scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
en begrunnet innsigelse om at etablering av en friskole vil gjøre det vanskelig å opprettholde et desentralisert tilbud som følge av sviktende elevgrunnlag vil være relevant i søknadsbehandlingen
departementet ønsker ikke at økte muligheter til å etablere friskoler skal føre til at det blir vanskeligere for de elevene som ønsker det å velge en offentlig skole
i vurderingen av konsekvensene for skolestrukturen er det derfor relevant å se på tilknytning til nærskolen og rimelig reisevei for den gruppen elever som ønsker å gå på en offentlig skole
godkjente friskoler skal stå åpne for alle søkere som kvalifiserer til inntak i den offentlige skolen
inntak til friskole i byene gjelder altså uavhengig i hvor i landet eller hvor i fylket søkeren bor
friskoleloven har også en klar øvre grense for egenbetaling fra elevene
dette bidrar til at friskoler kan være et reelt alternativ for de aller fleste
i motsetning til offentlige skoler er det ikke et krav at friskolene rangerer søkere etter poeng ved inntaket
det derfor ingen grunn til at ungdom med lave karakterer kommer dårligere ut som følge av go at det godkjennes frittstående skoler
likeså ser jeg ingen grunn til at økt valgmu skal føre til at færre gjennomfører videregående opplæring
tvert imot
jeg vil òg vid vise til at over halvparten av eleven i private videregående skoler i Hordaland elever ved skolers godkjent på grunnlag av livssyn en anerkjent pedagogisk retning eller ved skoler som tilbyr en opplæring av særlig tilrettelagt for funksjonshemma
over halvparten som velger et privat tilbud velger altså et reelt alternativ til den offentlige skolen
og jeg meiner at dette viser at friskolene gir elevene økt valgmulighet på viktige områder i deres liv
i Hordaland er andelen elever som går på en privat videregående skole noe høgere enn i andre fylker
jeg er likevel ikke bekymra for at dette skal virke negativ verken på ungdommens valgmulighet eller gjennomføringen av videregående opplæring i Hordaland
det er helt rett at i løpet av de åtte årene der de borgerlige styrte så ble det godkjent veldig mange nye private skoler
så det <ee> det som nå beskrives er liksom nye skoler
men ministeren er ikke bekymret
for ti situasjonen er det at ett tusen ni hundre sko private skoleplasser er i Bergen sentrum
de har konsesjon til å drive videregående skole får tilskudd per elev som er evigvarende
de fikk nå for eksempel omgjort skoleplasser fra studiespesialiserende til til og bli påbygg som ikke ønsket
så når du ser så når man mist unnskyld na
president når du s man ser resultatet av hvordan det har oppstått nå er det ikke da behov for å sette inn tiltak for å begrense og øke begrense de private og øke muligheten for det offentlige til å styre
president jeg mener at dagens lov nettopp <ee> balanserer disse hensynene og vil <ee> bli ivak ivek vektlagt når de ulike skolene søker om om godkjenning
i Hordaland så har òg <ee> søkerne <ee> mulighet til å søke seg inn på videregående skoler i heile fylket heilt uavhengig av bosted
så derfor er det òg vanskelig se at påstanden om reduserte valgmuligheter <ee> er en følge av friskoler i plasser i i Bergen
og det er viser jo òg at den avveiningen som ligger i dagens lov er en videreføring òg av den praksis som var under forrige regjering
tidligere så har <ee> ministeren som nestleder i Høyre uttalt at han var åpen motstander av en slik utbyttebegrensning som det i dag er i skolen
<ee> men har også uttalt at <ee> valgfrihet for elevene er positiv for de kan påvirke innholdet
men realitetene nå i Hordaland er at bergensere har veldig få valgmuligheter det
enten har du god økonomi sånn at du kan gå på de private skoler
og det offentlige skoletilbudet er begrenset samtidig som man har redusert <ee> skoletilbudet i distriktet for å finansiere iallfall noe tilbud i Bergen
har ikke vi nå nådd en grense i forhold til det ideelle målet med valgfrihet
og hvilken grep vil ministeren ta
for også når man reduserer antall plasser så må det offentlige kun redusere plasser for offentlige studieplasser og ikke blant de private
vi har ingen handlingsrom ingen myndighet til og så sørge for at alle seksten ått og atten-åringer får det beste tilbudet og mulighet å fullføre videregående opplæring
president når det gjelder uttalelsen om utbytte så tror den må være gammal veldig gammal
jeg meiner at dagens forbud mot å ta ut utbytte har en egen god begrunnelse som gjelder gjelder utdanning
<ee> <ee> så er det sånt at jeg mener at dette må være en konkret vurdering basert på de søknadene som som kommer
da finnes det andre hensyn òg å ta
for eksempel så viser jeg til i mitt svar at en veldig stor andel av disse elevplassene i Hordaland handler for eksempel om livssyn funksjonshemming og reell reelle pedagogiske alternativ til den offentlige skolen
det òg viktige verdier å ta vare på et samfunn
neste spørsmål er fra representanten Else-May Botten til kunnskapsministeren
spørsmålet besvares av helse- og omsorgsministeren på vegne av kunnskapsministeren
Else-May Botten vær så god
hva har regjeringa gjort for å følge opp Stortingets vedtak og sikre det høgere utdanningstilbudet på Nordmøre
president <ee> Høgskolen i Molde hadde i totusenogseksten om lag to hundre og tredve|tretti studenter i Kristiansund fordelt på pe petroleumslogistikk sykepleie og noen videreutdanninger
Høgskulen på Vestlandet har tolv studenter som tar undervannsteknologi
i tillegg har Fagskolen i Kristiansund cirka to hundre studenter i ulike fag
Høgskolesenteret i Kristiansund blei stifta i totusenogsyv for å tilrettelegge for variert studietilbud i Kristiansund
høsten totusenogseksten la styret fram en ny strategi med sikte på etablering av Campus Kristiansund
det i år bevilga åtte komma to millioner kroner til høyskolesenteret
tilskudd skal gå til husleie betaling for IKT-tjenester og nettopp legge til rette for studietilbud i Kristiansund
høyskolesenter har òg n også noe tilskudd fra fylkeskommunen og Kristiansund kommune
omleggingen i petroleumssektoren har bidratt til utfordringer for arbeidslivet i Møre og Romsdal
for å styrke konkurransekraften og utvikle bedre tjenester er det nødvendig å styrke kompetansen i regionen
for å følge opp Stortingets merknad om høyere utdanning i Kristiansund har ko Kunnskapsdepartement kontakta NTNU Høgskolen i Molde Høgskulen i Volda
departementets vurdering etter denne dialogen er at Høgskolen i Molde bør ha hovedansvar for en eventuelt langsiktig tilbud om høgere utdanning i Kristiansund
andre utdanningsinstitusjoner kan eventuelt supplere med spesielle studietilbud som er etterspurt i arbeidslivet
tall fra Samordna opptak viser en økning på seksten prosent på antall førstevalgsøkere til Høgskolen i Molde
det er dermed én komma åtte førstevalgsøkere per studieplass
i de lokale opptakene er det i tillegg en økning på over hundre søkere
Høgskolen i Molde har blant annet valgt å tilby et nytt bachelortilbud i marin logistikk og økonomi i Kristiansund fra Høsten totusenogsytten
det har meldt seg førtitre førstevalgsøkere første år til dette ti dette tilbudet utlyses
høyskolen har òg et nytt tilbud i velferdsteknologi i Kristiansund
disse positive søkertallene viser at det gode muligheter for å øke andelen med høgere utdanning i Møre og Romsdal
ja president <ee> det ja jeg takker for svaret
<ee> og det er jo viktig at vi tenker langsiktig i forhold til den studieretninga og det studietilbudet vi har hatt i Kristiansund
<ee> havet ligger jo tett på <ee> i forhold til mulighetsrommet
<ee> og jeg tror at det vil bli mye spennende som vil skje framover
og jeg tenker òg at <ee> jeg trur <ee> dem i Kristiansund ønsker å få ei klarhet i at det er en langsiktighet i det her
<ee> og det skjønner jeg statsråden òg er opptatt av
<ee> men men kan statsråden da seie|si
<ee> altså jeg ser at det vore|vært dialog <ee> og man har landa på at Molde skal være ha hovedansvaret
men hva er det konkret som som da blir rigga i forhold til den langsiktigheta <ee> i forhold til tilbudet nå framover
president representanten er her inne på noe heilt vesentlig
Høgskolen i Molde har signalisert vilje til å tilby nye studietilbud i Kristiansund
høyskolen har imidlertid ikke ressurser til å utvide og øke studietilbudet i Kristiansund permanent over år
høyskolen har derfor som forutsetning at det gis tilstrekkelig og varig finansiering av studietilbudene
erfaringen med søkningen til studiepu tilbud i petroleumslogistikk tilsier at studietilbudene i Kristiansund bør være fleksible fordi behovene i arbeidslivet varierer over tid
regjeringen vil derfor i kommende budsjettprosesser vurdere å styrke Høgskolen i Molde med flere studieplasser
dette er studieplasser som i tilfelle bør øremerkes Kristiansund
regjeringen legger fram revidert nasjonalbudsjett i morgen
dette vil gi Stortinget første mulighet til å vurdere regjeringens arbeid med å styrke studietilbudet i høgere utdanning i Kristiansund
ja president <ee> jeg takker for den konkretiseringa òg
<ee> og da er det vel for min del viktig å kunne spørre statsråden om han faktisk da kan garantere at vi har et godt <ee> og fleksibelt <ee> studietilbud i Kristiansund
fordi det er utrolig viktig det for det har med hvilken|1 næringsutvikling vi får framover <ee> og det har med økonomi å gjøre
<ee> så er det sånt at revidert budsjett kommer i morgen
statsbudsjettet for neste år kommer til høsten
og som representanten vet så kan ikke jeg som statsråd seie|si noe om innholdet i det før det legges fram
men lytt <INAUDIBLE> lytt på radio <qq>
neste spørsmål er fra representanten Hege Haukeland Liadal til kunnskapsministeren
spørsmålet besvares arbeids- og sosialministeren på vegne av kunnskaps kunnskapsministeren som er på reise
gode president i tjuetretten var makspris for barnehageplass to tusen tre hundre og tredve|tretti kroner per måned
i tjuesytten er den nå oppi to tusen syv hundre tretti kroner per måned
dette er en økning langt over prisjustering
i april tjueseksten opplyste SAFE at antallet barn som tas ut av barnehage i Stavanger kommune økte og at flere av tilfellene blei begrunna med at foreldre har dårlig råd
er statsråden bekymra for at de stadig økende barnehageprisene kombinert med høy arbeidsledighet øker forskjellen mellom de som har jobb og de som ikke har jobb
statsråd Anniken Hauglie
president alle barn skal ha mulighet til å få et barnehagetilbud av høy kvalitet og vi vet at for noen foreldre er pris en én grunn til at de velger ikke å ha barna sine i barnehage
derfor har denne regjeringen gjennomført en styrking av moderasjonsordningene som gjør at barnehagen blir billigere eller gratis med inntil tjue timer i uken for alle familier med lav inntekt
fra første mai totusenogfemten ble rett til reduksjon i foreldrebetalingen endre slik at ingen familier skal betale mer enn seks prosent av husholdningenes kapital- og personinntekt for barnehageplass
formålet ved endringen var å sikre en bedre sosial profil på foreldrebetalingen og samtidig legge til rette for at flere får mulighet til å benytte barnehage
fra første august totusenogfemten ble det innført en ny nasjonal ordning med gratis kjernetid i barnehage for alle fire- og femåringene fra familier med lav inntekt
ordningen er fra første august totusenogseksten utvidet til å omfatte treåringer fra familie med lav inntekt og inntektgrensen ble satt til fire hundre og sytten tusen fra samme dato
per desember totusenogseksten var det om lag atten tusen to hundre barn som er omfattet av regelverket gratis kjernetid
maksimalprisen for en barnehageplass i totusenogsytten er to tusen syv hundre og tredve|tretti kroner per måned
i totusenogtretten var maksprisen to tusen tre hundre og tredve|tretti kroner per måned
og i totusenogsytten-kroner tilsvarer dette to tusen fem hundre og åttisju kroner
maksimalprisen for m per måned for en barnehageplass har således økt reelt med om lag hundre og førti kroner i perioden totusenogtretten til sytten det vil si om lag fem og en halv prosent
SSB publiserte nylig en rapport om foreldrebetaling i barnehager
rapporten viser at en gjennomsnittlig norsk husholdning betalte to tusen tre hundre og syttifire kroner for en barnehageplass i januar totusenogsytten
sammenlignet med januar totusenogseksten er dette en reell nedgang på to prosent
dette kan ha sammenheng med at ordningen med gratis kjernetid for barn fra husholdninger med lav inntekt ble utvidet til også å gjelde treåringer noe som isolert sett senker gjennomsnittsbetalingen
stortingsrepresentanten <ee> viser til en bekymringsmelding fra april totusenogseksten om at a antallet barn som tas ut av barnehagen i Stavanger kommune har økt
jeg kan berolige stortingsrepresentanten med at det siste tallene fra Statistisk sentralbyrå viser noe annet
andelen <ee> barn i alderen én til fem år i barnehagen i Stavanger kommune per femtende desember totusenogseksten var nitti komma fire prosent
dette er en økning med én komma fire prosentpoeng sammenlignet med samme <ee> med tilsvarende periode i totusenogfemten
dette er forøvrig også en utvikling vi ser i hele landet at antall barn i barnehagen øker
mitt hovedspørsmål gikk på om statsråden er bekymra for den økte forskjellen mellom de som har jobb og de som ikke har jobb og konsekvensene det gir for den <ee> aktuelle barnefamilie
<ee> hva har statsråden gjort for å møte disse familiene
presidenten nå gikk jo spørsmålet på å <ee> om jeg var bekymret for de stadig økende barnehageprisene kombinert med ledighet
<ee> som jeg viser i mitt hovedsvar så har <ee> barnehageprisene økt med om lag fem og en halv <ee> prosent
det er klart at det viktigste vi kan gjøre for de <ee> personene som mister <ee> jobb det er jo å sørge for at vi får de raskt inn i arbeidsliv igjen
det gjør vi gjennom å trygge de jobbene som er men også skape ar til <ee> legge til rette for at det skapes nye jobber
nå ser vi at ledigheten går ned fem måneder femte måned på rad
vi ser i hele landet i flere bransjer
vi ser at også optimismen nå stige øker i i Rogaland
vi så jo store fine oppslag i avisene i går om hvordan nå bedriftene igjen begynner å ansette
det viktigste vi vi kan gjøre for den gruppa er nettopp å sørge for at de raskt kommer seg over i jobb etter at de har bli rammet av ledighet
ja president vi|1 kan gå til et annen del av Rogaland
vi|1 kan gå til Egersund
der sier ordføreren i Egersund at på grunn av arbeidsledigheten så tas barna ut for eksempel av skolefritidsordning barnehage eller kulturskole
for å stille spørsmålet mitt litt annerledes er ministeren bekymra for at barn med arbeidsledige foreldre er mindre aktive i for eksempel kulturskole
president ja vi skal være alle være bekymret dersom det er slik at foreldrenes inntekter reduserer muligheten for barn i å delta
når gjelder arbeidsledige foreldre så er jo vår fremste oppgave er jo å sørge for at de raskt kommer seg i jobb
men i den perioden hvor man ikke har jobb når man har lave inntekter ja så er det andre ordninger som er viktig at vi målretter
det er bakgrunn for at regjeringen har vært opptatt av å både gjøre det billigere for familier med lave inntekter å få barnehageplass at man v <ee> vedtatt skjermingsordning for tre- fire- og femåringene
man har jo også skjermingsordninger i prøveordningen når det gjelder <ee> SFO i flere steder i landet
vi er opptatt av at de som har dårlig råd ja de skal også få redusert betalings <ee> <ee> få ret redusert betaling på viktige tjenester
<ee> kulturskolen ja tilsvarende vi er jo opptatt av å skjerme de familiene som har dårlig råd
ledige foreldre må raskt komme seg i jobb
og så skal man skjerme familiene i den perioden hvor de har lave inntekter gjennom ordninger tilpasset deres inntektsnivå
neste spørsmål er fra representanten Kirsti Bergstø til arbeids- og sosialministeren
Kirsti Bergstø vær så god
god president i regjeringas høringsnotat om anbud av attføringstiltaket het det flere frivillige og private tilbydere bør slippes til
kan statsråden vise konkret til om det er kommet noen nye frivillige eller ideelle leverandører og eventuelt navngi <ee> de her nye ideelle leverandørene som er kommet til
president målet med å bruke konkurranse i anskaffelsen av avklarings- og oppfølgingstjenester er å tå ta i bruk den arbeidsmarkedskompetansen vi har for at flere skal komme i arbeid
i en konkurranse er det de tilbyderne som får oppdraget
leverandørene må med jevne mellomrom dokumentere og vise i praksis at de kan levere kvalitativt gode arbeidsmarkedstjenester som gir resultater
anskaffelser sikrer at ulike leverandør- og kompetansemiljøer kan konkurrere på like vilkår og at tilskuddene som gis er innenfor statsstøtteregelverket
ved en slik konkurranse er prisen som avtales et lovlig tilskudd
resultatet av konkurransen er et større mangfold av leverandører og kompetansemiljøer
målet var ikke bare å legge til rette for <ee> ideelle aktører
også gode private tilbydere skulle slippes til
halvparten av avtalene er inngått med attførings- og vekstbedrifter
det er også inngått avtaler med ideelle leverandører selv om antallet leverand ideelle leverandører er redusert i takt med at det har blitt færre leverandører totalt
blant ideelle er det inngått avtale med blåkors Adaptor Kirkens Bymisjon og Fossheim verksteder
regionale avdelinger av Fretex har vunnet anbud i flere fylker
Arbeids- og sosialdepartementet har gitt Proba samfunnsanalyse AS i oppdrag å evaluere iverksettingen av det nye avklarings- og oppfølgingstiltakene
det foreligger nå en delrapport som omhandler hvordan Arbeids- og velferdsetaten har utformet konkurransen for å oppnå forenkling mangfold i leverandørmarkedet og et godt tilbud til brukerne
hovedkonklusjonen er at Arbeids- og velferdsetaten har utformet anskaffelsene på en god måte
det framgår av <ee> evalueringen at målet om kvalitet ble ansett som svært viktig og dette ble også godt ivaretatt i anskaffelsesprosessen
blant annet ble kvalitet vektet høyere enn pris i tildelingskriteriene og det vært satt klar mål for hvilke resultater som skal oppnås
det ble også inngått <ee> lange kontrakter for å sikre økonomisk forutsigbarhet for leverandørene
og regjeringen har en samarbeidsavtale med ideelle og frivillige organisasjoner og KS hvor det også avholdes jevnlige dialogmøter
Kirsti Bergstø
ja president her gjentas argumentet med kvalitet og mangfold
Magasinet Velferd hadde en gjennomgang i juni i fjor der dem viser at situasjonen har gått fra mangfold til enfold og det blir dokumentert hvordan|1 ideelle <ee> og lokale aktører <ee> taper terreng <ee> mens de store vinner frem
<ee> statsråden nevner at Fretex har vunnet noen anbud men dem var jo allerede i sektoren som forhåndsgodkjent aktør
<ee> vi vet at <ee> bemanningsselskapet Adecco med Pøbelprosjektet som underleverandør har vunnet anbud i Agder og Møre og Romsdal
men det samarbeidet kan jo ikke kalles ideelt fordi Pøbelprosjektet har blitt kjøpt opp av den kommersielle helsekjeden Aleris AS etter at anbuda blei vunnet
president vi frykter <ee> en utvikling som snevres inn
<ee> men jeg lurer på om statsråden likevel kan si seg tilfreds med tilfanget av såkalt <ee> nye frivillige aktører
ja president <ee> ideelle leverandører <ee> og sosiale leverandører ble på forhånd ønsket inn på dette markedet men antallet som har levert <ee> anbud har vært <ee> få og de som har vunnet fram har vært <ee> færre
vinnere vinnerne har vært leverandører som over tid har opparbeidet seg kompetanse på området
én forklaring <ee> på det <ee> kan være at det tidligere har vært vanskelig for nye aktører å tilby arbeidsmarkedstjenester siden markedet har vært dominert av forhåndsgodkjente leverandører attførings- og vekstbedrifter
men formålet her har jo også vært <ee> å få på plass et best mulig tilbud til NAVs brukere uavhengig av om leverandøren er en attføringsbedrift Blå Kors eller en kommersiell <ee> leverandør
hensikt har vært å nettopp å åpne opp for at flere som tidligere ikke har hatt avgang til dette markedet skal få muligheten til å komme inn og tilby gode tjenester til brukerne uavhengig av driftsform
men ideelt sett ja jeg skulle ønske at enda flere ideelle også hadde vært med konkurransen men det har det altså heller ikke vært
tidligere har vi utfordra statsråd Horne <ee> på <ee> om hun har oversikt på hvor pengene innenfor barnevernet tar veien
der er svaret at det er ikke viktig hvem som <ee> gir en tjeneste <ee> og det ble også avslørt at det ikke finnes noen kontroll på hvor mye penger som når velferdsprofitører og hvor mye penger som når ungene
da president er det jo naturlig å spørre arbeidsministeren om det finnes noen oversikt over hvor stor andel eller hvor mye som skulle gått til oppfølging av folk men som i dag hentes ut som profitt
ja president som jeg så i mitt <ee> i mitt <ee> første svar halvparten av avtalene som er inngått er ta inngått med attførings- og vekstbedrifter
og så er det også i tillegg <ee> inngått avtale med ideelle aktører som jeg også nevnte i mitt første svar
i anbudsprosessen så har man altså vektlagt <ee> kvalitet høyere enn pris seksti førti
det si <ee> det betyr jo at det er jo i i valg av le leverandører så har det jo vært kvalitetsaspektet som har vært viktigere for Nav enn prisaspektet
jeg føler meg ganske trygg på at <ee> at tjenester til brukerne vil bli bedre når man også må konkurrere om dem
det er ikke konku bare konkurransen men det er jo det at man også ta at man regelmessig må dokumentere de resultatene man har
jeg har jo møtt <ee> jeg har jo møtt attføringsbedrifter som sier at de er glad for dette fordi de har aldri blitt målt før på resultater
de kan ikke en gang fortelle hvilken utvikling de selv har <ee> hatt tidligere for man har jo ikke hatt statistikk på resultatene sine
det stilles det for første gang krav om nå t om dokumentasjon
mange har ikke vært inne på markedet før
og det tror jeg vi alle skal være glad for
og så skal Nav følge opp at man også leverer det som er bestilt
<INAUDIBLE> spørsmål er fra representanten Rigmor Aasrud til helse og unnskyld til arbeids- og sosialministeren
ja president jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til arbeids- og sosialministeren
private aktører har vunnet anbud på avklarings- og oppfølgingstiltakene blant annet Din Utvikling AS som ifølge hjemmesiden har sitat over tre hundre karriereveiledere som over hele landet og så videre
disse skal ikke være ansatt på ordinære vilkår men fungerer som samarbeidspartnere via enkeltpersonforetak
frykter statsråden at dette gir konkurransefordeler vis-à-vis selskaper med ansatte på ordinære vilkår eller gir forretningsmodellen innovasjonskraft til attføringsfeltet
president ja igjen målet med å bruke konkurranse i anskaffelsen av avklarings- og oppfølgingstjenestene er å ta i bruk den arbeidsmarkedskompetansen vi har for at flere skal komme i arbeid
i en konkurranse er det de beste tilbyderne som får oppdraget
leverandørene må med jevne mellomrom dokumentere og også vise i praksis at de kan levere kvalitativt gode arbeidsmarkedstjenester som også gir resultater for brukerne
anskaffelsene skal sikre at ulike leverandør- og kompetansemiljøer kan konkurrere på like vilkår og at tilskuddene som gis er innenfor statsstøtteregelverket
ved en <ee> ved slik konkurranse er prisen som avtales et lovlig tilskudd
Arbeids- og sosialdepartementet har gitt Proba samfunnsanalyse AS i oppdrag å evaluere iverksettingen av de nye avklarings- og oppfølgingstiltakene
det foreligger en delrapport som omhandler hvordan Arbeids- og velferdsetaten har utformet konkurransen for å oppnå forenkling mangfold i leverandørmarkedet og et godt tilbud til brukerne
hovedkonklusjonen i evalueringen er at at Arbeids- og velferdsetaten har utformet anskaffelsen på en god måte
etter regelverket for anskaffelser kan det som hovedregel ikke stilles krav til hvordan en leverandør organiserer virksomheten
jeg legger likevel til grunn at kvaliteten av de tjenestene som selskapet leverer blir ivaretatt og at virksomheten for øvrig er i tråd med lover og regler
Arbeids- og velferdsetaten har informert meg om at det er inngått en avtale om levering av avklarings- og oppfølgingstiltak med Din Utvikling AS
som representanten Aasrud peker på har det vært stilt spørsmål ved hvordan Din Utvikling AS driver og organiseringen av selskapet
under henvisning til kontrakten har Arbeids- og velferdsetaten tatt opp spørsmålet omkring arbeids- og ansettelsesvilkår med Din Utvikling AS og vurderer nå selskapets redegjørelse
Din Utvikling AS må oppfylle de kontraktfestede forpliktelsene selskapet har inngått ovenfor Arbeids- og velferdsetaten og være i stand til å bære det hele og fulle ansvaret for kvaliteten på tjenestene og resultatene av innsatsen
og jeg vil nå avvente etatens oppfølging av denne konkrete saken
ja president jeg må si statsrådens svar overrasker meg ganske mye
her ser vi altså en uthuling på det som er den norske arbeidslivsmodellen der bedrifter som gir tilbud til de til det offentlige skal ha faste ansatte
så da vil jeg spørre statsråden helt direkte
meiner statsråden at en utvikling der man oppretter enkeltpersonsforetak for å levere tjenester til det offentlige er greit
<ee> president som jeg sa i mitt hovedsvar så <ee> gjennomgår jo nå Arbeids- og velferdsetaten denne konkrete saken
jeg skal ikke forhåndskonkludere i hva som blir resultatet av det det er jo sånn i dag at du har jo bestemmelser i loven på ansettelsesform man har fast og man har midlertidig
og det er klart at og og og og det er klart at Din Utvikling AS som alle andre må jo følge lovverket når det gjelder ansettelsesformer
og så er det slik at man ikke kan stille vilkår om organisasjonsform i dag <ee> men jeg forutsetter jo for øvrig at alle selskaper <ee> leverer tjenester innenfor <ee> lovverket
og så tror jeg også vi må være <ee> v være klar på både innenfor dette området og også innenfor andre områder så er det ikke gitt at alle firmaer vil kunne være selvforsynte på all type kompetanse
det kan jo være spesialkompetanse her som <ee> selskapet det ikke vil være hensiktsmessig for hels selskapet å ansette fullt der man kan leie inn på mindre stillingsbrøker uten at man dermed sier at man undergraver hele samfunnsmodellen
men jeg vil nå avvente den <ee> den redegjørelsen som etaten kommer med før jeg skal trekke en endelig konklusjon om dette
nei som hovedregel så <ee> er det faste ansettelser som skal gjelde så kan man fra tid til annen naturligvis ta inn midlertidige ansettelser
så kan man også leie inn <ee> hvis man trenger det
men at det skal være en hovedregel med enkeltmannsforetak ja det mener jeg ikke er ønskelig
men det kan jo også være i det tilfellet her det skal jeg ikke si for sikkert nå før jeg kjenner den saken godt nok og får redegjørelsen så kan det være behov for selskaper å leie inn spesialkompetanse hvor man kanskje ikke har behov for kompetansen hundre prosent
det kan være at man behov for det i mindre stillingsbrøker enn det
men i denne konkrete saken så jobber nå eller så j je gjennomgår nå etaten <ee> avtalen <ee> og så vil jeg ve vi avventer redegjørelsen som kommer derfra
neste spørsmål er fra representanten Lise Christoffersen til arbeids- og sosialministeren
mitt spørsmål til arbeids- og sosialministeren er som følger
Drammen er byen i Norge med høyest andel barn som vokser opp i fattigdom
to tusen ett hundre og åttifire barn sytten prosent vokser opp i husholdninger med vedvarende lavinntekt
på landsbasis er nesten hundre tusen barn i <ee> samme situasjon ifølge Statistisk sentralbyrå
samtidig ser vi at regjeringens skattekutt kommer de rikeste i Norge til gode at ledigheten er rekordhøy og sysselsettighe settingen rekordlav
mener statsråden at det er en politisk oppgave å redusere forskjellene mellom folk
president la meg først presisere skattelettelsen kommer alle lag av befolkningen til gode
det er heller ikke korrekt å si at ledigheten er rekordhøy selv om den er høy til norske forhold å være
den har vært høyere før og det går nedover nå for femte måned på rad i flertall av landets fylker
det er etterspørsel etter folk i flere bransjer og det er stigende optimisme i næringslivet
det skal vi være glade for alle sammen også fordi dette er viktig for det representanten tar opp i sitt spørsmål
tilknytning til arbeidslivet er det viktigste virkemiddelet for å forebygge lavinntekt og fattigdom
de viktigste grepene vi kan ta for å motvirke og forebygge at fattigdom går i arv er å sørge for en god skole til barna og at foreldrene deres er i jobb
Norge har det siste tiåret opplevd to økonomiske nedgangstider som har ha stor betydning for arbeidsmarkedet
i totusenogåtte til totusenogni var det finanskrisen hvor fallet ikke bare sysselsettingsraten men også veksten i utenforskap blant unge startet for fullt
norsk økonomi hadde knapt kommet over denne krisen før vi fikk oljeprisnedgangen i totusenogfjorten som ga ny økning i ledigheten og ytterligere nedgang i syssettingsraten
vi må gjøre oss mindre oljeavhengig president og sørge for at vi får flere ben å stå på
det er derfor regjeringen har lagt til rette for de nødvendige omstillingene som nå finner sted gjennom en aktiv arbeidsmarkedspolitikk satsing på forskning og kunnskapsutvikling infrastrukturutbygging regelendringer og skattelettelser
vi begynner nå å se resultatene av regjeringens politikk både ved at ledigheten går ned og at optimismen går opp
president man kan ikke snakke om ulikhet og forskjeller uten å snakke om innvandring
innvandrere fra lavinntektsland er i liten grad i jobb mange av dem jobber for lite eller for kort
for å motvirke fattigdom må flere av dem raskere integreres i arbeidsmarkedet
regjeringen prioriterer derfor arbeidsretting i introduksjonsprogrammet og norskopplæringen
det utvikles nå et hurtigspor i arbeidslivet for flyktninger med etterspurt kompetanse og det satses på yrkesveiledning i mottak
rask kartlegging og godkjenning av utenlandsk kompetanse kvalifisering og utdanning er også viktig
Norge er og fortsatt og skal fortsatt være et land med små forskjeller
derfor vil regjeringen prioritere høy sysselsetting og lav ledighet en god skole og gode helsetjenester også fremover
Lise Christoffersen
<ee> ja takk je <qq> president
<ee> alltid når vi snakker om barnefattigdom så virker det nesten som om regjeringa prøver skyve innvandrere foran seg <ee> fordi det da liksom ikke er så farlig
og sett i det lyset så er det grundig dokumentert at kontantstøtte er en av de viktigste hindringene mot at fattige barn går i barnehage
det gjelder i høyeste grad i Drammen der bare førtito prosent av innvandrerkvinnene er i jobb
og nå er det jo sånn at Høyre og FrP har kutta i flere stønader både til uføre og enslige forsørgere tatt feriepengene fra de arbeidsledige og dermed bidratt til mer fattigdom
og det jeg da ikke skjønner er hvorfor det det da er så vanskelig å få fjerna kontantstøtten som faktisk fungerer som ei fattigdomsfelle for de mest utsatte barna
ja president det spørsmålet er nesten fristende å stille i retur
<ee> hvordan kan det ha seg at Arbeiderpartiet klarte og så kvitte seg med kontantstøtten da de selv satt i regjering i en flertallsregjering
det var nok sannsynligvis fordi det var et parti i den konstellasjonen som ønsket å beholde det på samme måten som det er u jæ <ee> ulike synspunkter på kontantstøtten også på borgerlig side
jeg tror også man overdriver kontantstøttens betydning
det er relativt få år man tross alt har kontantstøtten
ja når <ee> representanten Christoffersen sier at vi skyver innvandrerne foran oss
<ee> nei vi skyver ikke innvandrerne foran oss men men men skal du klare å gjøre noe med fattigdom og sosial ulikhet og sosiale forskjeller ja så må man jo se på hva som er årsakene til det og det er jo ikke at høy innvandring til landet
for mange innvandrere er utenfor arbeidslivet eller jobber lite eller for kort
<ee> og det betyr jo at skal vi forebygge fattigdom blant barn så må vi sørge for at barna dere nei at foreldrene deres raskere integreres i jobb
det gjør vi nå med arbeidsrettinga Intro gjennom arbeidsretting <ee> gjennom etablering av hurtigspor og de tiltakene som også er vedtatt i int i integreringsmeldingen
en god skole er det som skal forebygge fattigdom og sørge for at ikke det går i arv president
så jeg vil i aller høyeste grad si at vi ikke skyver innvandrerne foran oss men tvert om finner gode løsninger for hvordan man skal integrere de bedre slik at de blir selvforsørgende
ja takk president og takk for svaret
nå har jo andre ministere vært her tidligere i dag <ee> og har hatt for så vidt den samme opplistinga og av alt som har vært gjort som arbeidsministeren nå hadde
men vi sitter altså igjen med det faktum at det ikke virker
så jeg lurer på har den tanken noen gang streifa regjeringa at noen få av de over tjue milliardene som er gitt i skattekutt mest til de rike heller kunne vært brukt å gjøre noen fattige barn litt lykkeligere
<ee> det er riktig at ulikheten gikk noe ned under den forrige regjering men det skyldtes jo blant annet at at børsverdiene forduftet
det var jo ingen fattige som fikk det bedre av at papirverdiene på børsen forvitret president selv om det ser bra ut kanskje på <ee> papiret
denne regjeringen gjør mye for å redusere ulikhet
<ee> i tillegg at vi da nå jobber hardt og intenst for å omstille norske næringsliv til å kunne ansette fler til at vi skal få flere bein stå på
vi har storstilt satsing på skole som er den <ee> kanskje det viktigste sosialpolitiske virkemiddelet vi har
så målretter vi også andre viktige ordninger
i tidligere i spørretimen så besvarte jeg spørsmålet om m <ee> om gratisordninger innenfor barnehagesektoren for eksempel
det er jo summen av det som gjør at man får ned forskjellene
de kommer ikke alltid ut på statistikken men vi kommer til og så hjelpe og nå de som trenger det president
neste spørsmål er fra representanten Per Olaf Lundteigen til arbeids- og sosialministeren
president <qq> i totusenogfjorten så satte Høyre- og fremskrittspartiregjeringa attføringstilbudet retta mot personer med nedsatt arbeidsevne ut på anbud
et av regjeringens formål med anbudsutsettinga av attføringstiltak var flere ideelle aktører og sosiale entreprenører
anbudene er nå gjennomført i alle fylker
har resultatet av anbudsrundene blitt at det i dag er flere ideelle aktører og sosiale entreprenører som leverer attføringstjenester til Nav
<ee> president <ee> jeg kan da vise til svaret jeg ga til representanten Bergstø
målet med å bruke konkurranse i anskaffelsen av avklarings- og oppfølgingstjenestene er å ta i bruk den arbeidsmarkedskompetansen vi har for at flere skal komme i arbeid
i en konkurranse er det de beste tilbyderne som skal få oppdraget
leverandørene s må med jevne mellomrom dokumentere og vise i praksis at de kan levere kvalitativt gode arbeidsmarkedstjenester som gir resultater
anskaffelsene sikrer at ulike <ee> leverandør- og kompetansemiljøer kan konkurrere på like vilkår og at tilskuddene som gis er innenfor statsstøtteregelverket
ved slik konkurranse er prisen som avtales et lovlig tilskudd
målet var ikke bare å legge til rette for ideelle aktører også gode private tilbydere skulle slippes til
det er også inngått avtaler med ideelle leverandører selv om antallet ideelle leverandører er redusert i takt med at det har blitt færre leverandører totalt
blant ideelle er det inngått avtale med Blå Kors Adaptor Kirkens Bymisjon og Fossheim Verksteder og regionale avdelinger av Fretex har vunnet anbudet i flere fylker
sosiale entreprenører har i en liten grad deltatt i anbudskonkurransen og har ikke nådd opp
det fremgår av evalueringen <ee> at målet om kvalitet ble ansett som svært viktig
og dette ble også godt ivaretatt i anskaffelsesprosessen
blant annet ble kvalitet vektet høyere enn pris i tildelingskriteriene og det har vært satt klare mål for hvilke resultater som skal oppnås
det ble også inngått lange kontrakter for å sikre økonomisk forutsigbarhet for leverandørene
regjeringen har en samarbeidsavtale med ideelle og frivillige organisasjoner og KS hvor avholdes jevnlige dialogmøter
president jeg hørte det svaret på andres spørsmål
jeg stilte et veldig kort spørsmål om det i dag er blitt flere ideelle aktører og sosiale entreprenører som leverer attføringstjeneste til Nav
statsråden svarer ikke på det
det betyr etter min erfaring at det er blitt færre
formålet med anbudsutsettinga var større mangfold og noen trudde at regjeringa mente med det mere og større vekt på lokal forankring av de som gjør jobben og flere ideelle
det som er blitt resultatet som jeg forstår av statsrådens svar er færre med lokal forankring i fylke og by færre ideelle
og mitt spørsmål da er det her et resultat som regjeringa nå vil endre på i det videre arbeidet sitt eller er det en utvikling som en ser på som naturlig når en har innført det her konkurranse- og anbudssystemet
president <ee> jeg svarte på spørsmålet i mitt f <ee> i mitt hovedsvar jeg kan jo gjenta
og jeg s sa sitat det er også inngått avtaler med ideelle leverandører selv om antallet ideelle leverandører er redusert i takt med at det har blitt færre leverandører totalt sett
og så nevnte jeg hvilke man har inngått avtaler med
ja og som jeg også sa til representanten Bergstø <ee> vi ønsket jo ideelle leverandører og sosiale leverandører inn på dette markedet
men så har det vist seg at antallet som har levert anbud det har vært få og de som <ee> og <ee> og de som har vunnet fram har også vært færre
så skulle man jo ideelt sett ønske at det var flere som hadde levert inn anbud og at fler også hadde vunnet men det har altså vist seg å ikke være <ee> realiteten
én forklaring ka er at det er at det ikke har kommet nye ideelle aktører til kan være at det har vært vanskelig for mange av dem å tilby tjenestene sine
jeg håper jo at flere ønsker å komme inn på markedet at flere av de små kanskje kan gå sammen men det er det også opp til dem å vurdere <ee> hva de skal gjøre
nå skal vi l <ee> fortsette å evaluere
det kommer en delrapport litt senere
<ee> så langt ser dette ut til å vært <ee> vellykket prosess
president vi er hvert fall enig her at det har blitt færre ideelle
vi er i ferd med også på dette feltet å få en utvikling hvor anb attføring blir butikk det blir en forretningsidé å tjene penger
er det her greit president at den utviklinga går videre
som jeg sa i mitt tidligere svar så kan det være ulike grunner til at man at ideelle aktører ikke har levert inn tilbud
noen har oppgitt at de synes de er for små at de har ikke muskler nok til å kunne gjøre det
og det var da ja som som jeg sa til i mitt forrige svar at <ee> jeg håper kanskje flere vurderer å gå sammen om å levere inn tilbud
men men det er litt opp til de id ideelle aktørene selv og beslutte om de skal levere inn tilbud eller ikke og utforme anbudsdokumentene sine
vi er opptatt av at man skal kunne slippe flere til
tidligere har det vært vanskelig å komme inn for ikke å si umulig å komme inn på dette markedet
vi er opptatt av at fler skal slippe til at det være innovasjon og utvikling også på dette området
men så er det også sånn at vi ser at det ordinære arbeidsmarkedet er blitt også en vanligere og vanligere tiltaksarena
og det kan også være noe av årsaken til at nå dette markedet <ee> endrer seg
men <ee> ut fra første delrapport så ser det ut som at prosessen har vært bra og så gjenstår det jo å se om også kvaliteten har blitt så god som det som var hensikten
jeg tror og håper det
det er jo brukerens behov og brukerens interesser det er det som må veie tyngst i alt det vi gjør
da går vi til spørsmål nummer nitten fra representanten Arild Grande til kulu kulturminister Linda C. Hofstad Helleland
jeg har følgende spørsmål til kulturministeren
<ee> de rike blir rikere og det blir fler fattige barn på Høyres og Fremskrittspartiets vakt
cirka hundre tusen barn opplever en hverdag der foreldrene har vedvarende lav inntekt og må snu hver krone
for de her familiene er det en stor utfordring når treningsavgiften skal betales når utstyr skal kjøpes eller når alle de andre barna får være med på turnering
regjeringa har lova de her barna at dem skal kunne delta på minst én fritidsaktivitet
hvordan|1 sikrer statsråden at familiene faktisk får innfridd løftet
president frivillige organisasjoner innenfor idrett og kultur står for de viktigste fritidsaktivitetene for barn og unge
deltakelse åpner for opplevelser mestring venner og tilhørighet
deltakelse i fritidsaktivitet har en betydelig positiv virkning på barn og unges liv og utvikling
derfor så er bekjempelse av barnefattigdom viktig for denne regjeringa
i regjeringa sin strategi Barn som lever i fattigdom prioriterer vi tiltak som legger til rette for at alle barn og unge skal kunne delta i fritidsaktiviteter sammen med jevnaldrende der dem bor
regjeringa følger opp ved å styrke ordninger og gi gode rammebetingelser sånn at det skapes aktivitetstilbud med lav terskel for deltakelse
i tillegg til å styrke de generelle ordningene for frivilligheten så har Kulturdepartementet en rekke tilskuddsordninger som bidrar til å styrke deltakelsen og til å holde kostnadene nede i lag klubber organisasjoner
det er for eksempel tilskudd til tiltak mot fattigdom
ordninga på ti millioner som går til prosjekter som kan bidra til at barn ungdom fra inntektsfattige familier kan delta i organiserte fritidsaktiviteter
det er de såkalte LAM-midlene som der tilskuddet er dobla siden tjuetretten og er nå på tre hundre og trettisju millioner kroner
det er midler som går direkte til idrettsklubbene for å holde kostnadene nede for særlig for dem med <ee> lav inntekt så det kjem|kommer dem til gode
vi har også Inkludering i idrettslag en anna ordning som bidrar til å få med alle
og den her ordninga <ee> økte vi har økt nå med seks millioner siden <ee> tjuetretten
vi har tilskudd til friluftstiltak for barn og unge
vi har Frifond for barn og <ee> unge
så det har president aldri blitt satsa mer for å forhindre at barn opplever utenforskap som følge av foreldrenes økonomi dårlige økonomi enn det vi gjør nå
det er jeg veldig glad for
men så må jeg også si det president at det her handler jo ikke bare om penger
det handler om prioriteringer
det handler om innsikt og kunnskap og forståelse hva det å ha foreldre med lav inntekt betyr for barns opplevelse av barndommen
derfor så må myndigheter ledere trenere foreldre alle må vi spille på lag sørge for å holde standardene på et nøkternt nivå
ja det er ingen tvil om betydningen av å delta i meiningsfull aktivitet og hva det gjør <ee> for den enkelte og for samfunnet
det <ee> statsråden viser til er jo tilskuddsordninger som vi ser at det flere søknader nå enn før som blir avslått
<ee> sånn at når statsråden viser til en ordning så er det jo merkelig at hun ikke <ee> prioriterer å putte penger i den potten
hvorfor er det sånn at <ee> statsråden ikke <ee> følger opp de gode intensjonene <ee> ei heller <ee> ambisjonene om <ee> å styrke tilskuddsordningene når hun sjøl viser til at det er kanskje det mest treffsikre tiltaket
ja president det er jo ikke noe enkelt svar på det her
og når jeg satt og googla i går kveld barnefattigdom så kom det raskt opp et oppslag fra tjuetretten
<ee> og det var statsminister Torbjørn Jagland som gikk ut
overskrifta er flere fattige med rød-grønn regjering
barnefattigdommen i Norge har økt fra de rød-grønne inntok regjeringskontorene og Torbjørn Jagland kritiserer Arbeiderpartiet og regjeringen for manglende tiltak mot fattigdom
det viser at det er ikke noe <ee> quick fix
det handler ikke bare om penger
det handler om president som jeg sa i mitt fors i mitt første svar at alle må vi bidra på hvert vårt hold for å hjelpe til
men sammen med samarbeidspartiene så har vi økt også Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom til et historisk høyt nivå på hundre og nittitre millioner kroner
det er aldri før vært høyere og det gjør at flere barn og unge får mulighet til å delta i fritidsaktiviteter og <ee> ferier
og derfor så har det aldri vært en sånn styrking på dette feltet som vi nå ser under denne regjeringa
ja <ee> president vi <ee> var svært urolig over utviklinga <ee> i andelen fattige barn under rød-grønn regjering og vi gjorde det vi kunne for å bidra til <ee> å motvirke økte forskjeller
<ee> og det klarte vi
<ee> mens under denne regjeringa så ser vi at andelen fattige barn øker fra åtte komma seks i totusenogtretten til ti prosent nå
vi ser at forskjellene øker mer enn kanskje noensinne med s regjeringa sitt skatteopplegg
<ee> og over de verktøyene som kulturministeren rår over så ser vi også at det påføres mer utgifter til idretten til frivilligheten gjennom at vi <ee> har et stort etterslep på anlegg
avkortinga i momskompensasjonen øker år for år under denne <ee> regjeringa <ee> og det uforutsigbarhet i forhold til momskompensasjonsordninga for idrettsanlegg
alt det her påfører jo uforutsigbarhet men også økte utgifter for idretten
<ee> hvorfor er ikke statsråden opptatt av <ee> å gjøre jobben sin på de områdene som hun faktisk har et ansvar som kan bidra til å sette idretten fri og redusere kostnader
ja president da trur jeg at <ee> jeg må <qq> korrigere representanten Grande lite grann
aldri før har det blitt gitt så mye til norsk idrett
aldri har det blitt gitt mer til å bygge idrettsanlegg rundt omkring i landet
aldri har det blitt gitt så mye så mange tiltak for å hjelpe <ee> <ee> barn til fattige familier
som som tidligere statsminister <ee> Jagland var bekymra for <ee> forrige gang Arbeiderpartiet satt i regjering etter åtte år med regjeringsmakt så ble det femten tusen flere fattige barn i Norge
jeg tror også Arbeiderpartiet bør ta lærdom av at <ee> dette <ee> er <ee> vanskelig
derfor må man jobbe systematisk
det handler om også få disse foreldrene i arbeid omstilling
og derfor så er noe av det det viktigste regjeringa gjør er å få disse foreldrene og familiene i arbeid så at dem får inntekt og sånn at de dem legger grunnlaget for en god oppvekst for sine barn
spørsmål tyve fra representanten Trygve Slagsvold Vedum til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen
ærede president jeg har stilt følgende spørsmål til beredskaps- og justisministeren
Politiets Fellesforbund har advart sterkt mot å inndele Innlandet politidistrikt i kun tre driftsenheter noe som kan føre til sentralisering av politiets ressurser
et flertall av uttalelsene fra kommuner regionråd og politidistriktenes ledergrupper ønsker fem driftsenheter i Innlandet
mener statsråden at Politiets Fellesforbund ledergruppene i politidistriktet og kommunene og regionrådene i Hedmark og Oppland er tilstrekkelig lytta til
ærede president la meg først komme med ei presisering om hva en geografisk driftsenhet er
ei geografisk driftsenhet omfatter et geografisk område i et politidistrikt som har ansvaret for politioppgavene innenfor det ge dette geografiske området
geografiske driftsenheter kan omfatte flere tjenesteenheter og -steder og det meste av tjenesteproduksjon og publikumskontakta vil bli ivaretatt ved tjenesteenheten i det geografiske driftsenheten
polititjenesten i Innlandet politidistrikt løses og leveres lokalt ved lensmanns- og politidistriktene <ee> b <ee> pole politistasjonsdistriktene med sine tjenestesteder
i Innlandet politidistrikt har det etter hva departementet har fått opplyst vært ført lokale forhandlinger med arbeidstakerorganisasjonene om inndeling i antall geografiske driftsenheter i politidistriktet
de geografiske driftsenhetene har det overordna ansvaret for å lede og koordinere ressursene ved de underlagte tjenesteenehetene med <ee> sine tjenestesteder i Innlandet politidistrikt
de tre geografiske driftsenhetene vil bli store nok til å ha gode fagmiljø og spisskompetanse herunder gode og robuste etterforskningsmiljø
én av de tre geografiske driftsenhetene vil for øvrig ha ansvaret for politidistriktets grenseoppgaver
politimesteren i Innlandet begrunner en inndeling i tre geografiske driftsenheter med at det best vil kunne oppfylle kravene som Politidirektoratet har satt til geografiske driftsenheter herunder robuste fagmiljø
jeg har tillit president til politimesterens vurdering og hva som er det beste faglige løsninger for å levere gode polititjenester i distriktet
president i oppdragsbrevet fra Politidirektoratet til pol de lokale politimesterne så har de fått ansvar for å ivareta lokal involvering og man skal bestemme de geografiske driftsenhetene
i møtet i <ee> på Maihaugen i <ee> ja i desember tjueseksten så konkluderte allerede Brekke med at han gikk inn for tre geografiske driftsenheter før høringene og innspillene kom
så konklusjonen virka trekt i forkant
det er et enormt geografisk område når du tar fra Sør-Hedmark til Nord-Hedmark
hva hvilken felles utfordringer har på fjellregionen og for Kongsvinger med Gardermoen-regionen
hva slags felles utfordringer er det de har og hvordan skal de bli bedre igjennom at de organiseres i én enhet istedenfor i to
ærede president <ee> jeg <ee> forstår det kanskje sånn at representanten Vedum helst ville sett at Stortinget satt her og detaljbehandla og vedtok <ee> struktur på alle nivå
<ee> jeg som statsråd og mitt departement må <ee> stole på de faglige vurderingen som faktisk gjøres lokalt òg i samråd med berørte