scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
vi går tilbake til hovedspørsmål
neste hovedspørsmål er fra Ketil Kjenseth
president regjeringen har vært en troverdig pådriver og samarbeidspart for å løfte psykisk helse i den perioden her
den gylne regel om at veksten i rus og psykisk helse skal være større enn i somatikken er gjeninnført og fritt behandlingsvalg har så langt <ee> vært prioritert for rus og psykiatri
psykisk helse ble løfta opp i Folkehelsemeldingen Mestring og muligheter hvor regjeringa har fulgt opp med tiårig program for folkehelse
i tjueseksten fikk landet og norske ungdommer for første gang en egen ungdomshelsestrategi
med Venstre og Kristelig Folkeparti som pådriver har det blitt bevilga over en milliard kroner mer til å styrke tilbudet i kommunene med flere helsesøstre jordmødre og kommunepsykologer
men det er likevel slik at ressursene i psykisk helsevern for barn og unge i strid med den gylne regel henger etter somatikken både når det gjelder ventetid kostnad årsverk og aktivitet
barn og unge med psykiske helseproblemer taper mest <ee> i konkurransen med somatikken
går vi til samhandlingsreformen er det også vanskelig å sjå|se at barn og unge er blitt en vinner <qq>
barn og unge i Norge har det stort sett bra men noen har det ikke bra
vi trenger å gi alle en god start på livet
det varer gjerne livet ut og fellesskapet får mye igjen
Norge er en suksesshistorie i det fysiske folkehelsearbeidet vaksiner røykelov tannhelse vinmonopolordning nå sist i regjeringen og mindre salt og sukker i maten i samarbeid med industri og dagligvarehandel
hjerte- og karlidelser koster oss om lag hundre og fem milliarder kroner i året
uten røykeloven og innsatsen for røykeslutt kunne vi dobla det
men innenfor det psykiske folkehelsearbeidet har vi ingen tiltak til tross for at psykiske lidelser koster oss hundre og åttifem milliarder kroner per år
kostnadene er bokstavelig talt i ferd med å vokse oss over hodet
veksten i psykisk uhelse blant barn og unge er vår tids store utfordring
statsministeren og regjeringen Solberg kan bli historisk ved å være den første til å utfylle den norske folkehelsesuksessen
så president mitt enkle spørsmål til statsministeren er om hun vil bidra til barn og unges suksess i livet og sjøl bli historisk ved å investere penger og bygge i å bygge opp landets mentale kapital
derfor er jeg glad for at vi får mange resultater <ee> som er forbedringer i løpet av denne perioden på tilbudet som er men jeg mener ikke vi er kommet langt nok
jeg mener en av våre største utfordringer er at det er for lite læring av de gode eksemplene
det blir litt personavhengig hva man får til <ee> og hvordan det er
men vi har altså gode resultater så langt i denne perioden
vi har nå en <ee> nesten tredobling av antallet psykologårsverk i kommunene
det betyr at det er mye flere tilgjengelige psykologer og det er viktig
vi kommer også nå til å lovfeste kommuners plikt til å ha psykologkompetanse i tjuetjue sånn at vi er sikker på at det skal være tilgjengelige psykologressurser også med gjennom et kommunalt ansvar
vi vet at vi har økt helsesøstersatsingen betydelig
det betyr at det er et lavere terskel for ungdom å ha noen å gå til og så må vi også jobbe med frivillig sektor som har mange gode prosjekter rettet mot ungdom
også er der en del av det antimobbearbeidet som også er bedre psykisk-helse-arbeid hvor også regjeringen har lagt frem forslag og kommer med <ee> klarere og tydeligere oppfølgingsforslag som bidrar til inn i dette
men vi trenger mer kompetanse
vi trenger at barn og unge får mer kompetanse om hvordan de selv kan også jobbe med sin psykiske helse i en folkehelsestrategi
og det kommer regjeringen til å prioritere og jeg håper på et godt samarbeid med KrF og Venstre sånn som vi har hatt det på andre områder
den kraftigste økningen i årsverk re innen kommunen er rettet mot <ee> <ee> nå med mot psykisk helse og rusarbeid er på ungdom ungdomsrelaterte årsverk som har økt med syv prosent fra i fjor altså fra totusenogfemten til totusenogseksten
jeg takker statsministeren for for svaret og viljen til å å satse videre at vi ikke langt ifra er i mål
penger er lett å skaffe i en rik stat men som statsministeren vært inne på tidligere i spørretimen i dag <ee> strukturer er viktig og det er vans ofte vanskeligere å endre
og organiseringen av det psykiske helsefeltet framstår fortsatt <ee> for meg som noe gammeldags
<ee> VGs opprulling knytta til tvangsbruk i psykiatrien det siste året viser skremmende store variasjoner
gule lapper er i stor bruk i stedet for IKT-systemer
det er sviktende ledelse
under halvparten av norske kommuner har en psykolog
nesten ingen legevakter har psykolog
helsesøsterutdanninga er fra åttitallet
så å si alle helsesøstre i Norge er kvinner under ti er menn
helsestasjoner er en oppfinnelse fra forrige kommunereform på sekstitallet
det var før vi hadde barnehager
i dag går alle barn i barnehage
vi burde ha fireårskontrollen i barnehage
vi har store strukturelle utfordringer
så neste spørsmål er om statsministeren vil være med på et struktur <ee> en strukturendring og et kompetanseløft innenfor det psykisk-helse-feltet for å få <INAUDIBLE>
tiden er for lengst ute
president det er viktig å si at vi har jo to forskjellige nivåer selvfølgelig i helsearbeidet
<ee> vi vet at en tredjedel av innleggelsene i psykisk helsevern kunne vært unngått hvis vi er bedre på på forebygging
derfor er jeg glad for at vi ser en oppbygging nå i tråd med det vi har sagt på antallet stillinger
så er det klart at det er viktig også hvilken kompetanse vi har knyttet til de
og vi har jo et omsorgsløft tjuetjue hvor vi bruker én komma to milliarder kroner i årets statsbudsjett knyttet til det som går på å løfte den kommunale helsetjenestens kompetanse på ulike områder
også her er jo det psykiske helsekompetansen viktig i alle deler av omsorgssektoren også rettet mot ungdom
og første tilleggsspørsmål fra Iselin Nybø deretter Tove Karoline Knutsen
ærede president <ee> i denne perioden så har <ee> Venstre KrF og regjeringen bevilga fem <ee> millioner kroner <ee> til studentsamskipnadene for å gjøre tiltak for å bedre studentene si psykiske helse
<ee> fordi den forrige SHoT-undersøkelsen viste at hver femte student sier at de har alvorlige psykiske plager
og det er dobbelt så høgt som befolkningen ellers i samme aldersgruppe og økningen som har vært er størst blant <ee> kvinnene
<ee> mitt spørmsål til statsministeren det er hva ser hun for seg at vi|1 kan gjøre mer for å bedre studentene si psykiske helse og for å sette de i stand til å mestre den hverdagen som de opplever som studenter
president <ee> er det én ting jeg kjenner mye til så det tiltak for psykisk helse blant <ee> studenter siden min mor i tredve|tretti år var sekretær for psykisk helsetjeneste for studenter i Bergen
Universitetet i Bergen eller Samskipnaden i Bergen valgte å etablere psykisk helsevern og sende folk til vanlig lege for det var god legedekning men dårlig psykologtjenester
Oslo gjorde man motsatt og det har man gjort mange andre steder
derfor har man ganske mye erfaring i Bergen fra hvor viktig det er å ha et eget tilbud med eget psykologtjeneste <ee> knyttet til til nettopp å å kunne gi hjelp til til studenter i en veldig vanskelig situasjon
men basisen er jo at vi når vi nå nesten har tredoblet antallet psykologer i kommunene så blir det også mer tilgjengelig psykologtjeneste for studentene
men som sagt <ee> der er erfaring fra at dette er et viktig tiltak ved Universitetet Bergen
neste tilleggsspørsmål er fra Tove Karoline Knutsen deretter Olaug Bollestad
president regjeringa sin ambisjon om å innføre den gylne regel i spesialisthelsetjenesten det vil si at veksten innen psykiatri og rus skal være større enn innen somatikk har for lengst vist seg å ikke slå til
men de siste tallene vi har fått er faktisk overraskende dårlige
ifølge Norsk pasientregister blei det i totusenogfem henvist elleve tusen flere pasienter innen psykisk helse i spesialisthelsetjenesten enn sammenligna med totusenogfjorten
dette blei håndtert ved å øke andelen pasienter som blei avvist fra atten til åtteogtyve|tjueåtte prosent hvilket innebar at elleve tusen henviste pasienter altså heile økninga blei avvist til behandling
samme tendens dukker opp når vi ser på tallene fra andre tertial for totusenogseksten faktisk et hakk verre
andelen avviste pasienter innen ortopedi ligger til sammenligning under ti prosent så forskjellen er oppsiktsvekkende
med tanke på at statsministeren stadig skryter av kortere ventetider og ditto venteliste hva tenker hun om disse nye og dramatiske tallene for psykisk syke pasienter
president <ee> jeg forutsetter at hvis en pasient blir avvist så er det ba basert på et medisinsk grunnlag at det er et annet tilbud enn det tilbudet som spesialisthelsetjenesten gir
det er nemlig det som er tydelig og klart forskriftene retningslinjene som helseforetakene skal gjøre
at det blir flere henvist er blant annet at det er større åpenhet om psykiske problemer
det er sannsynligvis flere som da også søker hjelp i spesialisthelsetjenesten og som burde fått et bedre tilbud i primærhelsetjenesten
derfor er jeg glad for at denne regjeringen har sørget for at vi nå får bedre psykisk helsevern i primærhelsetjenesten
vi har altså nesten tredoblet antallet psykologstillinger
vi har <ee> bidratt med betydelig økning av <qq> økninger også i kompetansesatsingen knyttet til disse områdene og til for eksempel helsesøstersiden
men jeg kan ikke forutsette noe annet enn at hvis åtteogtyve|tjueåtte hvis en økning i antallet som avvises får behandling så er det en behandlingsmessig vurdering av det
hvis ikke så skal de stå på en venteliste for å få behandling
i en norsk dokumentar møter vi|1 Silje Marie Strandberg
blei behandla i ti år i sin beste ungdom med omfattende medisinering tvang elektrosjokk og andre behandlingsmetoder
så en dag kommer engelen
da kommer Lone psykiatrisykepleieren som endrer livet til Silje totalt med nærhet bruker litt lenger tid enn det som er akseptert i helsetjenesten
det går ned med medisini <ee> medisinbruk ned med tvang ned med selvskading
det er ikke sikkert diagnosene er sånn som de skal være
og Silje sier jeg har tapt ti år
hva tenker statsministeren om denne historien
og den er dessverre ikke aleine
hvor vi|1 jobber og hvordan|1 vi|1 jobber lykkes vi|1 når ungdommer opplever dette eller bør vi|1 snu kortene og tenke heilt annerledes
president jeg blir bare trist når jeg hører sånne historier for det viser at vi ikke klarer å tilpasse helsetjenestene til brukernes behov
og <ee> det er et av målene til regjeringen at vi skal skape pasientenes helsevesen
vi skal være mer å målrettet på hvilke tiltak som iverksettes
man skal bli flinkere til å se helheten hos en pasient
<ee> og ikke minst er det viktig i den psykiatriske behandlingen
man for lite kunnskap <ee> på mange områder
det gjør jo også grunnlaget for at vi må behandle <ee> altså vi må jobbe mye mere med behandlingsformene kvaliteten på de behandlingene som gis
og det er ikke bare et norsk utfordring det er en utfordring fordi at dette dette har vært et område som har vært lavt prioritert i helsevesenet og i forskningen
og derfor så er vi ikke sånn at man er flink nok på metodene i det
men trist er det for et hver ungdom som mister så mange år av sitt liv
og neste hovedspørsmål er fra Audun Lysbakken
president <qq> knapt noen oppgave burde være viktigere for politikken i vår tid enn å motvirke den økende ulikheten i makt og rikdom som vi ser i alle vestlige land og også i Norge
den undergraver tillit og fellesskap den fører til at penger og makt over framtiden samles på færre hender enn før til at små eliter drar fra resten av befolkningen mens andre arver fattigdom og utenforskap
en skulle tro at en norsk regjering ville gjøre sitt aller ytterste for å ta vare på det beste ved Norge nemlig de små forskjellene
i stedet så ser vi at den regjeringen som sitter nå gjør sitt beste for at en utvikling mot større ulikhet skal fortsette gjennom store gaver til den økonomiske eliten kombinert med smålige kutt til folk som har lite
steg én president hvis en ønsker å gjøre noe med en sånn utvikling er å erkjenne at han fins
og vi vet fra før at statsministeren har hatt et nei en utfordring med klimafornektere i sine rekker
nå ser det ut som hun også har fått en utfordring med <ee> forskjellsfornektere for når finansministeren var her i Stortinget i siste spørretime før påske så sa hun følgende i svar til representanten Kirsti Bergstø
så det er rett og slett feil når representanten Bergstø prøver å fremstille det som at forskjellene i Norge øker
og igjen seinere til representanten Per Olaf Lundteigen
jeg siterer Siv Jensen
igjen det er ikke riktig at det er store økende forskjeller i Norge snarere tvert imot
mener statsministeren at <ee> denne påstanden fra finansministeren er korrekt president
president jeg mener at det ikke er store økende forskjeller i Norge men der er noen forskjeller som øker i vårt samfunn
og så er det viktig å snakke hva slags strategier har vi mot det
<ee> men jeg har merket meg at SV legger veldig stor vekt på en SSB-rapport om <ee> <ee> økningene som jo SSB-forskeren selv sier ikke kan tas til inntekt for dette
fordi at han sier at dette kan være vel så mye en tilpasning til at når vi reduserer selskapsskatten øker andre skatteformer så er det en del som har tatt ut mer utbytte for eksempel i totusenogfemten
men det er jo ikke det som jeg mener er den viktigste utfordringen på ulikhet i Norge
den viktigste utfordringen på ulikhet er nettopp det som ligger i maktspørsmålet følelsen av å mestre sitt eget liv kunne delta i arbeidslivet følelsen av avmakt
noe av det viktige med tillitsamfunnet vårt er at alle føler at de blir ivaretatt <ee> og at de har en mulighet til å gjøre <ee> til å delta i vårt samfunn
derfor er det jo nettopp regjeringens strategi som er best mot små forskjeller
og jeg mener jo at SV har et lettfattelig omgang med hva som er ulikhetsproblemet
det burde vi se mye mye dypere på
og jeg mener at u <ee> SV ikke har en strategi mot det de fåres de sender ut penger vi sørger for å ruste mennesker
da har statsministeren bekreftet at finansministeren tok feil og SV hadde rett
vi har et ulikhetsproblem i Norge
og så kan vi diskutere hva vi skal gjøre med det
og la meg da <ee> snakke om de uføre
ingen gruppe har blitt så grundig sviktet av denne regjeringen i denne perioden som de uføre
<ee> jeg <ee> lurer på hvordan statsministeren nå mot slutten av perioden vil reflektere over det kuttet og hvordan det har slått ut
hva vil hun i dag si til de uføre til de familiene og til de barna som har blitt rammet av dette kuttet
har det ført til at flere har kommet seg arbeid tross sin uførhet
var det et nødvendig offer for at flere rike familier skulle få beholde sine formuer eller <ee> arve mer
eller hva var det egentlig som gjorde at det var nødvendig for statsministeren å gjøre flere fattige familier fattige
president <ee> jeg tror jeg tror spørreren vet svaret på det
dette er en del av en arbeidslinje som hvor altså det de endringene vi har gjort bidrar til at du ikke får mer utbetalt som uføretrygdet enn det du ville hatt i jobben tidligere
og alle påstander om hvorfor vi skulle gjøre det for syvogtredve|trettisyv millioner kroner faller på sin egen urimelighet nettopp fordi det er veldig små penger i det store budsjettsammenhengen
men det er fordi vi mener at én av de store veiene fremover for å sikre at vi får mindre ulikhet det er å sørge for at folk som kan jobbe skal jobbe litt
og mange utføre det er jo ikke sånn at uføre er hundre prosent uføre
man er delvis ufør man har muligheten til å prøve seg tilbake
og hvis du har et system som gjør at det er ulønnsomt å forsøke seg ut igjen i arbeidslivet så er det skadelig for folk
derfor har vi sagt at arbeidslinjen bør være konsekvent
jeg vet jo med historien til SV at det har ikke man ment
man mente det var riktig med ti år med overgangsstønad
erfaringen fra når vi gjennomførte reformen av overgangsstønad på nittitallet viser at det var et viktig fattigdomstiltak
flere kvinner med fattig bakgrunn kom ut i arbeid og det gjør bedre for barna deres
og første tilleggsspørsmål er fra Snorres Serigstad Valen deretter Dag Terje Andersen
president en <ee> avgjørende kompetanse for å være statsråd er å svare på noe anna enn det man blir spurt om på en elegant måte som <ee> gjør at man kan håpe å ikke få det s akkurat det samme spørsmålet om igjen
og det representanten Lysbakken spurte om var jo hva statsministeren har å si til de familiene som er ramma av kutt i barnetillegget
statsministerens svar var en lengre utlegning av at mennesker som kan jobbe helst bør jobbe istedenfor å motta trygdeytelser og at det ikke bør lønne seg å ikke jobbe
og det er jo ingen som er uenig i det her i salen president
den derre påstanden om at noen er for at det ikke skal lønne seg å jobbe er en av de mest fordummende elementene i norsk ulikhetsdebatt
men noen av de som har blitt fratatt ja ikke bare ti tusen men tjue tusen og til og med tredve|tretti tusen kroner i året er jo familier som har uføre forsørgere som ikke kan jobbe
og spørsmålet er hva har statsministeren å si til de familiene som er ramma av de her svært hardhendte kuttene
president <ee> nå var spørsmålet også hvorfor det var nødvendig <ee> fra den forrige fra representanten Lysbakken og jeg svarte på hvorfor det var nødvendig
jeg mener at for alle uføre så er det viktig at vi har en god uføreordning som en sikkerhet
men det er også viktig at vi sikrer at ikke uføreordningen blir et hinder for å gå inn i arbeid
og det tør jeg å si til uføre direkte som også hadde
vi må sørge for at vi har tiltak som gjør det lønnsomt å jobbe og så skal vi ha tiltak som bidrar til at barn ikke opplever barnefattigdom som en vanskelig det at det at familien har vanskelig økonomi som en vanskelig situasjon
neste tilleggsspørsmål fra Dag Terje Andersen
ja president jeg kan <ee> be starte med å bekrefte at jeg har fått <ee> svar av finansminister Siv Jensen at forskjellene ikke øker men seinere fått svar på et skriftlig spørsmål til finansminister at faktum er at forskjellene øker <ee> og det er ikke noe tvil om
<ee> og det har vært inne på en del av de tinga som gjør det
en av det er at flere blir uføre
og antallet for de som er mellom atten og niogtjue|tjueni år har øka fra ti tusen fire hundre og førtiseks til fjorten tusen tre hundre og førti altså ei økning på trettisju prosent
<ee> det kunne være fint om statsministeren <ee> avklarte hvorvidt hun er uenig i talla ifra Nav
og så er det jo sånn at helserelaterte ytelser består av to ting det er ufør og AAP og AAP-andelen går jo ned <ee> sånn at summen av de to summen av de to tingene
så jeg tror ikke vi er uenig jeg tror bare det er summen av de to tingene som gjør at der er litt forskjell knyttet til til dette
<INAUDIBLE> ryddet opp i i det spørsmålet
og neste hovedspørsmål er fra Rasmus Hansson
president regjeringen har stadig understreket behovet for et grønt skafte skatteskifte og påpekt at det må bli billigere å velge miljøvennlig og dyrere å forurense og ødelegge natur
og regjeringen har faktisk gjort et par ting <ee> for å følge opp dette
de har blant annet lagt inn en liten økning i diesel- og bensinprisen og de har lagt på en liten flyseteavgift
de tiltakene er såpass små at de har svært liten effekt
Miljøpartiet De Grønne har foreslått <ee> tiltak som vil gi de utslippskuttene som regjeringen selv lover men veldig langt fra leverer
vi har foreslått full utbygging av nasjonalt elbilladenett <ee> støtte til elbilkjøp i distrikter med dårlig kollektivløsning økning av fem prosent på en femkroners økning på bensin- og dri dieselprisen som deles ut igjen i et klimabelønningsordning
<ee> vi har <INAUDIBLE> foreslått en flyseteavgift på seks hundre kroner med halvparten i områder med dårlig <ee> alternativ kollektivtransport og så videre
det er tiltak som vil virke
men regjeringens tiltak er i det minste prinsipielt riktige
Arbeiderpartiet derimot <ee> reagerer motsatt når det foreslås konkrete <ee> miljøavgifter
de gikk til full kamp om flyseteavgiften har <ee> så vidt jeg vet ingen tiltak som kan <ee> redusere klimagassutslipp fra fly
og nå foreslår krefter i Arbeiderpartiet å øke konkurransen mot <ee> Senterpartiet om å bli det aller dårligste partiet i kampen mot klimagassutslipp i transportsektoren for de vil altså kutte drivstoffprisen på bygda
i debatten om flyseteavgiften var statsministeren klar hun sa hvis vi skal følge prinsippet om at forurenseren betaler må vi be være med på å gjøre flyreisene dyrere
president <ee> vi mener at forurenser skal betale og det er et godt grunnlag for det
så er det flere måter å få forurenser til å betale
det ene er å sørge for at det som er forurensende må betale like mye som i dag og det som er miljøvennlige alternativer betaler mindre
<ee> vi gjør jo noen omlegginger også som gjør at prisforskjellen vil gjøre at valget til det og <ee> velge noe som er mindre forurensende blir bedre
det koster mye over statsbudsjettet
det er ni milliarder kroner mindre i inngang fra bilavgifter nå enn det var i totusenogtretten men det er gir også kraftige miljøeffekter av de omleggingene som som er
det betyr også at vi stimulerer til at man kan kjøpe biler som da har lavere utslipp
så jeg vil si at repertoaret er litt bredere enn representanten Rasmus Hansson <ee> mener
det vi er opptatt av er at det skal være et skifte
<ee> når vi øker avgifter på miljøutslipp <ee> og på klimautslipp så skal det ikke være en ny <ee> ensidig skatteinngang til
<ee> derfor må vi ha lettelser samtidig
men vi kommer ikke til gå til valg på særlig <ee> økninger i dette men prinsippet i Høyres program er forurenser skal betale
og vi er ikke <ee> uenig i at du dermed også skal få en få avgiftsøkninger som reflekterer det men <ee> ikke i sum å øke <ee> utgiften eller øke skattebelastningen for folk
<ee> president jeg takker for svaret og går da videre til <ee> nettopp transportsektoren som <ee> statsråden tar opp
der har jo storting og regjering vedtatt at Norge skal inngå en bindende avtale med EU om å kutte førti prosent av klimagassutslippene i <ee> ikke-kvotepliktig sektor innen tjuetredve|tjuetretti
og statsm og statsministeren har jo uttalt at det er en avtale som er så steinhard at en viss Rasmus Hansson vil framstå som en fleksibel løsning i sammenligning
og spørsmålet til statsråden er da betyr Nasjonal transportplan et ultimatum overfor EU fra regjeringen om at Norge overhodet ikke har planer å kutte de førti prosentene som ligger i den opprinnelige EU-avtalen
nei president vi har <ee> er ambisjoner om at når vi får gjennomført avtalen med EU så skal vi klare å gjennomføre alt det vi det har lover og førti prosent er etter vår mening også innenfor rimelighetsmulighetene
derfor jobbes jo mye med å bygge ut hydrogenkapasitet i Norge
men jeg mener vi skal klare å nå disse målene og jeg mener ganske optimistisk etter det nye <INAUDIBLE> som viser at politikken til regjeringen virker
utslippene går nedover mot tjuetjue
og neste hovedspørsmål er fra Tore Hagebakken
president regjeringen Solberg har økt det budsjettunderskuddet til nye rekorder
oljepengebruken er økt så mye at hvis en fortsetter på samme måten vil fonnet gå tomt tidlig på tjueførtitallet ifølge beregninger som NHOs sjefsøkonomer har gjort
etter snart fire år med Erna Solberg som statsminister har en konservativ skribent laga ordtaket å bruke penger som fulle Høyre-folk for å beskrive regjeringas økonomiske politikk
kontrastene til løftene fra valgkampen kunne neppe ha vært|1 større
da skulle Høyre være ryggraden i ansvarlig pengebruk ifølge statsministeren
Høyres ryggrad er nå mer et sugerør inn i oljefondet var oppsummeringen fra politisk redaktør i Dagens Næringsliv
valgløftene som ansvarlig <INAUDIBLE> valgløftene om <ee> ansvarlig økonomisk styring vart|ble lagt i en skuff i det øyeblikk denne regjeringa inntok kontorene
det vart|ble øst ut mer oljepenger fra første stund og det har gjort ved alle anledninger og lenge før ledigheten hadde vorte|blitt rekordhøy eller oljeprisen hadde falt
regjeringen har varslet at de neste regjeringene bare må glemme å bruke penger på den ukontrollerte måten dagens regjering har sti|stått for
det økonomiske handlingsrommet framover er beregnet til cirka seks komma fem milliarder kroner per år ifølge nasjonalbudsjettet altså langt under det FrP-og-Høyre-regjeringa har disponert
likevel kan vi lese i Klassekampen at Høyre går til valg på et partiprogram som vil øke underskuddet ytterligere summert til nesten ti milliarder
president jeg vil spørre statsministeren hvem som skal betale regninga for Høyres manglende økonomiske ansvarlighet
er det våre barn og barnebarn
er det folk flest som får kutt i velferden økte barnehagepriser og økte avgifter
eller er det de utsatte grupper som igjen skal få betale for skattekutta til de rike
president <ee> regjeringen gjorde opp et <ee> statsbudsjett <ee> eller flertallet på Stortinget på cirka et underskudd på to hundrede og femogtyve|tjuefem milliarder kroner som var det <ee> man da brukte av oljefondet
Arbeiderpartiet gjorde opp sitt alternative budsjett på to hundre og énogtyve|tjueén milliarder kroner
representantens <ee> <ee> innlegg er et innlegg jeg har hørt mange ganger i mitt lange politiske liv av den typen
akkurat der Arbeiderpartiet er er himmelen på den andre siden så er det bare helvete den ene eller den andre veien
unnskyld at jeg sier det president
det er en overdrivelse med av av dimensjoner når Arbeiderpartiet later som at de bruker betydelig mindre penger på <ee> i sine statsbudsjetter samtidig som de kritiserer oss for å bruke for lite på en hel haug med områder
<ee> den forskjellen er på fire milliarder kroner
<ee> det er helt <ee> og vi og det er helt <ee> riktig å bruke penger når du har en konjunktursituasjon som er krevende
det ville vært rart hvis vi skulle latt være å bruke penger i en situasjon hvor folk ble arbeidsledig
og vi har brukt det på tiltak som ikke er varig økte utgifter men som er tiltak som har bidratt til sysselsetting i privat sektor gjennom at vi har brukt det gjennom kommunebudsjettet men til vedlikehold
Arbeiderpartiet har brukt pengene på å øke de offentlige budsjettene sine slik at det blir varige økninger ikke øremerket på områder som kan reverseres
det gjør jo at vårt budsjett er sunnere for lang sikt enn det Arbeiderpartiets alternative budsjett er
i tillegg så har vi sterke stimulanser for å sikre at vi skaper nye bedrifter sikre at vi <ee> vi gjør det den forrige regjeringen ikke gjorde
vi har løftet innovasjonssatsingen
vi har løftet næringsrettet forskning
vi gjør de områdene som gjør at vi vil se fremover at vi får får fremskritt på nye områder som skaper nye bedrifter
det tar tid men det kommer til å vise seg å være riktig politikk
og en ansvarlig økonomisk politikk dreier seg ikke bare om hvor mye penger du bruker men også hva du bruker de på og hvordan du varig løfter offentlige ut <ee> utgifter og Arbeiderpartiet har løftet varige offentlige utgifter betydelig i sine alternative budsjett
president det er riktig at vi prioriterer ganske så forskjellig
derfor så er jeg heller ikke overraska over at det er skattekutt til de rikeste som har fått prioritet i Høyres program for tjuesytten til tjueénogtjue|tjuetjueén
etter fire år med ekstremt <ee> skeivfordelt <ee> skattekutt så går Høyre til valg på en fordelingspolitikk mer skev enn noen gang og det sier litt
<INAUDIBLE> dette gjør de da på tross for at regjeringa på snart fire år ikke har evnet å sannsynliggjøre at skattekutta til de rikeste faktisk gir noen økt sysselsetting eller økt vekst i økonomien
det eneste dem kan vise til av resultater er økte underskudd og økte forskjeller mellom folk
president det største antallet milliarder vi har gitt i skattelette så har vi gitt til vanlige folk
vi har sørget for at et <ee> vanlig inntektspar <ee> har fått cirka åtte tusen kroner i skattelettelse
vi har <ee> gitt noen skattelettelser som også går til pensjonister som jeg har registrert at Arbeiderpartiets leder Jonas Gahr Støre gjentatte ganger fnyser litt av
men vi mener at i en situasjon hvor det er vanskelig hvor hvor hvor vi faktisk regulerer pensjonene på måte som gjør at reallønnsnedgangen er større for pensjonister enn andre så syns vi at det har vært rimelig at de også får et utall av noen skattekroner knyttet til det
og så er det slik at det tar tid før vi ser endringer investeringstakten basert på skattelettelser mot næringslivet
det gjelder både selskapsskatten og formuesskatten
det er altså sånn at det tar tid før du ser investeringer men heldigvis så ser vi at invus industriinvesteringene i totusenogseksten og totusenogsytten tar seg opp
vi er på vei ut av en konjunkturnedgang og vår skattepolitikk har bidratt til en langsiktig omstilling
det åpnes for ett tilleggsspørsmål og det kommer fra Irene Johansen
president vi har nå fått høre forskjellen på himmel og helvete og for å fortsette litt på det i Klassekampen i dag så kan vi lese at det kan bli dyrt for Norge om Høyre får styre landet fire nye år
handlingsrommet på seksogtjue|tjueseks milliarder spises raskt opp av alle valgløftene i Høyres program
bare vedtak på samferdsel og forsvar vil øke statens utgifter med énogtjue|tjueén komma seks milliarder over fire år og ytterligere lovnader om kutt i formuesskatten vil koste sju komma fem milliarder
og bare med det så er mer enn handlingsrommet alt brukt
i tillegg så veit vi at det er behov for økt innsats innenfor helse <ee> eldreomsorg skole for å nevne noe
Høyres finanspolitiske talsperson forsvarer valgløftene sitat med å si det vil alltid være en prioritering mellom ulike framlegg i programmet og så spørs det jo hva som havner i en regjeringsplattform
kan statsministeren fortelle hva Høyre vil kutte av alle disse valgløftene i neste periode
president vi går til valg på det programmet <ee> vi har vedtatt
det kommer vi til å slåss for gjennomføre men det er altså sånn at det står i det programmet at vi alltid vil tilpasse <ee> hva vi kan klare å gjennomføre og hvor mye vi klarer gjennomføre på områder til den økonomiske situasjonen
jeg <ee> mener at det er fullt mulig også gjøre omprioriteringer
det er jo den største forskjellen på Arbeiderpartiet og Høyre er jo at vi tror på at det er mulig å effektivisere
vi har foreslått en rekke reformer som gir oss innsparinger over tid som vil gjøre det mulig å få bedre kvalitet på tjenester selv om vi ikke nødvendigvis trenger å bruke penger
det at vi er et reformvillig parti betyr også at vi klarer å snu på og bruke penger på en annen måte
dessverre er det et par reformer vi ikke har fått igjennom i Stortinget som ville gitt oss mindre byråkrati og papirflytting og mer penger til tjenester til folk
og vi går til sak to
<INAUDIBLE> med alle vararepresentantene som står bak
er det greit nå
bare få de der <INAUDIBLE>
da ser det ut som vi fulltallige så da er Stortingets møte lovlig satt
representantene Jørund Rytman Fredric Holen Bjørdal Eirik Sivertsen Anne Tingelstad Wøien og Eirin Sund som har vært permitterte har igjen tatt sete
for Hordaland fylke Eigil Knutsen
for Møre og Romsdal fylke Steinar Reiten
for Nordland fylke Tor Arne Bell Ljunggren og Anette Kristine Davidsen
for Vestfold fylke Steinar Gullvåg
og for Østfold fylke Håvard Jensen og Shakeel Ur Rehman
fo fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe foreligger søknad om at den innvilgede permisjon for representanten Jorodd Asphjell i tiden fra og med tredevte|trettiende mars til og med fjerde april forlenges til å gjelde til og med sjette april
vararepresentanten Ferhat Güven foreslås inn fortsatt å møte i permisjonstiden
denne meddelelsen tas til etterretning
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe om sykepermisjon for representanten Anna Ljunggren fra og med tredje april og inntil videre
og fra Senterpartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Per Olaf Lundteigen i dagene tredje og fjerde april for å delta i møter i Nordisk råd i Stockholm
fra første vararepresentant for Buskerud fylke som er Gerd Eli Berge så foreligger det søknad om fritak for å møte i Stortinget under representanten Per Olaf Lundteigens permisjon på grunn av sykdom
fra første vararepresentant for Nordland fylke Tone-Helen Toften så foreligger søknad om fritak for å møte i storting under representanten Anna Ljunggrens permisjon av velferdsgrunner
disse søknadene foreslås behandles straks og vedtatt
vararepresentantene for Buskerud fylke Anders Braaten og for Nordland fylke Hugo Bjørnstad og Tor Arne Bell Ljunggren foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
Anders Braaten og Hugo Bjørnstad er til stede og vil ta sete
og statsråd Ketil Solvik-Olsen vil overbringe i alt ni kongelige proposisjoner
Solvik-Olsen vær så god
ærede president da har jeg æren av å få det ni kongelige proposisjoner
endringer i statsbudsjettet i tjuesytten under Helse- og omsorgsdepartementet for å dekke økte kostnader i barnevaksinasjonsprogrammet
endringer i straffeprosessloven med videre og opphøring av juryordningen
endringer i helselovgivningen overføring av det offentlige tannhelseans tjenesteansvaret lovfesting av kompetansekrav med mer
endringer i arbeidsmiljøloven
endringer i barnevernloven
endringer i folketrygdloven og arbeidsavklaringspenger tilleggsstønader til arbeidsretta tiltak med videre
endringer i pasient- og brukerretssloven helsepersonelloven med vi mer styrking av rettsstillinga til barn <INAUDIBLE> av helse- og omsorgstjenester
endringer i hvitvaskingsloven og abi verdipapirhandelloven og lov om klimamål klimaloven
det kan også få konsekvenser for tids for tidspunktet møtet slutter på
det er altså interpellasjon fra representanten Kjersti Toppe til kunnskapsministeren som går ut eller blir utsatt
og videre vil presidenten opplyse om at møtet trolig fortsetter utover klokka seksten
da skal vi gå på dagsorden <ee> og vi går til sak nummer én som er innstilling fra transport- og kommunikasjonskomiteen om lov om taubaner altså taubaneloven
det er innstilling to hundre og ti L for tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon hundre og sekstito L for tjuefemten tjueseksten
etter <ee> ønske fra komiteen så vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlem av regjeringen
første taler er representanten Sverre Myrli som er sakens ordfører
Myrli vær så god
vi skriver april og da kommer tradisjonelt de store tunge og politisk viktige sakene til behandling i Stortinget
derfor så er det nå en stor glede at Stortinget endelig skal få behandle endringer i taubaneloven og tivoliloven
og det er på tide
jeg går ut ifra at det er mange her som har fått en rekke henvendelser om disse sakene
fra spøk jeg få understreke det på på grunn av referatføringen fra spøk til alvor president noen korte kommentarer til endringene i taubaneloven
komiteen avga innstilling den fjortende mars
etter avgivelsen er det lest korrektur på lovteksten og det er oppdaga to feil som jeg vil gjøre Stortinget oppmerksom på
i tilrådningen vedrørende oreigningslova paragraf åtteogtjue|tjueåtte er lovnummeret falt ut
videre er det feil i mål er det feil målform i teksten
så er det presisert president
kort noen kommentarer fra min side
det er berørt i komitéinnstillinga og komiteen har delt seg i det spørsmålet
den er i dag delegert til Statens jernbanetilsyn
så vidt jeg veit så var den tilsynsmyndigheten tidligere delegert til Norske Veritas <ee> og sånn sett så var det behov for å ha en hjemmel til å delegere den til det private
men president det er nå ikke akkurat verdens største sak og det er vel i grunnen den eneste det eneste spørsmålet som komiteen har problematisert og som det er noe uenighet om i i komiteen
noen er svært små og pa frakter smæ svært få passasjerer mens noen er veldig store og frakter mange passasjerer og da bør det tas hensyn til det også i forskriftsutformingen
neste taler er representanten Nils Aage Jegstad og deretter Hans Fredrik Grøvan
Jegstad vær så god
og det vi det går på er at tilsynsmyndigheten <ee> flertallet sier at det er riktig at man ved lovendring som denne dreier tilsynet slik at man oppnår større fokus på sikkerhetsstyringssystem og mindre fokus på detaljkontroll
og det kan derfor være synes fornuftig å legge til rette for at også andre aktører kan godkjenne et <ee> godkjennes for tilsyn slik regjeringen har foreslått
flertallet ser at det finnes en rekke installasjoner som komm som kommer inn under definisjonen taubane
i den forbindelse vil det være hensiktsmessig at tilsynet legges til aktører som allerede opererer og som har mulighet til å operere i et slikt marked
og flertallet påpeker at det også her som i samfunnet for øvrig foregår rask teknologisk utvikling og ber reg regjeringen følge denne med s for å med sikte på å sikre at lovverket er tilpasset de mulighetene som finnes
vi viser videre til det at statsrådens svarbrev datert attende januar <ee> og fireogtjuende|tjuefjerde <INAUDIBLE> hvor anledningen til å delegasjon av m tilsynsmyndighet er redegjort for
flertallet legger til grunn at departementets tilsynsmyndighet kan delegeres til offentlig eller privat organisasjon
når det gjelder taubane så er det klart det finnes <ee> ikke minst innen landbruket en del <ee> innretninger som er går under samme betegnelse
det er der et allerede et miljø for å kunne godkjenne slike installasjoner og vi mener at det er fornuftig å få spredd den myndigheten litt utover landet
neste taler er representanten Hans Fredrik Grøvan og deretter Statsråd Ketil Solvik-Olsen
det skal være høy sikkerhet på norske taubaner
det er det i dag og med denne lovgivnin lovgivninga styrkes sikkerheten ytterligere
det er blant annet viktig at de samme bestemmelsene som i dag finnes i jernbaneloven om ruspåvirkning pliktavhold og testing nå også innføres i taubaneloven
i forhold til dagens jernbanelov paragraf tre a som også gjelder for kabelbaner er overskrifta endra slik at det fremgår at den gjelder alle former for rus og ikke kun for alkoholpåvirkning
det tror vi er fornuftig
bestemmelsen må anses som en videreføring av dagens bestemmelse i jernbaneloven paragraf tre b første ledd for kabelbaner men som ny for andre taubaner
bestemmelsen vil omfatte alt personell som har oppgaver som kan påvirke sikkerheten på taubanen
det omfatter også personell som til daglig ikke har sikkerhetsmessige oppgaver men som inngår i virksomhetens beredskap
bestemmelsens andre ledd presiserer at tjenestetiden omfatter tidsrommet fra den tid da personell i henhold til sine tjenesteplikter påbegynner sitt arbeid og til det avsluttes
forbudet gjelder også i et tidsrom av åtte timer før tjenestetiden begynner
dette er etter vår oppfatning gode presiseringer
så er det en uenighet i komiteen knytta til tilsynsmyndighet
flertallet åpner for at departementets tilsynsmyndighet kan delegeres også til en privat organisasjon
en begrunnelse fra Høyre FrP og Senterpartiet for å åpne opp for at private kan utføre tilsyn det er at tilsynet bør kunne legges til aktører som allerede opererer eller har mulighet for å operere i de ulike markedene
i dag er det Statens jernbanetilsyn som er delegert denne oppgaven og fra KrF si side så ser vi ingen tungtveiende argumenter for å endre på dette
og vi meiner sikkerheten ivaretas best ved at det fortsatt er Statens jernbanetilsyn som ivaretar denne oppgaven
vi ser derfor ikke behovet for å ha en generell lovhjemmel for at tilsynsoppgaven kan delegeres til private
så må vi eventuelt komme tilbake til saken dersom Statens jernbanetilsyn en gang i framtida ikke skal ha denne oppgaven men da vil det mest ryddige være at det da gjøres ved en eventuell lovendring seinere
utover dette president så støtter vi saken og viser ellers til saksordførers gode gjennomgang
neste taler er Statsråd Ketil Solvik-Olsen
ofte så er det jo trafikksikkerhet på veiene en blir mest oppmerksomhet fordi at ulykkesfrekvensen er høg og rammer så mange
når en <ee> begynte å arbeide med å få dette lovverket på plass første gang så var jo det òg <ee> med bakgrunn i at der skjedde mange ulykker i nittensyttifire der seks mennesker blei drept i ulike hendelser
det har vært|1 noe av målsettingen med den gjennomgangen som vi|1 nå har hatt
når <ee> det Veritas i totusenogti elleve sa at de ikke lenger ønsket å drive tilsyn på vegne av myndighetene så blei de løyst for oppgaven
Statens jernbanetilsyn overtok det
men vi|1 ser altså at der har vært|1 veldig mange ulike forskrifter som har regulert dette
nå får vi|1 samla alt det i på ett sted
vi|1 gjør forenklinger men samtidig så meiner jeg vi|1 ivaretar sikkerhetsnivået på minst dagens nivå
men en <ee> sørger for at en òg driver tilsyn på en litt annen måte
en skal ha mer risikobasert tilsyn
alle aktørene i bransjen vil fortsatt være underlagt tilsyn sjøl om det ikke betyr at de nødvendigvis får besøk hvert år fordi at en her skal gjøre vurderinger om hvor er risikoen størst og så bruker en energien sin der
det kan hende det blir tilsyn som er stedsbasert men det kan òg hende at det mer handler om å gå gjennom <ee> papir og sjekke at alt det formelle er i orden
det er opp til tilsynsmyndighetene hvordan|1 de legger opp dette
gode tilsyn er myndighetenes <ee> verktøy for å kikke aktørene i kortet men ansvaret ligger fortsatt hos aktørene
det er ikke sånn at hvis en ikke har hatt tilsyn et år så er en òg fri fra ansvar tvert imot
jeg er veldig godt fornøyd òg at vi|1 klarer å rydde opp og forenkle regelverket på mange områder
det gjør det enklere for aktørene i å forholde seg til dette
vi|1 har selv vært og besøkt noen av de og vi|1 har opplevd at alle syns dette var <ee> kjærkomment
og jeg opplever òg at den enigheten som er denne salen her viser at det som skjer her oppleves som en et gode og ikke som et kontroversielt og vanskelig tema og det er som sagt det vi|1 òg har opplevd med næringen
så jeg takker komiteen og Stortinget for en god behandling og så skal vi|1 sørge for at dette blir satt i verk så fort som mulig
ingen har bedt om ordet til replikk og da er det slik at de talere som heretter får ordet har en taletid på inntil tre minutter
og neste taler er representanten Sverre Myrli
jeg trur kanskje jeg har kommet i skade for å si at vi skal foreta endringer i taubaneloven og hvis saksordfører da har vært upresis overfor Stortinget så vil jeg da presisere at det er jo sn det er snakk om å vedta altså en ny lov om taubaner
ikke det at det spiller noen rolle men rett skal være rett
det er altså snakk om en ny lov om taubaner noe som også framkommer av komiteens innstilling
ingen fler har bedt om ordet
sak én er dermed ferdigbehandlet
og da går Stortinget fra fra taubane til tivoli
og første taler er representanten Sverre Myrli som også her er sakens ordfører
da <ee> gir vi ordet til saksordfører Sverre Myrli
og som presidenten skjønner så har altså undertegnede ansvaret for de store sakene i Stortingets vårsesjon
nå er det altså snakk om ny tivolilov
og da vil jeg starte med å lese hva definisjonen er på en fornøyelsesinnretning
og det er da en innretning hvor publikum bringes i bevegelse eller i en situasjon hvor de helt eller delvis ikke har kontroll over sin egen bevegelse
president jeg har registrert at onde tunger <ee> har hevda at deler av Stortingets virksomhet burde vært omfattet av tivoliloven
<ee> og noen har påstått at deler av det vi holder på med i dette huset <ee> medfører at enkelte ikke har kontroll over sin egen bevegelse
og jeg har også sett at det har vært vist til siste års budsjettbehandlinger i så måte
om det hadde vært en god ide det får andre vurdere men vi er vel ennå ikke der at Stortinget defineres som en fornøyelsesinnretning
<ee> par saker som må kommenteres president
<ee> for det første tilbake til diskusjonen som vi hadde i forrige sak om det med tilsynsmyndighet
og da er det altså sånn at det nå ikke er flertall i Stortinget for at tilsynsmyndigheten <ee> etter tivoliloven kan delegeres til private
<ee> nå er vi i den situasjonen president at det er ikke tatt inn noen lovbestemmelse i tivoliloven om det
i taubaneloven er det tatt inn en eksplisitt bestemmelse om at det kan deleg <INAUDIBLE> tilsynet kan delegeres til private men ikke i tivoliloven
så kan jo kanskje si at det er noe uheldig og det har vel i grunnen Samferdselsdepartementet også i brevs form til Stortinget sagt men jeg skjønner at det har vært slik at det det har vært to forskjellige departementer som har utarbeida grunnlaget til de to <ee> lovene
og da president vil jeg lese hva samferdselsministeren skreiv i brev til komiteen om saken
og det er altså de siste orda som jeg leste samt unntak for krav til sikkerhetsstillelse som da er endringen
altså Stortinget endrer da litt på lovforslaget ifra regjeringa og det er det full enighet om
det er en samla komité som fremmer innstillinga på alle punkter
og dermed president hvis det var noe som helst usikkerhet så kan vi slå fast at det blir tivolidrift også kommende sesong
neste taler er Nils Aage Jegstad deretter statråd Ketil Solvik-Olsen
president jeg skal ikke gjenta argumentasjonen fra forrige sak om tilsynsmyndigheten selv om vi nå er i mindretall i denne saken så mener vi fortsatt at noen av de samme argumentene <ee> kan godt kan også brukes her
det som jeg synes var viktig og vil takke saksordføreren for veldig godt arbeid med denne v saken
det at det dukket opp <ee> en slik <ee> usikkerhet knytta til forsikring er jo egentlig en ganske alvorlig sak
så det har vært et har vært en viktig oppgave å få å rydde opp i det
nå gjø nå legges til rette for en <ee> unntaksbestemmelse som gjør at hvis alt er i orden så skal man kunne kanskje slippe forsikringen
men jeg vil gjerne understreke at betydningen av det det ansvar det se det objektive ansvaret som enhver <ee> aktør som driver virksomhet av denne typen har
og det er ikke sånn at det aldri skjer noe disse <ee> innretningene
faktisk så skjer det noen skader av det til dels alvorlig art og det er jo viktig at den som da blir utsatt for dette også har en garanti for at man faktisk får en erstatning hvis det er det nødvendig og <INAUDIBLE> og tilstrekkelig erstatning i de ulike tilfellene
og neste taler er statsråd Ketil Solvik-Olsen
fra min barndom så husker jeg godt når tivoliet kom til Jærdagene på Bryne
som liten gutt så var det stort å få lov til å oppleve det som i dag oppleves som små karuseller men som da var en unik hendelse i en liten gutts liv
det å legge til rette for at vi|1 fortsatt s kunne ha dette omreisende tivoli det er viktig for samfunnet vårt
det er noen av de små gledene i livet
samtidig så er det viktig at det skal føles trygt
foreldrene skal jo kunne våge at barna sine kan sette seg opp eller ungdommene for den saks skyld og at <ee> der er god kvalitet på utstyret som brukes
det å forenkle regelverket er òg en del av regjeringens politikk
nå får vi|1 i denne saken fire forskrifter som blir til én
enklere å forholde seg til for de aktørene det gjelder men for tilsynet egentlig er bedre tilrettelagte fullmakter i den jobben de skal gjøre
det meiner jeg er viktig
så har der vært|1 noen tema som er blitt tatt opp i denne debatten
jeg <ee> vi|1 er til <ee> vi|1 vi|1 formulerte den teksten på som komiteen ønska som er blitt lagt inn det <ee> tar vi|1 sjølsagt med oss videre i vårt arbeid
<ee> vi|1 har merka oss at komiteflertallet meiner at lovforslaget ikke åpner for å delegere tilsynsmyndighet til private
og så <ee> gjaldt det den utfordringen som <ee> var spesielt litt tidligere <ee> i år om <ee> usikkerheten rundt forsikringsordningene
og vi|1 merka oss at komiteen forutsetter at departementet finner løsninger på dette sånn at årets driftssesong ikke blir vanskeliggjort
hadde vi|1 stoppet tivoliene fra å gå på veiene så tipper jeg det hadde blitt sirkus i Stortinget i stedet
det skal vi|1 unngå at det blir
<ee> vi|1 har hatt møte med Statens jernbanetilsyn Norsk Tivoli og Cirkuseierforening og Finans Norge for å finne løsninger
og det tilsier at dette problemet her er løyst
jeg vil òg da rette en takk til alle de <ee> aktørene som vært|1 invaver involvert for å finne enighet i et spørsmål der en i utgangspunktet stod lite grann i fra hverandre
og med det så <ee> vil jeg si at jeg òg takker Stortinget og komiteen for konstruktiv <ee> og god behandling av denne saken her
<ee> og med de vedtak som Stortinget står føre|foran for å gjøre så vil vi|1 kunne jobbe videre i departementet for at <ee> endringene blir satt i kraft
ingen flere har bedt om ordet sak to er dermed ferdigbehandlet
og vi går til sak nummer tre
ingen har bedt om ordet og sak tre er dermed ferdigbehandlet
etter <ee> ønske fra komiteen så vil <ee> <ee> presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlem av regjeringen
deretter Ketil Solvik-Olsen
om vi ikke hadde fått mange henvendelser i de to forrige eller tre forrige sakene som vi har hatt til behandling i dag så har vi iallefall fått mange henvendelser om denne saken
og dette er en sak som engasjerer veldig mange