
neste spørsmål er fra representanten Freddy André Øvstegård til utenriksministeren
Øvstegård vær så god
først så vil jeg starte med å gratulere det kurdiske folket og andre med nouruzfeiringen som er i dag
og så må jeg bemerke at spørsmålet har blitt sendt inn før <ee> Afrin har blitt <ee> inntatt av blant andre tyrkiske styrker nå nylig så derfor er deler av spørsmålsformuleringen utdatert men jeg tillater meg fortsatt å stille utenriksministeren følgende spørsmål
den tyrkiske aggresjonen mot Afrin er ekstremt alvorlig og kan ikke bli stilltiende akseptert av Norge og NATO
over to hundre og nitti sivile har blitt drept siden denne aggresjonen startet
nå er byen i ferd med å bli omringet og det er fare for enda flere døde og nye angrep
hva er utenriksministerens reaksjon på Tyrkias angrep på Afrin
mener hun angrepene bryter folkeretten og vil hun ta initiativer i NATO for å sette en stopper for det
situasjonen er uoversiktlig i området
jeg er veldig bekymra for den situasjonen vi ser
det ga jeg også veldig tydelig uttrykk for i min utenrikspolitiske redegjørelse i slutten av februar
den humanitære situasjonen er nå urovekkende
den kan fort komme til å bli enda verre
det er viktig at partene sikrer at sivile får forlate området på en trygg måte at det er tilgang på humanitær hjelp
og den humanitære situasjonen i store deler av <ee> nordvestlige Syria har jo vært veldig alvorlig over lengre tid
dette kommer som et tillegg til det
ifølge FN har cirka tre hundre og femti tusen mennesker siden midten av desember <ee> flykta fra området
noe av dette tilskrives jo også at det er en økende internasjonalisering av konflikten og en økt internasjonal kamp om posisjoner i Syria og i <ee> regionen
dette er tragisk for det syriske folk og det bidrar til ytterligere ustabilitet i regionen
det har vi også gitt uttrykk for til tyrkiske myndigheter
vi har gitt uttrykk for det gjennom min utenrikspolitiske redegjørelse mellom offentlig kommuni <ee> i offentlig kommunikasjon og jeg ga seinest i går i et møte i Europaparlamentet med deres utenrikskomité uttrykk for det samme synspunktet
vi ser at det er en veldig alvorlig og uoversiktlig situasjon <ee> som <ee> hittil stort sett har eskalert <ee> og blitt til det verre
nå har altså Afrin blitt invadert og det er anslått at omkring ett hundre tusen mennesker er igjen av de cirka tre hundre og tjue tusen menneskene som bodde der før Tyrkias aggresjon
så tusenvis er på flukt og situasjonen er langt fra avklart enda
og Tyrkias president <ee> Erdogan sa mandag at militæroffensiven nå skal utvides til andre kurdiskkontrollerte områder opp mot grensa til Irak
og så <INAUDIBLE> spørsmålet ikke minst hva som kommer til å skje i Afrin videre
det strømmer nå inn tyrkiske soldater og tyrkiskstøttede krigere <ee> i Afrin
det meldes om plyndring og den internasjonale Røde Kors-komiteen skriver og jeg siterer
ti tusener av mennesker lider i Afrin
desperate og livredde
tusenvis flykter hver dag uten å ha noe sted å være
lite mat vann og helsehjelp
hva er statsråden kom kommentar til at Tyrkia nå har varslet å utvide militæroffensiven lengre inn i syrisk territorium
ja president <ee> det er selvsagt vanskelig gitt at situasjonen er såpass u uoversiktlig å vite hva Tyrkias neste skritt vil være
det som jo har vært noe av den store utfordringa både i <qq> unnskyld både i Øst-Ghouta og <ee> i Idlib generelt og i Afrin har jo vært at det har vært vanskelig å få humanitær hjelp inn det har vært vanskelig å få mennesker ut
og den våpenhvilen som skulle gjelde spesielt for Øst-Ghouta har jo ikke vært respektert og det har gjort at veldig mange mennesker har blitt stående fast ved det som skulle være humanitære korridorer
og situasjonen har om mulig blitt enda verre for mange
og det er helt riktig som representanten sier at det er prekær mangel på reint drikkevann på medisiner på mat
og det er selvfølgelig også en helt utrolig prekær situasjon å klare å gi beskyttelse til mennesker på flukt i
og derfor så øker jo også internflukten i området
ja president <ee> takk for svar
<ee> nå vil jeg avslutte med et siste spørsmål
<ee> regjeringen og statsråd Søreide har flere ganger kalt NATO for et verdifellesskap
mener statsråden at det Tyrkia nå gjør i Syria mot kurderne er i tråd med de verdiene Norge holder høyt i utenrikspolitikken om folkerett fred og menneskerettighetene
ja president jeg tror det er viktig å å understreke at NATO er et verdifellesskap og for Norge et viktig verdifellesskap
<ee> det har det alltid vært selv om vi kan ha vært uenig i handlinger fra enkeltland
og det er jo nettopp derfor vi er veldig tydelige i vår offentlige kommunikasjon og også i kommunikasjonen med tyrkiske myndigheter om hva vi mener må være de grunnleggende prinsippene og måten å handle på i situasjoner som denne
og det er ikke unikt for det vi gjør <ee> knytta til tyrkiske myndigheter
det gjør vi jo også i andre tilsvarende situasjoner hvor vi ser at de som jo alltid lider mest i denne type situasjoner er sivilbefolkninga og situasjonen for dem i Syria er generelt ekstremt vanskelig
det har jo særlig og først og fremst å gjøre med at deres egen leder <ee> så <ee> tydelig har gått til angrep på sin egen befolkning
s krigen i Syria går jo nå inn i sitt åttende år
<ee> vi har en <ee> veldig vanskelig situasjon politisk
det å få til politiske løsninger som må være løsninga i Syria viser seg stadig vanskeligere og på toppen av det så internasjonaliseres konflikten
flere aktører kommer inn og bruker Syria som en slags stedfortrederkrig for kampen om posisjoner regionalt
neste spørsmål er fra representanten Nicholas Wilkinson til justis- beredskaps- og innvandringsministeren
president la meg først <ee> ønske den nye justisministeren velkommen
<ee> og så til spørsmålet
i statsbudsjettet og i regjeringserklæringen er det vedtatt at regjeringen skal involvere og samarbeide med lokalmiljøet og naboer når de ferdigstiller beredskapssenteret på Taraldrud
naboene har organisert seg i organisasjonen Stopp støyen
når og hvordan vil statsråden følge opp vedtakene om at disse skal involveres
oppfølgingen av Stortingets vedtak vil i hovedsak skje gjennom et arbeid med miljøoppfølgingsplanen <ee> <ee> med tilhørende da støyplan knytta til det
her er det mange <ee> områder
det er en rekke punkter knytta til støy
det er en rekke punkter <ee> knytta da naturlig til støyhåndtering fordelt på prosjekteringsfase anleggsfase og driftsfase
det vil bli avholdt <ee> jevnlige dialogmøter mellom departementet prosjektet politiet og de tre kommunene som er definert involvert
konstituerende møte ble|1 avholdt trettende mars
<ee> på agendaen var blant annet akkurat det som går på herre med miljøoppfølgingsplan
i rammebetingelsene fra Ski kommune så er det blant annet forutsatt uavhengig kontroll av prosjekterte støytiltak
og det er også særskilte tiltak <ee> <ee> retta direkte mot speiderbevegelsen <ee> og en lokal barnehage i området
det er totalt satt av åtte millioner kroner til de herre særskilte tiltakene <ee> og departementet avventer nå kommunenes vurdering på hvordan|1 de herre her midlene skal disponeres
spørsmålet var hvordan skal vedtakene følges opp
så vedtaket sier at de skal samarbeide med både lokalmiljøet og naboer
så har jeg skjønt på statsråden tidligere at lokalmiljøet ja det får telle som kommunene men naboene er organisert i Stopp støyen
de har vært det hele tiden
det er der vi som bor i området som jeg selv gjør er organisert
de sendte brev til forrige justisminister Listhaug og nå vet jeg at det kommer et nytt brev til justisminister Sandberg der de inviterer til felles møte for samtaler om veien videre
de er klare til å følge opp de vedtakene Stortinget har fatta om at disse skal involveres
så da lurer jeg på hva justisministeren har tenkt til å svare på den invitasjonen fra oss som bor i området
ja president <ee> da venter jeg i spenning til jeg får brevet og så skal jeg besvare det helt selvfølgelig
og jeg er veldig godt kjent med at gruppa har ønska et møte med statsråden <ee> og det ligger vel også en video på internett hvor nettopp <ee> stortingsrepresentant <ee> Wilkinson sier at han skal gjøre sitt for å få i stand et sånt møte
<ee> det er en oppgave en s en stortingsrepresentant v <ee> som er viktig for en stortingsrepresentant å ta naboene sin og lokalmiljøet sitt på på alvor
president nå kan jeg nesten ikke tro hva jeg hører
om det skal være et møte så er det naturlig å møte ordføreren
så nå er det ikke engang sikkert at ordførerne skal møtes i denne saken
s dette Stortinget har vedtatt og jeg gjentar igjen
regjeringen skal involvere og samarbeide med lokalmiljøet og naboer
stortingsflertallet har vedtatt det
det står i Jeløya-erklæringen og vi har en ganske enkelt krav fra SV sin side og det er at denne regjeringen følger opp de vedtakene som dette Stortinget har fattet
jeg forstår også president at statsråden har tenkt til å besvare brevet
det var jo ikke spørsmålet mitt
spørsmålet var hva statsråden skal svare
vi som bor i området har vært organisert i Stopp støyen hele veien
det er de som snakker på vegne av oss som bor i området
de har blitt lovet møter av Venstre spesielt som nå er en del av regjeringen og de hadde det som en kampsak
de avfeide SVs forslag med å si at vi vant gjennomslag for at dere nå skal involveres
det er et klart løfte
Stortinget har vedtatt det
vil justisminister Sandberg følge opp vedtakene <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE>
<ee> president jeg trur jeg gjentatte ganger nå har svart på at Stortinget har gjort noen vedtak og lagt noen føringer
dette følger nå regjeringa opp
Venstre er i regjering <ee> og jeg sitter nå som justisminister og så svarer jeg jeg må jo i hvert fall la få et brev før at jeg i hele tatt <ee> vurderer innholdet i et brev
jeg kan jo ikke stå her og svare på møteinvitasjoner
det må behandles på vanlig møte
<ee> så sier jeg det at <ee> jeg forholder meg til nettopp de tre kommunene
departementet og kommunene er enige om at det er kommunene som representerer sine innbyggere
neste spørsmål er fra representanten Steinar Ness til arbeids- og sosialministeren
Ness vær så god
ja det er riktig at Stortinget den tredevte|trettiende november totusenogsytten vedtok at <ee> pensjonistene som ønsker det skal få tilsendt <ee> slippen fra første <ee> juli totusenogatten
dette er som representanten Ness sikkert også kjenner til et av flere vedtak med budsjettkonsekvenser som det ikke er bevilget penger til
regjeringen vil derfor komme tilbake til hvordan dette vedtaket skal følges opp i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett nå i vår
Arbeids- og velferdsetaten vil da på egnet måte informere pensjonistene om hvordan de som ønsker det kan få tilbake utbetalingsmeldingen i posten
president jeg er for så vidt enig i at det er viktig at man ser mennesker og ikke bare millioner
samtidig så er det jo slik at regjeringen plikter jo også å følge de <ee> budsjettvedtakene og de budsjettene som Stortinget da faktisk også har fattet
det er jo slik at <ee> flere og flere blir jo heldigvis digitale
jeg tror om ikke jeg husker feil syttifem prosent av de som søker om pensjon også gjør det faktisk digital så det betyr jo også at den eldre gen generasjon blir mer og mer logget på om man kan bruke det og det er bra
samtidig så har vi også sagt til NAV i denne <ee> sammenheng at det er viktig at <ee> de er smidige at de bistår pensjonistene som trenger hjelp til å kunne få hjelp slik at den i informasjonen pensjonister trenger gjør at de får den
<ee> president <ee> dette vedtaket koster tredve|tretti millioner
man kan alltids spørre om tredve|tretti millioner er mye eller lite
ja det er min mitt ansvar å følge opp de vedtak <ee> Stortinget har fattet men jeg må igjen minne om at det fulgte ikke penger med dette vedtaket og det er jo budsjettene som Stortinget <ee> fatter <ee> budsjettvedtak
og derfor som jeg sa i mitt hovedsvar så vil vi komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett på hvordan dette vedtaket da skal følges opp <ee> og og bevilges det da penger til dette ja så vil jo også da pensjonistene få beskjed om det på egnet måte
neste spørsmål er fra representanten Willfred Nordlund til forsvarsministeren
spørsmålet besvares av utenriksministeren på vegne av forsvarsministeren
Nordlund vær så god
president jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren som <ee> skal nå skal besvares av utenriksministeren
i langtidsplanen for forsvarssektoren så anbefalte regjeringa en samling av maritime patruljefly på Evenes
Bladet Vesterålen skreiv onsdag fjortende mars at utbygginga av Evenes flystasjon kan ha støtt på kraftige utfordringer
arbeidet med arealplanen skal vise at det ikke er plass til alle fem maritime overvåkningsflyene Norge går til anskaffelse av
avisa skreiv òg at det nå vurderes å stasjonere to av flyene på Rygge
mitt spørsmål blir da
kan statsråden bekrefte at alle de fem maritime patruljeflyene skal stasjoneres på Evenes
president på vegne av forsvarsministeren så vil jeg da svare på spørsmålet
<ee> etter Stortingets vedtak om samling av QRA og maritime patruljefly på Evenes flystasjon har Forsvarsdepartementet da som varsla også videreutvikla planene gjennom en forstudie
denne har tatt form av en konseptvalgutredning
KVU Evenes
den KVU-en demonstre <ee> dokumenterer og anbefaler et konsept for lokalisering av både operative flater bygg og anlegg på flystasjonen
Forsvarsdepartementet har fått støtte og innspill fra Forsvaret Forsvarsbygg og Avinor
dette er jo også en sivil <ee> flyplass
og har kommet frem til et tilfredsstillende og nøkternt konsept for utbygginga av Evenes som ivaretar aktørenes behov
påstandene om plassmangel som representanten refererer til fra avisene medfører ikke riktighet
alle de fem nye maritime patruljeflyene skal plasseres på Evenes
forsvarssektoren har over tid bygd seg opp en solid kompetanse på denne typen prosjekter
den kompetansen benyttes i arbeidet med oppbygginga på Evenes
det er funnet|1 tilfredsstillende løsninger på de påståtte utfordringene ved etableringa av maritime <ee> patruljefly på Evenes flystasjon
president Forsvarsdepartementet ferdigstiller i disse dager KVU Evenes
det <ee> det blir nå kvalitetssikra eksternt
regjeringa har tidligere kommunisert til Stortinget <ee> a at unnskyld
regjeringa har tidligere kommunisert at Stortinget vil bli orientert om resultatet av KVU Evenes på egna måte i vårsesjonen tjueatten
samtidig behandler Stortinget to representantforslag som omhandler Evenes
forsvarsministeren vil oversende ugradert versjon av KVU Evenes og rapporten fra ekstern kvalitetssikring til Stortinget etter påske
det vil gi utenriks- og forsvarskomiteen et godt grunnlag før de avgir sin innstilling på representantforslaget
jeg blir må <ee> derimot meddele at jeg blir ikke spesielt beroliga at når <ee> utenriksministeren her sier at man har kommet fram til <ee> det som betegnes som sitat
ei nøktern løysing
<ee> da blir jo egentlig spørsmålet når man sier at man kommet fram til ei nøktern løysing og så viser ministeren til at man har fått god kompetanse om oppbygging <ee> i Forsvaret <ee> så blir jo spørsmålet
president det er som Stortinget også vært orientert om tidligere i flere runder ikke noe i tallmaterialet som tyder på at man ikke skal holde seg innafor de kostnadsrammene som ligger
<ee> og når jeg sier nøktern løsning så er jo det det prinsippet vi alltid arbeider etter
vi skal finne gode løsninger innafor økonomiske rammer og det som er operativt nødvendig for å kunne drive basen på en god måte og ha gode flyoperative flater og også kunne gjennomføre operasjoner
<ee> og forsvarsministeren har <ee> vedlagt i i papirene han ga meg at det altså ikke er noe som tilsier at det skulle være en annen kostnadsramme enn det som ligger til grunn for Stortingets vedtak
ja takk for det pe president
hvordan|1 følger man opp det som er kommet fram i i <ee> ulike medier nemlig det at <ee> Forsvaret <ee> i oppdateringa av <ee> alliert mottakskapasitet og basestruktur så det vel <ee> heter i et tidligere svare jeg fikk
<ee> hvordan|1 mener man det at <ee> sikkerheta skal kunne ivaretas på en god måte også når vi skal ta imot alliert kapasitet på andre stasjoner i andre situasjoner enn i nødvendigvis fredssituasjon
ja president jeg skal ikke gå altfor langt inn i detaljene i det
det syns jeg forsvarsministeren skal gjøre basert på den KVU-en som <ee> nå f <ee> foreligger og kvalitetssikres
men det er selvsagt sånn at alle de <ee> ulike innvendingene som har kommet|1 på ulike stadier i prosessen enten det har dreid seg om flyoperative flater det har dreid seg om værforhold det har dreid seg om miljøspørsmål
de er selvfølgelig håndtert gjennom den KVU-en og det er jo en helt vanlig prosess <ee> som også har skjedd denne gangen
<ee> Forsvaret og og Forsvarsdepartementet har hatt en prosjektorganisasjon som har jobba med dette <ee> lenge
<ee> og uansett hvilken base man skulle velge i Norge så vil man nok oppleve at det vil være noen utfordringer <ee> som man da må søke løst eller kompensert på ulike måter
og det <ee> ligger det da i denne KVU-en at man klarer å finne innafor de rammene som er lagt
neste spørsmål er fra representanten Trygve Slagsvold Vedum til olje- og energiministeren
Vedum vær så god
jeg leser opp følgende spørsmål
går konsesjonsbehandlinga av den private utenlandskabelen NorthConnect som planlagt og vil den bli ha bli behandlet etter gjeldende regelverk
president for å eie og drive utenlandsforbindelser for strøm så stilles det krav om både anleggskonsesjon og utenlandskonsesjon etter energiloven
konsesjonssøknadene fra NorthConnect er nå under behandling etter dette regelverket
for tida så er søknadene ute på høring med frist for innspill <ee> satt til femtende april
det har òg vært gjennomført høringsmøter både i Bergen og Eidfjord femte mars
Olje- og energidepartementet har bedt Norges vassdrags- og energidirektorat NVE om å gi sin vurdering av saka før departementet sluttbehandler konsesjonene og fatter vedtak
samfunnsøkonomisk lønnsomhet er avgjørende <ee> er et avgjørende spørsmål i en søknad om konsesjon for utenlandsforbindelser <ee> for strøm og konsesjonsbehandlinga skal i tillegg ta opp i seg ei samla vurdering av pris og miljøvirkninger
i tillegg skal en selvfølgelig vurdere konsekvenser for driften av kraftsystemet prosjektets <ee> potensielle inntekter og utgifter og andre <ee> virkninger for øvrig
jeg er opptatt av vi av at vi som myndigheter opptrer ryddig overfor berørte aktører i konsesjonsbehandlinga
det gjelder òg eierne bak NorthConnect som har forholdt seg til gjeldende regelverk for utenlandskabler
det dreier seg om kort og godt forutsigbarhet for næringsaktører
det vil seie|si Statnett eller foretak hvor Statnett har bestemmende innflytelse
jeg merka meg òg at et flertall bestående av Arbeiderpartiet MDG FrP Høyre og Venstre i komiteen legger til grunn at departementet ferdigbehandler søknaden fra NorthConnect før det fremmes en lovendringssak
jeg ser fram til at disse <ee> spørsmålene blir diskuterte ytterligere i morgen president og vil følge opp sted <ee> Stortingets vedtak på ordinær måte
så for å være presis
med dette utgangspunktet vil søknaden fra NorthConnect bli behandla på ordinær måte i tråd med gjeldende regelverk på området og føringer gitt av Stortinget
det er forøvrig det samme svaret som statsminister Erna Solberg ga representanten i den muntlige spørretimen tidligere i dag
slagsmål Vedum
president <ee> dn takk for svaret
et konkret svar og det er alltid en fordel
s d sånn som jeg forstår statsråden så vil da denne her konsesjonsbehandlingene <ee> bli behandla <ee> ett etter samma regelverk nå som det var for <ee> et halvt år siden
så det er ingen endringer i regelverket nå enn det var for da et halvt år siden eller tre måneder sia før man begynte å behandle diskusjonen om ACER på Stortinget
Søviknes
det er korrekt president
der er ingen endringer foretatt i regelverket knytta til mulighet for aktører til å søke om utbygging og drift av utenlandskabler
president det er samma vi|1 måten jeg har også har lest <ee> innstillinga som statsråden har gjort at <ee> når det gjelder da NorthConnect så skal det gå etter det regelverket som har vært men at man da skal komme tilbake med en lovforslag da for k andre kabler da i i etterkant
<ee> og at den behandlinga som vi har i morgen ikke vil ha noe å si for NorthConnect men for andre framtidige kabler
president nå får vi jo avvente Stortingets behandling av tredje energimarkedspakke <ee> i morgen <ee> men det er slik statsråden har lest <ee> innstillingen som foreligger fra energi- og miljøkomiteen
neste spørsmål er fra representanten Lars Haltbrekken til klima- og miljøministeren
Haltbrekken vær så god
takk <ee> president jeg har følgende spørsmål til klima- og miljøministeren
prosjektet er inne i sin tredje periode og er en pådriver for dialog og konfliktdemping mellom beitenæring forvaltning og øvrige aktører i rovviltspørsmål
konfliktforebyggende tiltak er viktig i rovdyrdebatten
vil statsråden sørge for at <ee> prosjektet får støtte til forlengelse
statsråd Elvestuen
vi har en todelt målsetting i rovdyrpolitikken om å ta vare på både rovvilt og beitedyr i Norge
det er ikke alltid like lett å forene disse to interessene noe som gjør at konflikter er vanskelig å unngå
derfor er jeg helt enig med representanten Haltbrekken i at arbeid med forebyggende og konfliktdempende tiltak er svært viktig del av den politikken som føres
jeg er kjent med at det konkrete fellesprosjektet mellom Norsk Bonde- og Småbrukarlag Norges Bondelag og Norsk Sau og Geit om videre finansiering for perioden tjueatten til tjuetjue er avslått av Miljødirektoratet
direktoratet har i sitt avslag blant annet lagt vekt på at fylkesmennene har en viktig rolle i å formidle kunnskap og råd samt ha en direkte dialog med beitebrukere knyttet til konkrete forebyggende tiltak
tilbakemeldinger fra fylkesmennene samt direktoratets vurderinger tilsier at det løses på en god måte i dag
når det gjelder den konfling konfliktdempende delen av prosjektet slik som møter og seminarer for å bedre samarbeidet mellom ulike aktører mener direktoratet at dette er viktige oppgaver
direktoratet mener imidlertid dette er oppgaver som naturlig løses gjennom ordinært organisasjonsarbeid og at det ikke er behov for videreføring av et prosjekt for å følge opp dette
Miljødirektoratet har etter dette falt ned på at de innvilger på at de innvilger tilskudd til prosjektet for tjueatten for sluttføring av pågående aktiviteter i prosjektet
avslaget på videre finansiering er påklaget av de tre organisasjonene og det er Klima- og miljødepartementet som skal avgjøre klagesaken
jeg vil sette meg godt inn i saken så snart den oversendes fra Miljødirektoratet
<ee> jeg kan derfor ikke kommentere saken nærmere på nåværende tidspunkt
da er neste spørsmål fra representanten Emilie Enger Mehl som blir tatt <ee> <ee> m til klima- og miljøministeren
spørsmålet vil bli tatt opp av representanten Per Martin Sandtrøen
Sandtrøen vær så god
Norges Bondelag har krevd at beitebrukere etter ulveangrep i Rendalen i tjueseksten får erstatning på samme grunnlag som etter rovdyrangrepene i Hadeland i tjuesytten
tapet i Rendalen var på fem hundre og nittién sau og én storfe
femtifem personer brukte over fire tusen timer på ekstraordinært tilsyn og kadaversøk i tillegg til ekstrakjøring
Klima- og miljøverndepartementet avviste kravet og mente at situasjonen ikke var av en slik ekstraordinær karakter som den i Hadeland
hva mener statsråden det er som gjør at situasjonen i Hadeland var ekstraordinær mens situasjonen i Rendalen ikke var det
de skadene som ulv påførte husdyr i Rendalen sommeren tjueseksten seksten og på Hadeland Toten og Hurdal sommeren tjuesytten fikk store konsekvenser for mange dyr og berørte mange beitebrukere
gjeldende regelverk gir beitebrukere rett til full erstatning for alle husdyr som er sannsynliggjort drept eller skadet av rovvilt
i tillegg kompenseres en rekke andre utgifter gjennom tilskudd til forebyggende tiltak mot rovviltskader
dette er gode økonomiske ordninger
beitebrukerne i Rendalen fikk i totusenogseksten erstatning for alle beitedyr som ble krevd erstattet ut over normaltap samt full dekning for økt arbeidsomfang og andre følgekostnader etter erstatningsordningen
basert på erfaringer fra tidligere år hadde rovviltnemnda i region fem i Hedmark også avsatt penger til akutte forebyggende tiltak
disse peng pengene og det at det dreide seg om relativt få berørte brukere gjorde det mulig for Fylkesmannen i Hedmark å håndtere situasjonen innenfor tilskuddsforskriften og eksisterende økonomiske rammer
det ble derfor kompensert for utvidet tilsynsaktivitet i rimelig utstrekning selv om ikke alle utgifter til ekstraordinært tilsyn ble dekket
jeg mener at situasjonen sommeren tjuesytten skiller seg fra tidligere skadesituasjoner og mest sannsynlig vil skille seg fra framtidige skadesituasjoner
beitebrukerne ble også lovet full kompensasjon av myndighetene og innrettet seg etter det
jeg merker meg at representanten ikke er fornøyd med dette svaret og vil i og vil i det følgende ytterligere beskrive forskjellene på de to skadesituasjonene
situasjonen på Hadeland Toten og Hurdal sommeren tjuesytten berørte til sammen to hundre og fire beitebrukere
hundre og femtito i Oppland og femtito i Akershus
bare i Oppland berørte dette tjuesju tusen seks hundre og seksti sauer hvorav tolv tusen åtte hundre og tredve|tretti sauer måtte holdes på hjemmebeite hele sesongen
til sammenligning var atten brei beitebrukere berørt av situasjonen i Rendalen
på Hadeland og Toten var det ulv i beiteområdene allerede fra mai
dette skapte en spesiell situasjon der mange beitebrukere ikke kunne slippe dyr på utmarksbeite i det hele tatt
selv om skadene i Rendalen totalt sett også strakte over en lang periode oppsto skadene senere i sesongen og fikk dermed ikke slike konsekvenser
beitebrukerne på Hadeland Toten og Hurdal fikk utbetalt totalt seksten og en halv million kroner
ekstraordinært tilsyn og kjøring i forbindelse med ekstraordinært tilsyn utgjorde seksten tusen åtte hundre og fjorten timer bare i Oppland
selv om beitebrukerne i Rendalen også brukte tid mye tid på ekstraordinært tilsak snakker vi her om tall av en helt annen størrelsesorden
<ee> som det følger av dette er det klare s forskjeller på de to situasjonene
så president det er <ee> s et sentralt poeng at statsministeren og landbruksministeren tidlig gikk ut og lovet beitebrukerne på Hadeland Toten og Hurdal full kompensasjon for alle utgifter
når beitebrukerne hadde innrettet seg etter det må man i etterkant være fleksibel i forhold til om tiltak var forhåndsskalert med Fylkesmannen tiltaket var egnet og lignende
<INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> ble ikke gitt i Rendalen
tapsprosenten i Rendalen var høyere <ee> enn i Hadeland
for de bøndene som ble ramma så ble en ramma enda hardere
<ee> å påstå at skadeomfanget var større og lengre i Hadeland det oppleves provoserende for dem som ble ramma og alle dem som vil lytte til opplevelsene og klokskapen til dem som ble ramma
ja president det er jo det
det er jo omfanget det jeg mener jeg har redegjort for da omfanget av hvor mange som ble berørt
om det var <ee> over
må jeg bare finne tallene her
det var altså over to jo to hundre og fire beitebrukere i Oppland mot atten beitebrukere i Rendalen
og så er det som jeg også påpekte som jo er et sentralt <ee> forskjell og et sentralt poeng er nettopp at statsministeren og landbruks- og matministeren tidlig gittu gikk ut og lovet beitebrukerne på Hadeland Toten og Hurdal full kompensasjon for alle utgifter
<ee> noen slike løfter var det ikke i Rendalen
og vi har etablerte ordninger som ita ivaretar saueeiere dersom lignende situasjoner skal oppstå igjen <ee> men det forutsetter jo at du har tiltak på forhånd og at disse avklares med Fylkesmannen
<ee> og jeg mener jo at det er ikke forsvarlig å innføre en permanent ordning der staten skal finansiere alle tiltak saueeiere finner nødvendig uten at disse på forhånd er vurdert og innvilget av <INAUDIBLE>
<ee> i Rendalen så brukte som sagt <ee> femtifem personer over fire tusen timer på kadaversøk
at de som ikke har vært påført direkte tap av dyr skal sitte igjen med kostnaden i form av arbeidsinnsatsen som ble|1 lagt ned <ee> har sjølsagt gitt sterke reaksjoner i næringa
nå som det er mer ulv enn på lang lang tid kjem|kommer det naturli naturligvis også at det blir mer ulv i de prioriterte beiteområdene
vil statsråden få på plass en ny forskrift for å sikre en anstendig kompensasjon til bøndene <ee> i områda og hvis ikke hva for alternativer ser statsråden til en ny forskrift
alle situasjoner er ulike <ee> men nå h vi har nå fastsatt nasjonale satser for kompensasjon ved tidlig nedsanking av sau og med hjemmebeite hele beitesesongen
<ee> når det gjelder utvida tilsyn og ekstraordinært tilsyn vil det fortsatt være tiltak som forutsetter avtale med Fylkesmannen på forhånd
så vi har et godt regelverk
jeg mener at det fortsatt må være sånn at du må ha et <ee> du må ha et <ee> <ee> avtale med Fylkesmannen og at det ikke bare er en utdeling som er generell uten å ha en sånn gjennomgang
den ordinære spørretimen er dermed over
sak tre er referat
det foreligger ikke noe referat
dermed er kartet for i dag ferdigbehandlet
ber noen nå om ordet før møtet heves
representanten Eirik Sivertsen som har vært permittert har igjen tatt sete
den innkalte vararepresentant for Troms fylke Kari-Anne Opsal tar nå sete
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe foreligger søknad om sykepermisjon for representanten Lene Vågslid i tiden fra og med trettende juni til og med femtende juni
vararepresentanten Christian Tynning Bjørnø foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
representanten Torhild Bransdal vil framsette et representantforslag
Torhild Bransdal
representanten Heidi Greni vil framsette et <ee> representantforslag
Heidi Greni
representanten Ole André Myhrvold vil framsette et representantforslag
Ole André Myhrvold
president på vegne av representantene Marit Arnstad Emilie Enger Mehl Sandra Borch og Ivar Odnes og meg selv vil jeg sette fram et <ee> forslag om erstatningsreglene ved tap av beitedyr til rovvilt