scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
folkerettslige forhold inngår i sjekklisten herunder vurderinger som må tas i forbindelse med potensiell maktanvendelse og fastsettelse av engasjementsregler
og for øvrig fastsetter alltid den en den til enhver tid sittende forsvarsminister engasjementsregler for hver enkelt operasjon norske styrker deltar i
president bruk av sivile lokalt ansatte til stridende oppgaver skal ikke forekomme
for å unngå urettmessig bruk i framtida har FD utarbeida retningslinjer rundt bruken av lokalt ansatte i internasjonale operasjoner og disse retningen retningslinjene ble implementert i Forsvaret i tjuefemten
rettningslinjene omhandler blant annet bestemmelser om at Forsvaret primært skal søke å dekke behov innafor egne personellressurser de dersom de egne ressursene ikke dekker behovene skal Forsvaret tilstrebe å kontrahere tjenester fra firmaer eller tjenestetilbydere lokalt
Forsvaret skal gjennomføre vurderinger av lokalt ansattes sikkerhet både i løpet av og etter deres ansettelsesforhold
kontraktene skal konkretisere Forsvarets ansvar også etter opphør av arbeidsforholdet
det skal presiseres at tjenesten <ee> er som ikke-stridende og skal utføres uten uniformering og uten bevæpning
lokalt ansatte skal i størst mulig grad benyttes på en måte som gjør at de ikke oppfattes som medlemmer av norske væpna styrker
president Røde Kors-merkinga på sanitetskjøretøyer i Afghanistan ble med grunnlag i Genève-konvensjonene beslutta fjerna en periode i totusenogelleve eller unnskyld fra totusenogelleve
utvalget advarer mot å la dette bli en praksis da det på lengre sikt undergraver sanitetens beskyttelse i krigens folkerett
jeg har forståelse for de hensynene utvalget trekker fram men understreker at beslutninga hadde hjemmel i krigens for folkerett og at alle prosedyrene for dette ble fulgt
FD og Forsvaret ser på dette som et unntak fra hovedregelen og at en slik beslutning må være gjenstand for en konkret vurdering i hvert enkelt tilfelle
avslutningsvis vil jeg si noe om utvalgets kommentarer knytta til personellspørsmål herunder utdanning i lokale forhold og tid i stilling ute
utvalget beskriver at personell må skoleres i samfunnskunnskap om konfliktområdene de reiser til
dette er et område departementet og Forsvaret prioriterer høyt
avdelinger som sendes ut gjennomgår normalt en tre til seks måneders oppsetningsperiode hvor de blant annet blir gitt skolering i samfunnskunnskap og kulturforståelse i innsatsområdet
den kommende utdanningsreformen i Forsvaret samt forbedring av erfaringslæringsmodellen vil styrke den systematiske tilnærminga på dette fagområdet
utvalget tar opp utfordringer knytta til at nøkkelpersonell står for kort tid i stilling ute
dette er en avveining president mellom ulike viktige hensyn
de aller fleste nære allierte opererer også med seks måneders deployeringsperioder
utfordringen er selvfølgelig og det peker jo også utvalget tydelig på er at det tar tid å bygge relasjoner og tillit
derfor så er det viktig at Forsvaret også fokuserer på som de har gjort i lang tid tiltak som bidrar til å avbøte det
samtidig er det selvfølgelig et vesentlig og tungtveiende hensyn at soldatene våre ikke skal ha for lange sammenhengende deployeringsperioder ute
Forsvaret har gjennom sitt engasjement i Afghanistan demonstrert god evne til å løse militære oppdrag
oppdragene har vist at Norge har meget kompetente soldater som er godt trent og godt skikka for denne type operasjoner
for tjuesytten er det norske hovedbidraget fortsatt å støtte afghansk spesialpoliti CRU i Kabul samt å støtte det afghanske spesialpolitidirektoratet
det norske styrkebidraget har hjulpet afghanerne til å forhindre økt voldsnivå og destabilisering i Kabul og i den seinere tid også andre steder i landet
CRU er en meget viktig nasjonal strategisk ressurs som har vært brukt i for å møte flere større og komplekse angrep mot afghanske og vestlige mål i Kabul og omegn
men president viktigere enn operasjonene som når offentligheten er de operasjonene som makter å forhindre angrep ved at sikkerhetsstyrkene identifiserer og arresterer gjerningsmenn før de får handla
utviklinga av afghanske sikkerhetsstyrker anses av NATO som én av suksesshistoriene fra innsatsen i Afghanistan
i tillegg til spesialstyrkene har vi avgitt et fåtall stabsoffiserer til NATO-operasjonens kommandostruktur
vi støtter Afghan National Army Trust Fund med seksti millioner kroner årlig foreløpig til og med tjuetjue
i åra mellom totusenogsju og totusenogseksten har Norge utbetalt cirka fem hundre og femtiseks millioner kroner til dette fondet
president Norge har siden oppstarten av operasjonene i Afghanistan bidratt substansielt med etterspurte militære kapasiteter
vi har opprettholdt og videreutvikla gode relasjoner og samarbeid med våre allierte
og som jeg redegjort for har vi over lang tid fulgt opp forholdene Afghanistan-utvalget kommenterer i sin rapport som en del av den formaliserte erfaringslæringsprosessen
arbeidet med å forbedre denne pågår kontinuerling
afghanske myndigheter vil trenge assistanse og støtte i mange år fremover
regjeringa følger situasjonen nøye og vil vurdere å forlenge norske bidrag utover det som hittil er planlagt
det vil i så fall skje i nær dialog med NATO og våre nære allierte
det å erkjenne kompleksitet det å erkjenne at ting tar tid og at veien sjelden er rettlinja er en helt avgjørende erfaring
presidenten vil nå foreslå at utenriksministerens og forsvarsministerens redegjørelse sendes utenriks- og forsvarskomiteen
ingen innvinn innvendinger er reist mot dette og det anses da vedtatt
sakens ordfører som er Svein Roald Hansen
president det er en enstemmig innstilling i denne saken men opptak av nye medlemmer i NATO bør ikke forbigås i stillhet her i salen
til det er forpliktelsene vi påtar oss for store
under NATOs ministermøte annen desember i tjuefemten ble Montenegro invitert til å innlede forhandlinger om medlemskap i NATO
og etter at forhandlingene ble avsluttet har landets regjering bekreftet sitt ønske om å tiltre alliansen
og nittende mai i fjor bre pro ble protokollen om Montenegros tiltredelse undertegnet
det er jo bred enighet blant NATO-landene at utvidelsen av alliansen er en kontinuerlig prosess
Montenegro har deltatt i dette siden totusenogni
Montenegros medlemskap vurderes til å være viktig for sikkerheten og stabiliteten på Balkan og for euro for det euroatlantiske området som helhet
det vil bidra til å realisere målet om et Europa som er fritt og selvstendig og som står samlet om å møte felles sikkerhetsutfordringer
komiteen anbefaler på bakgrunn av dette at Stortinget samtykker til godkjenning av protokollen om Montenegros tiltredelse til NATO
neste taler er Øyvind Halleraker
jeg vil takke saksordfører for en rask og presis behandling av denne saken
det er også grunn til å takke regjeringen for en rask behandling av Montenegros opptak som fullt medlem i NATO
for det er jo slik at alle åtteogtyve|tjueåtte medlemsland må gi tilslutning til at nye medlemmer tas opp i organisasjonen
og da er det selvsagt viktig for søkerlandene å få en snarlig avklaring
Montenegro har for øvrig vært partnerland i i mange år
Montenegro har gjennomført omfattende reformer og tilkjennegitt forpliktelse til å bidra til de alliertes felles sikkerhet og verdigrunnlag
Montenegro er president et viktig land på Balkan og deres medlemskap i NATO vil bidra til å virkeliggjøre målet om et demokratisk og stabilt Europa som står samlet om å møte nye sikkerhetsutfordringer
president det er gledelig at det er en enstemmig komité som står bak denne innstillingen
ingen flere har bedt om ordet og debatten i sak to er dermed omme
etter ønske fra utenriks- og forsvarskomiteen vil presidenten foreslå at sakene tre til fem behandles under ett og det anses som vedtatt
sak tre innstilling fra utenriks- og forsvarskomiteen om nordisk samarbeid innstilling nummer ett hundre og tjueen S tjueseksten tjuesytten jamfør stortingsmelding <ee> nummer fem tjueseksten tjuesytten
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til inntil seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen
videre foreslås det at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Marit Nybakk som er ordfører saksordfører i sakene tre og fire
ærede president la meg først få gratulere den nye europaministeren med jobben og understreke at han også er statsråd for nordisk samarbeid
president i økende grad så ser verden mot Norden
Europa ser mot Norden ser på de nordiske velferdsstatene den nordiske måten å organisere samfunnet vårt på
mens vi har hatt ulike former for kriser i flere av landene sør i Europa så har den nordiske modellen stått ganske støtt
visst er det omstyringsutfordringer også her
vi opplever også flyktningkriser eller vi ser og har sett flyktningkrisen
vi er en del av den globaliserte verden og vi må ta vår del av ansvaret for utviklingen i vår verdensdel
vi føler også usikkerheten ved inngangen til tjuesytten
vi rystes av terrorhandlinger og senest for en uke siden så skrev jeg i kondolanseprotokollen i den tyrkiske ambassaden etter terroren i Istanbul
og ISILs herjinger og krigen i Syria er også ganske nær vår dørstokk
men de nordiske landene har likevel et fundament som sikrer oss mot de verste stormkastene
det er de verdiene våre samfunn er tuftet på som får stadig større oppmerksomhet
i februar i tjuetretten så ble den første felles nordiske kultursatsingen utenfor Norden arrangert i Washington utstillingen Nordic Look
Nordic Cool het den faktisk Nordic Cool
og visst var amerikanerne interessert i nordisk mat og i nordisk kunst og kultur men det var primært den nordiske samfunnsmodellen som vakte interesse
et tett og velfungerende nordisk samarbeid er viktig for Norge og høyt prioritert av regjeringen slår regjeringen fast innledningsvis i dagens melding om nordisk samarbeid
og nordisk samarbeid er blitt mer dynamisk med stor bredde og dybde og oppslutning ikke minst
vi er verdens tettest integrerte samfunn og økonomi og vi representerer femogtjue|tjuefem millioner mennesker egentlig en stormakt president
komiteen viser i innstillingen til at det nordiske samarbeidet er viktig for sysselsetting og verdiskaping og omfatter de fleste samfunnssektorer
komiteen er også enig i at det blir stadig viktigere å forstå Norden som en del av Europa og verden
det er interessant at det finske formannskapet satte fokus på økt norsk samarbeid om europapolitikk og utenrikspolitikk
dette kommer også i kjølvannet av <ee> et stadig tettere nordisk forsvarssamarbeid
og det er et samarbeid som skjer på tross av og med basis i ulike sikkerhetspolitiske forankringer
fra tjuetretten så fikk Nordisk råd sterkere parlamentarisk innflytelse på forsvarssamarbeidet NORDEFCO der Danmark hadde formannskapet i tjueseksten
det er for øvrig et samarbeid med et stort potensiale fortsatt
det samme kan også sies om nordisk samarbeid om samfunnssikkerhet basert på de såkalte Haga-erklæringene
veldig mye av samarbeidet i Norden president dreier seg ellers om å fjerne grensehindre gjennom samarbeid og harmonisering
de siste tiårene er dette arbeidet blitt en del av arbeidet også i EU EØS-området altså EUs indre marked
president <ee> grensehinderarbeidet gjør Nordisk rå råd eller nordisk samarbeid Nordisk råd og Nordisk ministerråd også relevant for folk i hverdagen
da jeg ble valgt til president i Nordisk råd høsten tjuetolv så fikk jeg umiddelbart henvendelser fra folk som strevde med grensehindre
grensehindre som fortonte seg som både stupide og meningsløse hvis det lov til å bruke det uttrykket eller uttrykkene
det var fortolling av utstyr for dem som pendler over grensa hver dag tro det eller ikke
og det var bonden som når han skulle hjelpe naboen på den andre siden av grensa i høyonna ja så måtte han ut med ganske store summer for å kunne kjøre sin egen traktor noen meter over grensa
det var toll på mat når man skal på marknaden i grensebygda på andre siden av grensen for å selge strikkede votter
det var ulike panteordninger og det er ulike panteordninger for flasker og bokser
jeg vet ikke hvor mange år man har forsøkt å gjøre noe med det uten noe som helst resultat
og trygdeproblemer for henne som hadde bodd i Danmark i noen år og for ikke å snakke om skattesaken til de norske pensjonistene i Sverige
og Ministerrådet har en målsetting om å fjerne fem til ti grensehindre per år med fokus på arbeids- sosial- og utdanningsområdet
president et område som også bør nevnes er det nordiske energisamarbeidet basert på en handlingsplan for tjuefjorten til tjuesytten
her prioriteres blant annet det nordiske elektrisitetsmarkedet fornybar energi energiforskning og nordisk samarbeid i internasjonale fora
Norge tar over formannskapet i Ministerrådet i tjuesytten der Norden i omstilling er hovedpilar og jeg ønsker statsråden lykke til med det arbeidet også
jeg registrerer at regjeringen mener at vi har mye å tjene på et enda tettere samarbeid med våre nordiske naboer blant annet om klima grønn omstilling og konkurransekraft
Nordisk råds altså parlamentarikerforsamlingen har også hatt en omfattende reformprosess <ee> de siste åra
rådet har også jobbet <ee> lenge med å se om det er mulig med en sterkere forankring av arbeidet i de nasjonale parlamentene
det president er altså ikke så veldig enkelt og det vet vi også her i Stortinget
jeg regner ellers med at representanten <ee> representanter for Nordisk råds delegasjon også vil si mer om arbeidet i sine innlegg
for parlamentarikerne er viktige og nødvendige pådrivere for beslutninger i det enkelte ministerråd president
neste taler er Sylvi Graham
president la meg starte med å takke saksordfører for god jobb og også godt innlegg i salen
den norske regjeringen prioriterer jo det nordiske samarbeidet høyt
og de nordiske landene er våre nærmeste venner og viktigste partnere
vi deler de samme grunnleggende utfordringene enten det gjelder konkurransekraft grønn vekst omstilling til lavutslippssamfunn sikkerhet migrasjon og integrering
felles utfordringer geografisk nærhet felles historie tradisjoner språk kultur og verdier gir et solid utgangspunkt for samarbeid
men det er helt sentralt at det nordiske samarbeidet faktisk skaper merverdi for innbyggerne i Norge og i Norden
for å sikre legitimitet til samarbeidet må det være effektivt og gi resultater
derfor er det bra at reformarbeidet fortsetter med Nytt Norden 2.0
arbeidet omfatter blant annet adhocpregede samarbeidsformer et mer fleksibelt budsjett og et tettere samspill mellom formelt og uformelt samarbeid president
president det nordiske samarbeidet bør bli mer synlig mer konkret og mer aktuelt
strukturene innenfor samarbeidet bør utnyttes bedre
vi i Norden har klare nasjonale regionale interesser av det
Norden er foregangsregion for velferd og livskvalitet med høy sysselsetting tillit i arbeidslivet og et godt utbygd velferdsstat som har vist seg robust i møte med globaliseringen
dette gode utgangspunktet skal vi utnytte til å fremme grønn omstilling og konkurransekraft i samspill mellom myndigheter kunnskapsinstitusjoner og næringsliv i Norden
for å styrke fremtidig norsk konkurranse ev nordisk konkurranseevne er det viktig å ligge i front for digitaliseringen av økonomien
det er bra med et mål om samarbeid om utviklingen av et velfungerende digitalt indre marked og at de nordiske landene gjennomfører nytt regelverk på en mest mulig harmonisert måte
Norden bør fortsatt fremstå som eksempler for andre regioner i Europa for nedbygging av grensehindre
utvikling av delingsøkonomien og sirkulær økonomi er også områder hvor Norden har gode forutsetninger for å engasjere seg
Norden som kunnskapsøkonomi tjener på samarbeid for å utløse felles skaperkraft og fremstå som en interessant partner for ledende kunnskapsmiljøer i Europa og globalt
president Norge har altså overtatt formannskapet i nordisk ministerråd i tjusytten
programmet for det nordiske form norske nordiske formannskapet folger tre hovedspor Norden i omstilling Norden i Europa og Norden i verden
det norske formannskapet ønsker å utvikle felles konkurransekraft og sikre en sentral plass for Norden i det globale grønne skiftet
i tillegg vil Norge prioritere integreringssamarbeidet på områder hvor alle de nordiske land står overfor betydelige utfordringer
i år settes det i gang et nordisk program om integrering hvor landene skal utvikle og utveksle kunnskap og praksis
flyktninger skal så raskt som mulig å bli selvforsørget og kunne etablere seg i arbeids- og samfunnsliv
dette er sentralt for å lykkes med integreringen
det er denne representantens håp at programmet vil bidra til at de nordiske landene utvikler en mer målrettet og effektiv politikk for inkludering av flyktninger og innvandrere
dessuten mener jeg vi trenger en tydelig nordisk stemme i det europeiske samarbeidet og i regelverksutviklingen for det indre marked som tjener både Norge Norden og Europa
Norden har også forutsetninger interesse av og ansvar for å påvirke utviklingen der vi kan for å oppfylle FNs sytten bærekraftsmål der vår statsminister Erna Solberg er utpekt av FNs generalsekretær til å være en pådriver
president samarbeidet mellom Norden og Nordvest-Russland har blitt betydelig trappet ned etter det russiske justisdepartementets vedtak om å stemple Nordisk ministerråds kontor i <ee> Russland som utenlandske agenter i januar tjuefemten
virksomheten på ministerrådets kontor i Sankt Petersburg er fortsatt minimal
i tjueseksten startet et nytt åpent program for nordisk-russisk prosjektsamarbeid opp
president det varme og levende parlamentarikersamarbeidet i Norden er viktig
Nordisk råd er et viktig møtested for utveksling av erfaringer dialog og politikkutforming og nordi norsk deltakelse i Nordisk råd er en verdifull mulighet for å videreutvikle og styrke samarbeidet mellom våre nordiske land
president det kommer andre representanter fra Høyre etter meg som vil kommentere innstillingen i sak fem årsrapporten fra Stortingets delegasjon for arktisk parlamentarisk samarbeid
neste taler er representanten Tone Heimdal Brataas deretter statsråd Frank Bakke-Jensen
president Fremskrittspartiet mener at et tett og godt nordisk samarbeid er viktig for Norge
dette er også høyt prioritert av regjeringen
et tettere samarbeid med våre naboland vil kunne gjøre oss bedre i stand til å møte utfordringene i en verden i rask forandring
utviklingen i Russland flyktningstrømmer og terrorisme som følge av konflikter i Midtøsten og Nord-Afrika og et europeisk samarbeid som er satt på prøve er noen av forholdene som Norge må håndtere
det er mye vi ikke kan klare alene
derfor bør vi styrke samarbeidet om viktige grenseoverskridende spørsmål med de nordiske landene
disse er våre naturlige allierte som vi deler språk kultur verdisyn og interesser med
president det finske formannskapet i tjueseksten satte fokus på mer nordisk samarbeid om europapolitikk og utenrikspolitikk
de nordiske landene samarbeider allerede godt på den internasjonale arena
de nordiske landene har et nært samarbeid i FN blant annet om å sikre representasjon i nordiske land i ulike FN-organer
i forholdet til EU er kontakten med de nordiske landene særlig viktig når norske interesser skal æv ivaretas i EUs politikk og regelverksutvikling
gjennom de nordiske medlemslandene får vi også informasjon om drøftingene i EU
til gjengjeld får de andre nordiske EU-landene informasjon fra Norges deltakelse i grupper der bare EU-kommisjonen deltar slik som i WTO
president som en følge av en endret sikkerhetssituasjon i øst ser vi at Sverige og Finland øker samarbeidet med NATO i østersjøområdet
det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO er et resultat av at disse to landene har blitt mer aktive på den sikkerhetspolitiske arena
de nordiske landene har i stor grad sammenfallende syn på dagens situasjon i østersjøregionen og har økt dialogen om forsvarsplanlegging og krisehåndtering
vi vil understreke at dette ikke er en erstatning for NATO-samarbeidet men et supplement
samarbeidet mellom de nordiske landene må levere gode og konkrete svar på aktuelle utfordringen som Nordens innbyggere møter i hverdagen
Norge vil ha mye å tjene på mer regionalt samarbeid innenfor utfordringer knyttet til miljø konkurransekraft og demografiske endringer slik som integrering
for eksempel er det opprettet et nordisk program for erfaringsutveksling og utvikling av ny kunnskap i integreringspolitikken vil bli gjennomført i perioden tjueseksten tjueatten
president Fremskrittspartiet vil særlig fremheve grensehinderrådets arbeid med å forebygge og fjerne grensehindre og andre hindre som he fremmer hemmer vekst
for eksempel arbeider norske og svenske myndigheter sammen om en løsning slik at svensk førerett for snøscooter skal være gyldig i Norge også
ambisjonene er å fjerne fem til ti grensehindre per år særlig innen arbeid sosial og utdanning
da har representanten Liv Signe Navarsete bedt om ordet og får det før statsråd
neste taler er statsråd Frank Bakke-Jensen deretter Eirik Sivertsen
som statsministeren sa i sin nyttårstale historien om Norge viser at både vår velstand og vår trygghet skaper vi best sammen med andre
og president jeg tør legge til særlig sammen med våre nordiske naboland
i en verden prega av raske endringer større uforut å uforutsigbarhet er det det nordiske samarbeidet blitt mer relevant enn noen gang
i urolige tider skaper det nordiske samarbeidet en stabilitet mange andre land higer etter
bredden og dybden i det nordiske samarbeidet er behørig dokumentert i meldinga som debatteres her i dag
president første januar tok Norge over formannskapet i det nordiske regjeringssamarbeidet etter Finland
vårt formannskap i tjuesytten har tre hovedspor
det første hovedsporet er Norden i omstilling
Norden er en foregangsregion som har vist seg robust i møte med globaliseringa
det her gode utgangspunktet skal vi få utnytta til å fremme grønn omstilling og økt konkurransekraft i samspill mellom myndigheter kunnskapsinstitusjoner og næringsliv i Norden
samarbeidet om og deling av kunnskap blir et stadig viktigere verktøy for å øke vår konkurransekraft
for å styrke den her skal vi fortsatt ligge i front i digitalisering av økonomien
tett nordisk samarbeid bidrar til det her
våren tjuesytten inviterer vi til en nordisk-baltisk ministerkonferanse om digitalisering
her setter vi fokus på digital integrasjon og regionalt digitalt entreprenørskap
vi skal òg igangsette et program for nordisk innovasjons- og næringspolitikk som skal sette tydeligere mål for nordisk konkurransekraft
for å fremme grønn omstilling i Norden skal vi foreta en strategisk gjennomgang av klima- og miljøsektoren
på energiom energiområdet skal o Ollila-rapporten presenteres og det skal utarbeides et nytt arbeidsprogram på energisektoren
våre formannskapsprosjekter skal understøtte arbeidet
prosjektet om grønn omstilling og konkurransekraft i nordiske byregioner er et viktig eksempel
vår plass i formannskapet tar også sikte på å følge opp Finland si satsing på integreringssamarbeidet
de nordiske landene har mange felles utfordringer når det gjelder integrering av flyktninger
den nordiske velferdsmodellen er avhengig av høy arbeidsdeltakelse
<ee> vi setter fokus på integrering av flyktninger i arbeidslivet under vårt formannskap
vellykka integrering er en økonomisk politisk og sosial nødvendighet
oppgavene er store men Norden står i ei særstilling når det gjelder mulighetene for å lykkes på det her feltet
president det andre hovedsporet er Norden i Europa
det indre marked i av grunnleggende betydning for det nordiske samarbeidet for våre økonomier og for vår velferd
den nordiske tradisjonen hvor forpliktende samarbeid bidrar til velferd og stabilitet fortsetter å inspirere også europeisk integrasjon
i dag står EU i ei brytningstid med ett medlemsland land på vei ut
samtidig er det behov for en sterk og konkurransedyktig europeisk økonomi og mer europeisk lederskap på den internasjonale arenaen
da er det viktig at Norden kjenner si besøkelsestid
EU trenger et sterkt og tydelig Norden like mye som Norden trenger et sterkt EU
under vårt formannskap vil vi arbeide for å styrke det nordiske samarbeidet om europapolitikken
vil vi bidrar til større nordisk synlighet i Europa
vi ønsker mer bruk av fellesnordiske innspill på områder av felles interesse
tematisk vil vi fokusere på tre områder klima og miljø energi og digitalisering
ei grunnleggende forutsetning vil være at samarbeidet skaper merverdi for oss alle
Norden i Europa vil også være tema når jeg ønsker mine nordiske kollegaer velkommen hit til Oslo den niende februar for det første møtet mellom nordiske samarbeidsministre under vårt <ee> formannskap
det siste hovedsporet president i vårt formannskap er Norden i verden
det handler om å videreutvikle det strategiske nordiske sam partnerskapet i utenrikspolitikken
de nordiske landene har gjennom mange mange år vært god på strategisk samarbeid ute
vi har forskjellige tilknytninger til forskjellige internasjonale organisasjoner det være seg NATO det være seg EU
<ee> vi har <ee> lang erfaringer med å samarbeide i i FN
<ee> <ee> og den og under pilaren Norden i verden vil vi søke ytterligere spisse det her samarbeidet
utgangspunktet vårt er et felles verdisett utgangspunktet vårt er at vi har en s lang felles historie
det er et fortrinn vi vil utnytte når vi skal fremme Norden i verden
i vårt nordiske formannskap i tjuesytten vil vi etterstreve aktualitet og relevans i samarbeidet
vi vil arbeide for resultater merverdi for innbyggerne sånn skal vi sikre det nordiske samarbeidets fortsatte tillit legitimitet også i årene fremover
vi åpner for replikkordskifte og første replikant er representanten Eirik Sivertsen deretter Liv Signe Navarsete
ja president la meg få lov til å starte med å benytte anledninga til å ønske statsråden et godt nytt år og gratulerer med nye <ee> oppgaver
mitt spørsmål er knytta til Europaparlamentet som for øyeblikket <ee> behandler det som kalles en kommunikasjon fra EU-kommisjonen knytta til arktiske strategier
vart|ble presentert av av kommisjonen i mai og ligger nå til behandling i Europaparlamentet
<ee> er nå ganske omstendig behandling hvor flere komiteer er involvert
det er en omfattende strategi
så spørsmålet blir da hva tenker <ee> statsråden om den strategien som <ee> Europaparlamentet nå har til behandling
er EU på rett vei eller går det i feil retning
ja p president takk for lykkeønskningen
jeg er jeg skal være forsiktig med å si om det er feil vei eller fei <ee> riktig riktig vei
<ee> de nordiske landene har gjennom mange år også hatt fokus på det på det arktiske
hvert land har sin arktiske strategi og man har gjennom et samarbeid i Norden også fremheva den det her arbeidet tidligere
det blir jo en viktig del av det fremtidige arbeidet
Sivertsen til ny replikk
president jeg jeg takker for svaret og deler statsrådens oppfatning av at det at Norden forsøker å samordne seg <ee> i forhold til hvilke interesser vi har i de nordlige områdene eller Arktis som det ofte beskrives som som internasjonalt er er viktig
vi deler mange interesser der <ee> og har noen <ee> forskjelligheter også
jeg utfordra i sted statsråden på å si noen ting om EU var på rett vei eller <ee> ikke rett vei
hvilke|1 deler av den europeiske eller av EU sin strategi knytta til Arktis er det statsråden best syns tjener Norge på det området
ja president da var jeg kanskje utydelig jeg v <ee> <ee> i starten da jeg sa at jeg har ikke inngående kjennskap til EU sin strategi sånn at jeg kan punkte den delen
det vi det vi vet fra den fra den daglige politiske debatt det er at klima er viktig
vi vil vil <ee> i den grad man finner klima i sta den strategien fra EU så vil det være en <ee> viktig del av det
<ee> omstilling er også et viktig <ee> tema i EU i den grad EU drar omstillingsarbeid opp i sin arktiske strategi så vil det være viktig
ellers så vil <ee> jeg|1 i utgangspunktet tenke at det aller viktigste delen i vårt arbeid det vil være å væ å fremme norske interesser overfor EU gjerne gjennom det nordiske samarbeidet
og før fra norsk side så er klia klima og så <ee> <ee> verdiskapning og aktivitet i også i Arktis en av de viktige pilarene
neste replikant er representanten Liv Signe Navarsete
<ee> jeg tenker at <ee> et et regionalt samarbeid <ee> europeisk samarbeid i forhold til de utfordringene vi står på når det gjelder migrasjon <ee> når det gjelder passkontroll er et gode
jeg tenker også at et samla Norden i i i det samarbeidet med et felles verdisett med felles erfaringer <ee> er et er et veldig gode
jeg tenker at den den den gode dialogen vi har nå den spesialordninga vi har fått fått nå den fungerer etter hensikten og jeg trur kanskje <ee> eller jeg er ganske jeg er helt sikker president på at Norge har mest å tjene på å samarbeide bredt også i Europa
Navarsete ny replikk
ja president i aller høyeste grad
jeg mener også at vi har et veldig dokument som heter Sundvolden-erklæringa som er et <ee> utrulig spisst og godt dokument for å for å <ee> bedre tilværelsen for folk som bor i distriktene som for eksempel meg president
det legger altså opp til at vi skal bruke mere penger på infrastruktur for instrafruktur er viktig ute
<ee> det er et et program som ser distriktene ser nord og sier at det blir vår viktigste økonomiske tyngdepunkt i i fremtida
jeg tenker at den politikken den her regjeringa fører står seg godt <ee> opp mot de dokumentene som jeg registrerer nå presenteres fra Sverige for andre og våre naboland
vi skal huske på at Norge er jo den av de nordiske landene som har ei en stor del av befolkninga i distriktene
vi har altså lyktes
neste replikant er representanten Torgeir Knag Fylkesnes
ja ja takk skal du ha takk for lykkeønskningen der
og altså for det første så er det jo gjort en god del på på infrastruktur og transport i Norden
jeg tenker at det viktig også se Norge i en mye mye mer <ee> horisontal linje og så tenke san transportårene gjennom Norge gjennom Sverige gjennom Finland ut mot markedene våre <ee> markedene våre
jeg tenker også at et tett nordisk samarbeid skal og et gå et aktivt lederskap i nordisk ministerråd fra norsk side skal kunne løfte også de spørsmålene på en på agendaen
jeg mener det er et veldig godt prosjekt for fellesskapet og for Norden
ingen fler har bedt om ordet etter replikk og dermed er replikkordskiftet over
neste taler er representanten Torgeir Knag Fylkesnes deretter Eirik Sivertsen
Fylkesnes vær så god
<INAUDIBLE> taler er Eirik Sivertsen deretter Sonja Mandt
president Stortingets delegasjon for arktisk palamentarisk samarbeid har et oppdrag fra Stortinget i å bidra til å sette arktiske og nordområdespørsmål på dagsorden
la meg få benytte anledninga til å berømme delegasjonens medlemmer sin evne til å delta og til å engasjere seg aktivt i mange av de spørsmålene som er viktig for nasjonen
og jeg vil benytte denne anledninga også til å minne om at i totusenogseksten så feira vi <INAUDIBLE> tjueårsjubileum for arktisk råd
og kortversjonen fra mi side er at arktisk råd har vært en suksess
det er et samarbeid et frivillig samarbeid mellom de åtte arktiske landene som har bestått i i tjue år og det er frivillig og det er et konsensusorgan basert på et miljø- og klimasamarbeid
det har vært innovativ i sin måte å møte verden på blant annet ved at urfolk i regionene har vært representert ved beslutningsbordet ved ministermøtet annethvert år helt fra starten av
miljø- og klimasamarbeid var fundamentet
det utvikla seg til at Norge fikk ivareta viktige nasjonale interesser ved å få gjennomslag for at det er internasjonal lov som gjeld|gjeler
det er UNCLOS UN Conventional Law of the Seas som avgrenser rettigheter og plikter for de nasjonene som er involvert
og jeg tenker president at vi burde ha brukt anledninga til å debbatere også nærmere fra norsk side hvor skal Arktisk råd gå de neste tjue årene
det skjer ei utvikling nå der det har vært et samarbeid om miljø og klima som vil være viktig å stadig være viktigere også i arktisk men det er også et økende interesse og økende dialog om økonomisk utvikling og muligheter
vi har fått en ny aktør på banen også et ektefødt barn av arktisk råd Arctic Economic Council som representerer næringslivet i hele regionen
for øyeblikket så er det Finland som har eller finske næringslivsinteresser som har formannskapet der som har overtatt etter Alaska
det har blitt en viktig aktør ved å peke på muligheter
dette gjenspeiler seg i slutterklæringa fra den tolvte parlamentarikerkonferansen a for <INAUDIBLE> parlamentarikere fra Arktis som vart|ble holdt i Uland-Ude i Russland i juni i i fjor
er tre hovedtemaer som drøftes i den slutterklæringa president
det er knytta til klimaendringer og her handler det både om å forebygge ytterligere oppvarming og <INAUDIBLE> med de konsekvensene det vil få
det handler noen ting om å håndtere de konsekvensene vi allerede ser
og det handler noen ting om å kunne gjøre endringa slik at disse samfunnene i nord skal kunne leve med de rammevilkårene som klimaet gir også for framtida
utvikling av Arktis for de fire millioner innbyggere er helt sentralt når parlamentarikere møtes for å diskutere arktiske og nordområdespørsmål
da handler det om utdanning og forskning ikke bare i en nordisk <INAUDIBLE> som statsråden var innpå i sitt innlegg men også i en arktisk sammen sammenheng
levevilkårene for de som bor i nord må være lik de som bor i andre deler av landet
det er en problemstilling vi også møter i Norge president fordi om forskjellene mellom nord og sør kanskje er mindre i Norge enn i noen av de andre arktiske landene
det å ivareta urfolk sine rettigheter urfolk sin mulighet til å utvikle sin kultur sitt sitt samfunn og sin identitet er helt sentralt
og da vil jeg bruke én bisetning på å berømme representanten Nybakk sin innsats sammen med flere i Nordisk råd for å løfte også fram vårt urfolk samene si mulighet for å delta i de nordiske samarbeidet
det går ikke fort president men det går i riktig retning sakte men men sikkert og det skyldes en uttalt norsk innsats for å få til det her
tilbake til det arktiske samarbeidet så er det nå de økonomiske mulighetene som peker seg ut
president de arktiske områdene er sårbar det er begrensa med antall økosystemer som er der det gjør at man har spesielle utfordringer
da blir Corporate Social Responsibilities eller hvordan man driv|driver butikk på en etisk og moralsk forsvarlig måte et viktig område for framtida
vi ønsker å ta initiativet til å utvikle bedre instrumenter for å spre <INAUDIBLE> beste praksis for det slik at vi også i framtida vil få bærekraftige levedyktige nordlige regioner
neste taler er representanten Sonja Mandt deretter statsråd Børge Brende
president jeg vil også starte med å ønske det nye samarbeidsministeren velkommen til Stortinget og det nordiske samarbeidet
et arbeid som både er spennende og nødvendig og ikke minst viktig i tida framover
jeg vil starte med å begynne starte med å skryte av den norske delegasjonen som i Nordisk råd der en aktiv og synlig der delegasjon i samarbeidet
vi markerer <INAUDIBLE> forslag innlegg av kanskje den delegasjonen som har mest på i møter og i sesjon
Norge har to utvalgsledere dette året Bente Stein Mathisen fra Høyre og Jorodd Asphjell fra Arbeiderpartiet som bege har satt nordiske og norske saker på agendaen og vært gode ambassadører for delegasjon
det nordiske samarbeidet blir mer og mere viktig
der felles løsninger og felles standpunkt i store og små saker er nødvendig
utviklinga i EU og i verden for øvrig tilsier at vi bør utvikle vårt nære samarbeid enda mer
og Marit Nybakk i sitt unn innlegg understreka behovet veldig godt
at Nordisk råd har et godt samarbeid men Ministerrådet er helt avgjørende
i år så var det en positiv budsjettprosess som viste seg at vi er på rett vei
og jeg ser frem til fortsettelsen for det er lite vits å drive nordisk samarbeid på parlamentarikernivå og ville veldig mye bra dersom Ministerrådet ikke følger opp og viser vei og viser at arbeidet i rådet betyr noe
det at vi parlamentarikere ser at forslaga våre blir tatt på alvor og blir til virkelighet er helt nødvendig for at vi skal kunne bidra bedre
grensehindre er jo kanskje det som er betyr mest for hverdagen til nordens beboere
og det er bra at nå at det av avklart at tre av de sju som er definert som et problem er løst
mens de fire som er avskrevet av ulike årsak står igjen
men grensehinderarbeidet må fortsette
for det er vel det økte legitimasjonskravet og krav om pass som er et av de grensehindre som har skapt mest uro i det siste året
alle har forståelse for at man må kunne kontrollere hvem som skal komme inn i et land i gitte situasjoner men det store antallet som arbeider i ett land og bor i et annet land og som nå har hatt store forsinkelser og problemer er ikke lett å forsvare at vi har dette kravet
det må det jobbes videre med sånn at den passfriheten som vi er så stolte av og som <INAUDIBLE> vant til i Norden kan fortsette for den er viktig for det felles arbeidsmarkedet og felles følelsen vi har i Norden
et annet område som har vært aktuelt det siste året er mer forsvarssamarbeid
det har vært mere konferanser med stor deltakelse og stor interesse og n som viser at det er <INAUDIBLE> at det er noe som må jobbes enda mere med
sånne møteplasser er viktige for et saksfelt der det ikke er etablert formelle ministerråd
Norden har lenge hatt en felles språkforståelse
det er noe som vi med bekymring ser utvikler seg negativt
også i Nordisk råd øker bruken av tolking
det må vi ta på alvor og ikke godta at våre svenske og danske venner slår over til engelsk når vi snakker norsk
heldigvis så bidrar nå programserien Skam til økt interesse for at vi får et felles språk igjen siden den er solgt både til Danmark og Sverige og Island
og jeg ser fram til at også flere vil ta den serien med seg
det var også inne på her med allmennkringkastinga
dubbing av barneprogram er noe som bidrar til økt eller minsker språkforståelsen
og jeg mener at det er et viktig bidrag til at vi kan øke språkforståelsen ved at vi unngår dubbing av barneprogram
flere gode rapporter med felles utfordringer og forslag til tiltak er lagt fram de siste åra
jeg har lyst å nevne Bo Könbergs rapport om helse og felles utfordringer vi har der blant annet med antibiotikaresistens og Poul Nielsons rapport om arbeidsliv som vi nå jobber med
jeg vil også til slutt framheve det parlamentariske Østersjø-samarbeidet BSPC som feira femogtyve|tjuefem år i tjueseksten
tema i seksten var at vi åssen en kan bedre overgangen mellom utdanning og arbeidsmarked og sluttdokumentet er verdt å lese
jeg har for øvrig gleden av være rapportør på kultur og la fram da en rapport som kan gjøres om tiltak som kan gjøre og gjøres for å bedre eller sikre kulturen på ulike felt i de baltiske land og Norden
det er også et viktig samarbeid som vi må bygge videre på
helt til slutt så vil jeg takke Elisabeth Aspaker den tidligere samarbeidsministeren som har vært et <INAUDIBLE> vært en interessert og aktiv samarbeidsminister
det har vært fint å jobbe sammen med henne og jeg håper at neste minister blir like dedikert og interessert i det viktige arbeid som Nordisk råd og nordisk samarbeid er
neste taler er utenriksminister Børge Brende deretter Kåre Simensen
president Norge tar som kjent over formannskapet i det nordiske samarbeidet i ei tid hvor verden æ er i sterk endring
styrka nordisk samarbeid er naturlig svar på en utvikling som blir stadig mindre forutsigbar både internasjonalt og i våre nærområder
jeg ser det også i mitt daglige arbeid hvor jeg har nær kontakt med de nordiske utenriks- og utviklingsministrene
vårt fundament i Norden er vår lange tradisjon for å stå sammen og vårt sterke verdi- og interessefellesskap
dette er avgjørende i ei tid hvor etablerte verdier og institusjoner faktisk settes under økende press
jeg mener at det nordiske samarbeidet er viktigere enn på svært lenge fordi at vi står sammen om de verdiene som nå også settes under press
men samtidig så er det ikke noe tvil om at nordisk samarbeid også må skape resultater på områder som folk opplever som viktig også deres|1 hverdag
og dette er jo spørsmål særlig knytta til helse arbeidsplasser vekst og sikkerhet
praktisk samarbeid og konkrete resultater er det som skal til for å hindre at nasjonalisme og lettvinte løsninger vinn|vinner oppslutning og for å hindre at vårt vår kollektive handlekraft svekkes
de nordiske landene president møter mange av de samme sikkerhetspolitiske utfordringene og har ofte sammenfallende syn på utvikling i nærområdet
derfor behøver vi et omfattende utenriks- og sikkerhetspolitisk samarbeid i Norden selv om vi har ulik tilknytning
det er Danmark som er medlem av EU og NATO
Norge og Island er NATO og Sverige og Finland har sin tilknytningsform gjennom EU men også et nært partnerskap med NATO og som vi har et nært partnerskap med EU
ved å dele informasjon vurderinger og forslag til tiltak legg|legger vi grunnlaget for felles situasjonsforståelse og håndtering også under kriser
i tillegg til tett dialog skal det utenriks- og sikkerhetspolitiske samarbeidet utvikles videre på områder hvor den nordiske plattformen gir merverdi i form av styrka gjennomslag og ressursutnyttelse
Norden må gå i brisj bresjen for å hegne om de internasjonale rammeverket av regler verdier og organisasjoner som er bygd ut siden andre verdenskrig
vi må også stå sammen om en mer bærekraftig utvikling og mer og friere handel i Norden som i resten av verden
Norden må gå foran når det gjeld|gjelder løsninger på humanitære kriser slik vi nylig gjorde med felles diplomatiske henvendelser om Syria i Moskva og Teheran
det ble lagt merke til
de nordiske landene har alltid tilhørt FNs mest aktive støttespillere
sammen med mine fire nordiske kollegaer sendte jeg før jul et brev til FNs nye generalsekretær António Guterres
her pekte vi på saker vi mener det er særlig viktig at Guterres gir seg i kast med i tida framover
dette gjeld|gjelder menneskerettighetene bærekraftsmålene fredsdiplomati det videre samarbeidet med FNs sikkerhets med videre samarbeidet med Sikkerhetsrådet FNs samlede innsats for utvikling likestilling kvinners rettigheter og reform av FN-sekretariatet
det er en styrke for både Norden og verden at Sverige nå har tatt sete i Sikkerhetsrådet
denne uka så er det min kollega Margot Wallström som leder Sikkerhetsrådets møter
vi vil samarbeide nært med svenskene og vi har starta arbeidet for at Norge kan følge opp deres|1 innsats ved å velges inn i Sikkerhetsrådet for tjuetjueén og tjuetjueto
president jeg ser frem til å fordype det nordiske utenrikspolitiske samarbeidet ytterligere i totusenogsytten
de nordiske landene er permanente venner og partnere i utenrikspolitikk
jeg vil også president benytte anledningen til å gi honnør til Stortingets arktiske delegasjon som jeg har gleden av å møte senere klokka fjorten i ettermiddag
jeg syns at Stortingets arktiske delegasjon også gjør et veldig viktig arbeid og det er viktige saker som også står på dagsorden nå i løpet av våren
vi skal ha et Arctic Council utenriksministermøte i Fairbanks i Alaska i mai og det blir jo under den nye Trump-administrasjonen
og de utvikler nå fortløpende sin arktiske politikk
åpner for replikkordskifte første replikant er representanten Marit Nybakk deretter Eirik Sivertsen
Nybakk vær så god
ærede president la meg først takk for et veldig interessant innlegg om nordisk samarbeid sett fra et utenrikspolitisk perspektiv altså om det samarbeidet i Norden om utenriks- og forsvarspolitikk
da jeg første gang satt i Nordisk råd så var det ikke anledning til å verken drøfte eller snakke om utenrikspolitikk eller sikkerhetspolitikk
men utenriks- og sikkerhetspolitikk blir nå stadig viktigere for Norden og jeg syns det er interessant når utenriksministeren sier at at de nordiske land samarbeider om å hegne hegne om det internasjonale rammeverket
og jeg tror han har helt rett i at vi har den oppgaven og at vi fremmer de nordiske verdiene utenfor våre grenser
jeg har et spørsmål knyttet til det nordiske forsvarssamarbeidet
hvordan ser utenriksministeren at det kan videreutvikles nettopp med basis i de sikkerhetspolitiske alliansene som de ulike land er medlem av <INAUDIBLE>
utenriksminister Brende
president jeg vil også benytte anledningen til å takke representanten Nybakk for det arbeidet hun har gjort gjennom mange tiår for nordisk samarbeid
og hvis jeg ikke husker helt feil så kom vel representanten inn på Stortinget i nittenåttiseks
og det var jo fortsatt under den kalde krigen og hvor det nordiske samarbeidet var mye vanskeligere knytta til sikkerhetspolitisk samarbeid iallfall
det har endra seg og det er jo veldig interessant nå at på NATOs siste utenriksministermøte så satt jo Finland og Sverige inne under veldig mange av disk disse diskusjonene
de er nære NATO-partnere akkurat som vi er nære partnere i utviklingen av EUs utenriks- og sikkerhetspolitiske strategi hvor vi har også har gitt innspill og hvor vil trekkes inn
jeg er for øvrig også invitert til Europaparlamentets utenrikskomité for å redegjøre for vårt syn på arktisk politikk men også med basis i et nordisk perspektiv
så det er store muligheter også for å styrke dette samarbeidet ytterligere utover det vi gjør i dag
får vel ønske statsråden også godt nyttår
så la oss håpe at det blir et godt nytt år som statsråden var inne på sitt innlegg så er kanskje den globale situasjonen litt mer uoversiktlig enn den har vært vært de senere år
og i en arktisk nordområdesituasjon så skjer det også ting som som gjør at ja vi veit kanskje ikke helt hvor vi vi går hen nå
vi har et Russland som har brutt folkeretten men som vi allikevel forsøker å ha et konstruktivt samarbeid med
det er et uttalt målsetting både fra norsk og og andre parter si si side
så diskuterer også Europaparlamentet EU-kommisjonen sin kommunikasjon på arktisk strategi
hvordan ser hvilke utviklingstrekk ser statsråden innen det arktiske samarbeidet i de nærmeste årene
president vi må greie å beholde Arktis som et område for samarbeid
foreløpig så har vi ikke sett at mange av de mest bekymringsfulle trekkene i en sånn nullsumspillverden har kommet til Arktis
så men hvordan vi skal greie den balansegangen fremover det sier jeg ikke blir lett men jeg har håp om at vi ikke skal få den nega negative utviklinga i Arktis
ja president jeg takker takker for svaret og jeg deler håpet til til utenriksministeren
som statsråden var inne på i sitt svar så behandler jo Europaparlamentet nå den arktiske kommunikasjonen på fra fra kommisjonen
den har jo flere jeg mener det har tatt s mange viktige skritt i riktig retning i forståelsen av hva Arktis er og hvilket regelverk som gjeld|gjelder
allikevel så er det sånn at jeg oppfatter at Europa har et skal vi si ikke tilstrekkelig opplyst syn på hva Arktis og nordområdene faktisk er
hvilke tiltak eller strategier er det statsråden har for å bidra til en ennå bedre forståelse i Europa og EU for hva som trengs nå i de nordlige områdene
tror <INAUDIBLE> vært viktig å også hatt sentrale europeiske aktører i Norge og som deltagere i nord for å øke forståelsen av Arktis
mer enn ti prosent av vår befolkning bor nord for polarsirkelen
og vi har jo en grense også med vårt naboland Russland hvor det er en veldig asymmetrisk militær situasjon
det er ikke noe tvil om
ingen fler har bedt om ord etter replikk vi går videre på den ordinære talerlisten
neste taler er representanten Kåre Simensen deretter Michael Tetzschner
Simensen og de som heretter får ordet har en taletid på inntil tre minutter
president jeg skal òg starte med å gratulere min gode politikerkollega fra Finnmark med sitt nye verv
det har vært et interessant og lærerikt år som medlem av den norske delegasjonen til Nordisk råd interessant fordi at man treffer kollegaer fra andre land lærerikt fordi at det bidrar til en bedre forståelse om at de nordiske land har svært mye til felles
men president som vi ser av stortingsmeldinga så fins det fremdeles forbedringspunkter på mange ulike politikkområder
grensehindrene har vært nevnt og et godt eksempel på at der er en vi har et stykke vei å gå før man er i i skikkelig i i rute
president uttrykket sammen er vi sterke er viktig når vi diskuterer å utvikle det nordiske samarbeidet
vi ser det på flere og flere områder og for meg som kommer fra det høye nord vil jeg spesielt trekke frem Arktisk råd urfolksamarbeidet og Barentssamarbeidet som gode eksempler på at det gir en merverdi for befolkninga som lever der
samtidig så er det utrolig synd at nordisk informasjonskor i informasjonskontor i Alta legges ned med begrunnelsen jo at informasjonsarbeidet og prosjektarbeidet i Barentsregionen styres best fra Oslo
forstå det dem som kan
president som kjent så overtok Norge formannskapet i det nordiske samarbeidet nå i januar med gode målformuleringer
Norden i omstilling føler jeg er godt ivaretatt men som en ihuga EU-mann så er jeg glad for at Norden i Europa får stor plass men kanskje i enda større grad så ser jeg muligheten til å sette Europa i Norden på dagsorden