scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
<ee> i <ee> tjueseksten tjuesytten så måtte fylkeskommunen da ut med tjuesju millioner kroner sjøl til å dekke skader når det ikke kom noe tilskudd fra departementet
det er penger som måtte tas fra andre planlagte fylkesvegprosjekter skyve de ut i tid
hvor tilsiktet er det at regjeringa med et pennestrøk pålegger Hedmark fylkeskommune å ta ned fylkesvegvedlikeholdet med en sjuendedel
president nå er det jo ikke slik at det er spesielle regler for for Hedmark
det er slik at vi har de samme reglene for <qq> alle fylkeskommuner <ee> og vi fastsetter nå de samme grensene for kommunene <ee> eller fylkene som vi har for for kommunene
så er det også slik at kommuner og fylkeskommuner har hatt en god økonomisk utvikling under denne regjeringen
det betyr at fylkeskommunene med gode rammer fra regjeringen og god økonomistyring selv har lagt opp en buffer som gjør at man kan ta uforutsette utgifter
og det er fylkeskommunene som ansvaret for vedlikehold og sørge for at infrastrukturen er såpass god at skadene blir minst mulig
<ee> ja Hedmark er jo et eksempel <ee> på at alle fylkeskommuner gjennom den praksisendringen her må regne med økte utgifter <ee> på egenhånd i åra som kommer
da Hedmark forrige gang vart|blei ramma av flom i tjuetolv så fikk fylkeskommunen kompensasjon
<ee> og daværende kommunalminister fra forrige regjering ju redegjorde da for Stortinget om en praksis der fylkeskommunene får kompensert halvparten av kostnadene opptil to hundre og femti kroner per innbygger samt alt over den grensa
og nå er jo <mm> praksisen endra
vi skjønner at det kommer <ee> noe mer i kommuneproposisjonen i i morgen <ee> som befester den praksisen
president <ee> det er et godt og et et viktig <ee> spørsmål
<ee> og dette handler jo om <ee> hvordan kommunene planlegger bygging av hvor de planlegger bygging av boliger hvor de planlegger bygging av infrastruktur
<ee> og vi bidrar både gjennom å utvikle nye digitale høydemodeller som gjør at man får mer eksakt kunnskap om hvilke områder som er sikre og hvilke som er mere utsatte
<ee> og vi bidrar også med boveiledning både til <ee> kommuner og fylker <ee> i utvikling av deres arealplaner
så dette er viktig som den grunnleggende <ee> premiss og verktøy fra fra staten
og så er jeg også selvsagt enig i at staten skal stille opp når kommuner eller fylkeskommuner rammes av uvær flom og skred og får uforutsette store utgifter
<ee> og jeg antar at representanten også er enig i at det må være en egenandel
så det vi egentlig diskuterer er hvor stor den egenandelen skal være
vi mener at det vi nå får på plass for fylkeskommunene i tråd med det som er for kommunene er det riktige nivået å legge oss på
neste spørsmål reises av representanten Eirik Sivertsen til samferdselsministeren
president for Widerøe har avgiftene økt med over femti prosent på noen ruter de siste årene
regjeringa har gjennomført <ee> nye anbud på FOT-rutene i Nord-Norge noe som har gitt dårligere flytilbud for mange
resultatet for befolkninga og næringslivet i Nord-Norge er at det blir dårligere forutsetninger for å skape verdier og mindre attraktivt å bosette seg i regionen
forskjellene mellom de ulike delene av Norge øker
hva vil statsråden gjøre for å rette opp de negative konsekvensene av et dårligere flytilbud i Nord-Norge
president jeg er veldig opptatt av ha et godt flytilbud i heile landet inklusiv i Nord-Norge
derfor reiste jeg nettopp på en ferd der jeg var innom nitten ulike flyplasser både på Vestlandet og i Nord-Norge for å få innspill og og synspunkt fra næringsliv fra lufthavnsjefer ordførerer fra andre
Arbeiderpartiet gir inntrykk at der en sammenheng mellom <ee> flyrutetilbudet totalt i Norge og FOT-ruteanbudet
mange av de FOT-rutene som vi|1 har utlyst har hatt de samme minimumskravene som var under Arbeiderpartiet sin regjering
det er litt rart å seie|si at det er en forverring når det faktisk er en forlenging
vi|1 har vært|1 opptatt av å sørge for at det er attraktivt for aktører å opprette nye flyruter at det attraktivt å drive
derfor har vi|1 investert mye i de flyplassystemer som vi|1 har
vi|1 bygger nye terminaler
vi|1 får lengre rullebaner
og vi|1 skal gjøre mer av det
vi|1 gjør det òg attraktivt for nye flyselskap å operere
FlyViking er et av de selskapene som nå er offensive spesielt i Nord-Norge
det vitner jo om at en ser på det som attraktivt å levere flytjenester i Norge i motsetning til det signalet Arbeiderpartiet forsøker å gi nemlig at alt er svart og leit
i forbindelse med <ee> FOT-ruteanbudet der altså staten går inn og kjøper tilbud der markedet selv ikke leverer det så stiller en minimumskrav
av og til så leverer flyselskapet òg akkurat det minimum som blir stilt fra staten
ofte leverer de litt mer fordi de får en en grunnlag i bunn for å drive ruter
det ser vi|1 òg på FOT-rutene her
men enkelte steder så har Widerøe redusert nivået i forhold til tidligere andre steder så har de økt nivået i forhold til tidligere
mange steder så har de oppretta nye direkteruter som gjør at du får et bedre tilbud og en del steder så har de større fly
og jeg synes det er litt tidlig ennå når vi|1 allerede bare er i mai å kunne s <ee> vu vurdere konsekvensene av hvordan|1 luftfartstilbudet blir de neste årene <ee> basert på én måned
men alt tyder på at det òg i Nord-Norge så vil en få et større mangfold av flyselskap et større mangfold av ruter enn det en hadde
der er ting som tyder på at passasjerantallene går opp mange steder
det jo òg et tegn på at en har fått ruter som passer
og det er noe av grunnen til òg at Widerøe har satt inn større fly på en del avganger rett og slett for å øke kapasiteten på den måten
så jeg <ee> vil ta avstand fra Arbeiderpartiet sin svartmaling her
jeg er kjent med at noen stedet så er det på enkelte flyplasser at en ønsker å få et bedre tilbud enn det en har
og nå kan en òg eventuelt ta kontakt med FlyViking
neste taler
<ee> tilleggsspørsmål til Sivertsen
president jeg takker statsråden for <ee> for svaret men som statsråden sjøl er inne på <ee> på så dreier jo det her seg ikke bare om FOT-ruter eller bare om det kommersielle tilbudet
det det totale tilbudet
<ee> men fordi at FOT-rutene spiller en så stor rolle så <ee> så er det <ee> en viktig faktor i det totale tilbudet
og det er jo ikke Arbeiderpartiet som fremsetter den her kritikken president
dette er jo en kritikk som kjem|kommer fra næringslivsrepresentanter folk som bor i Nord-Norge og <ee> folkevalgte i Nord-Norge som opplever at tilbudet har blitt dårligere mange <ee> plasser
noen steder opplever man ha fått et bedre tilbud
men mange har fått et dårligere tilbud
og mitt spørsmål handler nettopp om det fordi at det er noen ting med rammebetingelsene til til regjeringa her
mitt spørsmål til statsråden var hva vil statsråden gjøre med det tilbudet som har blitt dårligere
president det svarte jeg jo på
jeg nevnte blant annet at det fornuftig og det fikk jeg òg gehør for hos <qq> de fleste politikerne inklusiv Arbeiderpartiet sin lokalpolitikere som var litt mer konstruktive finne løsninger
nemlig snakk med Widerøe for å vise hvilket|1 potensial som er der
<ee> snakk med FlyViking som har vist en stor interesse for å opprette nye ruter
og så merker jeg meg òg at <ee> representanten Sivertsen glatt ignorerer alle steder som får bedre tilbud
så det viser jo at Arbeiderpartiet har en svartmalingstilnærming som jeg ikke synes er bra
når det gjelder avgiftssystemene så veit vel nok representanten Sivertsen at jeg representerer et parti som ønsker å jobbe for lavere avgifter
så det andre i Stortinget som ønsker å jobbe for høgere avgifter
jeg registrerer at Arbeiderpartiet i sine alternative budsjett har lagt inn både flypassasjeravgift økt merverdiavgift og de andre avgiftene som han her kritiserer
men det bruker altså Arbeiderpartiet sjøl frivillig i sine budsjett
representanten Sivertsen til tilleggsspørsmål
ja president <ee> statsråden hører tydeligvis ikke etter fordi at jeg sa nettopp at noen steder så opplever det fått et bedre tilbud
men mitt spørsmål handler om hva vil statsråden gjøre de stedene hvor man opplever at man har fått et dårligere tilbud
det vil statsråden overhodet ikke ta inn over seg
iste istedenfor skylder han på at vi forsøker noe svartmaling
jeg tar opp et problem som mange av mine innbyggere som jeg er ombud for er opptatt av
det påstår sj statsråden er svartmaling
hvis det er tilnærminga så bommer <ee> statsråden på hva som er viktig
i Nord-Norge så utgjør flyrutene en viktig del av kollektivtrafikken
det går ikke noe alternativ med tog
de bussturene som er der er for lange til at det for effektivt for for næringslivet
derfor er flytrafikken utrolig viktig
så må gjerne statsråden kritisere Arbeiderpartiet for at vi budsjetterer med de avgiftene som er innført under denne regjeringa <ee> men dem er nå en gang der så vi må nå forholde oss til dem
<ee> det har gjort rammevilkårene vanskeligere
forskjellene med landsdelene øker
hva vil statsråden gjøre for å <ee> <ee> redusere de forskjellene som nå oppstår mellom noen deler av landet som vi hvor vi utvikler kollektivtilbudet mens det går dårligere noen andre steder Nord-Norge
president det er litt rart at jeg i to svar nå har sagt en del av disse tingene mens representanten Sivertsen og sannsynligvis når han gjengir seg til media òg vil late som at det ikke blei berørt av statsråden
jeg har vært inne på det det handler om å kontakte og snakke med de flyselskapene som <ee> leverer tjenester og prøve å få justert på det
i en del <qq> fylker i Nord-Norge så gjorde en det og fikk forbedringer men jeg registrerer at for eksempel noe de områdene som representanten her snakker om var mer opptatt av å gå på regjeringen enn å faktisk jobbe med markedet
og det faktisk i markedet som leverer flyse <ee> flytjenestene at du klarer å få til dette først og fremst
så skal vi sikre gode rammebetingelser
det er litt rart å høre at Arbeiderpartiet sier at Arbeiderpartiet opposisjon ikke kan ha egne synspunkt på rammebetingelsene at en bare må legge inn de avgiftsnivåene som er
nei veit du hva alternative budsjett er jo nettopp et s et sted der pa partiene får vise sine primærstandpunkt og i opposisjon så har Arbeiderpartiet all mulighet til å vise sine primærstandpunkt
og Arbeiderpartiet sine primærspan standpunkt er altså økte avgifter ikke lavere avgifter sånn som en k gir inntrykk av i debatten
da går vi videre til neste spørsmål som er reist av Jan Bøhler til næringsministeren
jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til næringsministeren
i februar <ee> totusenogseksten sendte regjeringen på høring et forslag om opphevelse av hele serveringsloven
blant andre Skattedirektoratet Oslo kommune Bergen kommune Politidirektoratet og alle politidistrikter som uttalte seg advarte klart mot dette
har regjeringen lagt bort forslaget om å fjerne serveringsloven
president forslaget om å oppheve serveringsloven var en del av departementets arbeid med å opp <ee> med å rydde opp i eget regelverk
i en rapport om serveringsnæringen som departementet mottok ble det òg gitt uttrykk for at aktørene opplevde dagens regelverksituasjon som uforutsigbar og overlappende
jeg mener fremdeles at de utfordringene som serveringsnæring næringene har ikke innebærer et behov for å bruke bevilling slik serveringsloven stiller krav om
Bevillingsinstituttet brukes i hovedsak for tjenester som et samfunn er avhengig av og som i si er særlig grad krever allmennhetens tillit
dette er tjenester som krever en særskilt kompetanse
og i enkelte tilfeller stilles det også krav om vandel
et godt eksempel på det er helsevesenet hvor det en utstrakt bruk av autorisis <ee> autorisasjon som stiller krav til kompetanse og blant annet vandel
servering av mat og drikke er etter mitt syn ikke et samfunnsoppdrag som krever bevilling
det sentrale ved sen <ee> servering av mat og drikke er først og fremst tilfredsstillende hygieniske forhold og det reguleres i tråd med matloven og kontrolleres av Mattilsynet
så er det slik at når kommuner trekker tilbake en serveringsbevilling så ilegger de i realiteten enkeltpersoner et rettighetstap
i andre næringer som jeg mener serveringsnæringen er sammenlignbar med for eksempel dagligvare og renhold så er det straffeloven som setter terskelen for rettighetstap
jeg hatt møte med Oslo kommune er òg kjent med deres synspunkt <ee> til liks med synspunktene til Politidirektoratet
at opphevelse av loven ville ha åpnet for mer ulovlig virksomhet er jeg imidlertid ikke nødvendigvis enig i
foruten serveringsloven har vi et omfattende regelverk som retter seg mot denne bransjen
og en del av tilbakemeldingene i rapporten <ee> departementet mottok var nettopp at serveringsloven ikke fungerte slik den var tenkt
jeg mener at en del av hjemlene i serveringsloven er tilstrekkelig ivaretatt gjennom annen lovgivning
så er det sånn at enkelte bestemmerse <qq> bestemmelser som ikke er regulert kan videreføres i en egen lov tilsvarende som vi i høringsnotatet foreslo for bestemmelsene om åpningstider
fra regjeringens side så har vi likevel valgt å ikke fremme et lovforslag om serveringsloven denne våren
det ble gjennom høringen av forslaget dokumentert en omfattende motstand mot å fjerne den og det gjør at jeg ønsker å ta en ny runde og se på saken før vi eventuelt kommer tilbake til Stortinget
vi har òg varslet at vi gjør en gjennomgang av kontroll- og tilsynsregimet rettet mot reiselivsbransjen med det formål å forenkle og forbedre samarbeidet mellom departementene og tilsynsmyndighetene
og også i den anledning er det naturlig å se serveringsloven
representanten Bøhler til tilleggsspørsmål
ja <ee> president jeg takker for svaret fra statsråden og for <ee> at hun <ee> forteller at hun vil ta en ny runde ut ifra innvendingen som er kommet og og gå inn i dem
det den delen av svaret er positivt
jeg vil si <ee> president at jeg mener det er <ee> <ee> serveringsloven er et redskap som er kjent og som er et oversiktlig <ee> lovredskap
så jeg mener at det vil kunne bli et konglomerat og egentlig mer byråkratisk og vanskeligere å finne fram i enn det man har i dag
så mitt innspill til statsråden er s om hun ser at man egentlig kan gjøre det mer komplisert enn å forenkle ved og så avskaffe tross alt en oversiktlig lov
president jeg ser poenget til <ee> representanten men <ee> i dag mener jeg dette er situasjonen
det ekstremt uoversiktlig
det veldig vanskelig når noen skal starte en virksomhet å forholde seg til alle de tilsynsmyndigheter alle de lover og regler som gjelder
og det er jo ikke sånn at noe blir mer ulovlig av at det hjemlet flere steder
så jeg mener i hovedsak at serveringslovens formål er ivaretatt gjennom andre regler men jeg tar på alvor de innspill vi har ha f <ee> har fått
og det er jo òg hele poenget med en høringsrunde det faktisk å gå en grundig runde for å se hvordan vi kan gjøre dette
men jeg opplever at restaurantbransjen <ee> der <ee> foregår det <ee> ting som vi alle er opptatt av å bekjempe
men det gjør vi altså gjennom andre kanaler enn sev serveringsloven
<ee> og <ee> og så er det sånn at denne bransjen har et veldig <ee> veldig stort antall tilsyn som krysser hverandre og det klart at <ee> det er krevende
og det må vi se på hvordan vi kan både ivareta viktige hensyn og gjøre det litt enklere
Bøhler til a tilleggsspørsmål
jeg takker for tilleggssvaret også president
<ee> jeg mener at det er i tillegg til mathygiene som statsråden er inne på når det gjelder <mm> serveringssteder så er det klart at utelivet og en del av serveringsstedene er utsatt når det gjelder useriøs virksomhet når det gjelder når det gjelder ordensproblemer og så videre
ser ikke statsråden at det kan være sentrale redskaper vi går glipp av
ja <ee> president <ee> som jeg sa innledningsvis står jeg fast på at de fleste av de forholdene som representanten her nevner de er faktisk regulert i eksisterende lover og regler og vi trenger ikke dobbelt sett
det er også mange innspill på at serveringsloven ikke fungerer etter sin hensikt
og når det gjelder etablererprøven jeg har lyst å si
det er jo veldig spesielt å kreve av én bransje at de skal kjenne lover og regler på sitt område
det går vi jo ut fra at alle som etablerer egen virksomhet om etablerer elektrikervirksomhet om de etablerer et <ee> et aksjeselskap som skal drive med <ee> aksjeinnkj <ee> altså fondsinvesteringer og om de driver et serveringssted
det jo rett og slett noe vi har tillit til at enkeltpersoner kan
men som sagt jeg tar på alvor høringen
jeg har mine <ee> synspunkt i denne saken men er opptatt av at vi ivaretar de forhold som representanten her tar opp
og derfor så går vi nå en ny runde
men jeg håper representanten òg er enig i at vi trenger et godt reiseliv i vekst som forstår og kan håndtere de kontrollregimer og de lover og regler vi som samfunn har satt
det må jo være et mål at du bruker minst tid på det og mest tid på å drive god og sunn virksomhet
neste spørsmål er reist av representanten Lene Vågslid til barne- og likestillingsministeren
gode president mitt spørsmål til barne- og likestillingsministeren er som følger
antall barn som lever i fattigdom i Norge har økt med to prosent sammenligna med totusenogtolv
i Skien i Telemarks største kommune har barnefattigdomen steget til heile tretten komma ni prosent
det er snakk om ett tusen fem hundre og trettifem barn noe som er godt over|1 landsgjennomsnittet
statsråd Horne
president regjeringen ser alvorlig på tallene ifra SSB som viser at antall barn som lever i fattige familier med vedvarende lav inntekt øker
og den viktigste faktoren som kan bedre bes barns situasjon på sikt ja det er å bedre familieøkonomien
derfor fører regjeringen en politikk for å få flere i arbeid og en politikk som sikrer flere arbeidsplasser
og det vi|1 vet heilt sikker president det er at det ikke vil hjelpe mot barnefattigdom å øke sysselsetting nei å øke med skattene med femten milliarder og <ee> som Arbeiderpartiet ønsker
president det er ikke riktig at det bare er fja de rikeste som får skattelette
alle har fått skattelette med denne regjeringen og en vanlig familie har fått åtte tusen mer å rutte med siden regjeringsskiftet penger som Arbeiderpartiet går til valg på å ta ifra folk
Arbeiderpartiet har økt skattene før og det fører ikke til færre fattige
Arbeiderpartiet beskylder regjeringen for kun å satse på lavere skatter men med av våre satsinger så er tretten prosent gått til lavere skatter og avgifter resten åttisju prosent er brukt på investeringer blant annet på samferdsel kunnskap og helse
mer velferd trygge jobber er satsingen den fungerer
og arbeidsledigheten synker i heile Norge og mandag så kunne vi|1 òg lese i Stavanger Aftenblad at <ee> ve varslende oppsigelser og permisjonsvarslene i oljebyen er tørka heilt ut
president det er ingen enkel løsning på dette problemet
og en av hovedsa årsakene til fattigdom og ulikhet skyldes ifølge SSB òg en høy innvandring
mer enn halvparten av lavinntektsfamiliene har innvandrerbakgrunn og fire av ti innvandrerkvinner står uten jobb
og en økt innvandring vil derfor òg øke forskjellene
president regjeringen har i sammen med samarbeidspartiene satsa på målretta tiltak mot barnefattigdom
vi|1 har blant annet innført rimeligere barnehageplass for familier med lav inntekt og en nasjonal ordning med gratis kjernetid i barnehager for alle barn i familier med lav inntekt fra de er tre år
president det viktigste arbeidet mot barnefattigdom det foregår ute i en kommune
president disse punktene har vi|1 fulgt opp i denne perioden
og vi|1 har altså utvikla indikatorer for barnefattigdom der kommunene skal få en enklere oversikt over hvor mange barn det dreier seg om
og nettverktøyet har gjort tje kommunene bedre i stand til å kunne målrette sin innsats og etablere flere og bedre tiltak
og jeg registrerer president at flere av stortingsrepresentantene i Stortinget har hatt god nytte av disse indikatorene og forbindelse med utformingen av spørsmålet til dagens spørretime
representanten vå Vågslid til tilleggsspørsmål
ja president kampen mot barnefattigdom må altså kjempes på mange felter og jeg registrerer òg at den forrige regjeringen ikke klarte sitt mål om å avfatte skaffe afa avskaffe fattigdommen med et <ee> pennestrøk
derfor har regjeringen målbevisst gått inn for å gi til <ee> hjelp til de barna som lever her og nå og òg hindre at fattigdommen går i arv
gratis kjernetid som er innført for alle barn mellom tre og fem år vil hjelpe på til foreldrene skal kunne komme seg ut i arbeid samtidig som barna får lære seg språk
men president det viktigste vi|1 kan gjøre det å sikre at foreldrene kom i arbeid
og er bekymra for den utviklingen som skjer nå med at det tar lengre tid å få minoritetsfamilier ut i arbeid å lære språk og utdanning og derfor er jeg bekymra for at disse talla kom til å øke i framtida
representanten Vågslid
for dette er et arbeid vi|1 er nødt til å gjøre i sammen både med kommunene og stat og frivilligheten for å hjelpe de barna som lever i lavinntektsfamilier
så er det sånn at vi|1 må hjelpe de ut i arbeid
og regjeringen har nå styrka både introduksjonsprogrammet som gjør at de skal få ei og og òg det der med å få brukt den kompetansen de har med seg
så heile integreringsarbeidet som regjeringen har satt i gang er viktig for at flere kan komme seg ut i arbeid
for vi|1 vet det at når vi|1 ser på etnisk norske familier der det er vanlig med to inntekter så ser vi|1 at innvandrerfamilier ofte har ei inntekt og derfor er det viktig å få flere innvandrerkvinner ut i arbeid slik at de kan være med og bidra til økonomien i familien
da går vi videre til neste spørsmål som er reist av representanter Ferhat Güven til barne- og likestillingsministeren
ærede president spørsmålet mitt går til barne- og likestillingsminister
i henhold til SSB-tall fra mars har Trondheim seks komma ni prosent fattige barn
til sammenligning har Drammen sytten og en halv prosent høyest i landet
i Trondheim har man jobbet målretta for å redusere forskjellene mellom folk men under den her regjeringa øker forskjellene og nesten hundre tusen barn er fattige
likevel går regjeringens skattekutt først og fremst til de rike
samtidig kuttes det for utsatte grupper som barnestøtte til uføre
ser statsråden at regjeringens politikk motarbeider målet om å redusere forskjellene i Trondheim
ja president i totusenogfjorten så blei nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom etablert
og etter dette så er innsatsen økt kraftig og ordningen er nå på hundre og nittitre millioner kroner og økningen har medført at flere kommuner får tilskudd til tiltak mot barnefattigdom
Trondheim og Drammen har flere år mottatt midler til arbeid mot barnefattigdom
og Trondheim kommune har siden totusenogfjorten mottatt årlig mellom to komma åtte av tre komma fire millioner kroner i støtte og Drammen mellom to og en halv til to komma ni millioner kroner
jeg vet president at begge kommuner arbeider systematisk og heilhetlig med lokale tiltak som er retta mot fattige barn og ungdommer og deres familier
og et krav til kommunene som mottar tilskuddet er at de skal få en kny ha en knutepunktfunksjon som skal være et bindeledd mellom frivillige og den offentliges innsats for å sørge for at tiltakene når ut til de familiene dette gjelder
både Trondheim og Drammen har gått foran som gode eksempler på dette arbeidet
president flere av regjeringen sin tilskuddordninger inngår i arbeidet med Fritidserklæringen et samarbeid mellom regjeringen frivilligheten organisasjoner og KS
og målet med den erklæringen er å få på plass gode log langsiktig samarbeid om at alle barn uavhengig av foreldrene sin inntekt skal ha muligheten til jevnlig ha minst én organisert fritidsaktivitet sammen med vennene sine
president det viktigste arbeidet mot barnefattigdom foregår òg ute i kommunene
derfor er det vi|1 har da utvikla de v indikatorene på barnefattigdom der kommunene enkelt kan få oversikt over hvor mange barn dette dreier seg om
president flere kommuner bruker indikatorene aktivt i tiltaksutvikling og i arbeidet med å utvikle lokale handlingsplaner for å arbeide mot barnefattigdom
president representanten Güven tar feil når han meiner at regjering kun gir skattelettelse til de rike
alle får lavere skatt med Høyre og FrP
og fremdeles er det slik at de som tjener mest de bidrar mest
de ti prosent rikeste betaler trettiåtte prosent av all personskatt i Norge og trettisju komma fire prosent uten formuesskatt
Arbeid bi Arbeiderpartiet må derfor slutte å late som om at det er norges finans statsfinanser som står og faller på om vi|1 har formuesskatt eller ikke
sosiale forskjeller i Norge drives i stor grad av innvandringen
og hovedårsaken til at mange innvandrerfamilier har dårlig økonomi er at foreldrene ikke har arbeid
og president regjeringen holder fast med arbeidslinja
det skal lønne seg å arbeide og derfor er det viktig at vi|1 nå ser på hvordan|1 vi|1 skal kunne klare å få minoritetsfamiliene flere ut i arbeid
representanten Güven til tilleggsspørsmål
det er jo åpenbart at kommunene jobber ulikt etter hvem som styrer de enkelte byene <ee> i forhold til <ee> redusere forskjellene
bydelen Kolstad-Saupstad hvor jeg er oppvokst er jo en bydel med størst demograt demografiske utfordringer i Trondheim
her har kommunen og fylkeskommunen tatt innover seg realitetene og satser sterkt på områdeløft gratis kjernetid i SFO og nybygging av nye skoler til milliardbeløp
slike tiltak bidrar til å løfte bydelen som helhet og gir mindre forskjeller
samtidig ser vi en regjering som øker maksprisene i barnehagene og gir skattekutt til de som har nok fra før av
er statsråden enig i at det her er feil vei å gå
og president det stemmer det at vi|1 har økt <ee> maksprisen ve lite grann for at vi|1 kan kunne da redusere prisen for de som har familier med lav inntekt
og det overrasker meg i grunn at regjeri nei Arbeiderpartiet kritiserer dette for jeg håper ikke det at de har tenkt å reversere billige barnehager til lavinntektsfamilier
men vi|1 må altså sikre at fattigdom ikke går i arv og at barn og ungdom òg utfø fyller fe eller følger opp skole og får seg en utdannelse
president under helgens landsmøte <ee> lova statsråden parti en skattefest på femti milliarder i året til de som primært til de som har nok fra før av
spørsmålet til statsråden er blir da
en vil noen av de milliardene her bidra til mindre forskjeller sammer i samfunnet vårt
ja president skattelette er viktig for at òg familier kan få lov beholde mer av inntekta si
og derfor har regjeringen aktivt gått inn for og så redusere skatter og avgifter og til alle de som bor i landet
og en vanlig ve to-barnsfamilie har altså <INAUDIBLE> en familie med lavere enn en gjennomsnittlig inntekt på to heiltidsstillinger vil altså fra å betale åtte tusen kroner mindre i skatt per år med de skattereglene som denne regjeringen har innført
og det er òg viktig president at vi|1 òg ser på at vi|1 ikke skattelegger bedrifter så mye at ikke de klarer å investere i arbeidsplasser til <ee> til befolkningen
så derfor blir det president viktig at vi|1 ser på å styrke arbeids arbeidslivet <ee> senker skattene og avgiftene men samtidig òg har tiltak som hjelper de barna som lever i familier med lavinntekt
og da er nasjonal tilskuddsordning med hundre og nittitre millioner et viktig arbeid og det er det arbeidet vi|1 har gjort for redusere og prisene i barnehager for de familier med lav inntekt
da går vi videre til neste spørsmål som er reist av representanten Åsmund Aukrust til barne- og likestillingsministeren
Aukrust vær så god
ja president i tjuetretten var makspris for en barnehageplass to tusen tre hundre og tretti kroner per måned
i tjuesytten er den to tusen sju hundre og tretti kroner per måned
økningen er altså langt over prisjusteringa
samtidig er det store variasjoner i foreldrebetalinga til esseff essess esse SFO
tall fra SSB viser at det er nesten hundre tusen barn som vokser opp i fattigdom i Norge
i Akershus lever ni tusen to hundre barn i husholdninger med vedvarende lavinntekt
har statsråden som mål at barnefattigdommen i Norge skal reduseres og når forventer hun at det skal bli færre fattige barn i Norge
ja president er først og fremst lov å seie|si at jeg er glad for at representantene tar opp dette viktige temaet og jeg i likhet med representantene bekymra for den utviklingen som vi|1 ser nå
derfor blir det så viktig å få foreldrene ut i arbeid
regjeringen har en strategi mot barnefattigdom der målet er òg å forebygge at fattigdom går i arv og bedre barns livskvalitet her og nå
og at foreldrene er har jobb er den viktigste faktorene for å unngå at barn vokser opp i fam i fattigdom
og et trygt og fleksibelt arbeidsmarked hvor det skapes nye jobber i heile landet er viktig i årene framover
en av hovedårsakene til fattigdom og ulikhet skyldes ifølge SSB en høy innvandring
mer enn halvparten av lavinntektsfamilier har nå innvandrerba bakgrunn og fire av ti innvandrerkvinner står uten ja jobb
en økt innvandring vil derfor øke forskjellene og for mange innvandrere som vet vi|1 at det tar tid å etablere seg i arbeidsmarkedet og i det norske samfunnet
derfor må vi|1 ha god integrering av innvandrer og en streng innvandringspolitikk som sikrer at det ikke kommer flere enn at vi|1 klarer å integrere de på en god måte
reversering av alle reformer det en mer liberal innvandringspolitikk og vanskelige kår for de som som skal skape arbeidsplasser vil neppe bidra til å minske forskjellene i Norge
president i disse fire årene så har Høyre Fremskrittspartiet sammen med KrF og Venstre jobba nettopp med adressere årsakene til fattigdom og uvå utenforskap
gjennom å satse på kunnskapsskolen tidlig innsats og rimelige barnehager for de som har dårlig råd
gjennom en kraftig politikk for å skape flere arbeidsplasser som har snudd pessimisme og nedgang til optimisme
gjennom å styrke rusbehandlingen og psykiatrien noe som har gjort at ventetida for rusbehandlingen er redusert med så mye som førti prosent
gjennom å stille klare s krav som for eksempel til aktivitetsplikt for unge sosialhjelpmottakere
og gjennom å øke støtten til kampen mot fattigdom på et til et hot historisk høgt nivå
president vi|1 er ikke ferdig og det mye igjen for å gjøre både inn forbi skole helse og arbeidsliv
men det hjelper altså ikke med lettvinte løsninger og slagord
utforbiskap|utenforskap ulikhet og fattigdom i Norge skyldes mange årsaker
det kan være rus det kan være helseproblemer frafall i skolegang manglende integrering og at man ikke har jobb
og enda vanskeligere er det å bryte den vonde sirkelen hvor fattigdom går i arv ifra generasjon til generasjon
så president denne regjeringen har har ikke tenkt å gi opp
vi|1 har fortsatt mye ugjort
og det blir et viktig faktor fram gjennom nå å sikre at vi|1 har arbeid til de som skal ha arbeid det å sikre de barn som lever i lavinntektsfamilier slik at de blir ivaretatt her og nå og hindrer òg at fattigdommen går i arv
representanten Aukrust til tilleggsspørsmål
<qq> ja president vi hører jo at svaret til ministeren det er å skaffe arbeidsplasser
og det er jeg jo enig i at er det aller viktigste tiltaket for å bekjempe barnefattigdom
problemet er jo bare at politikken regjeringa fører fører til det motsatte
<ee> arbeidsledigheten har røkt hver eneste dag med denne regjeringa <ee> gjennom de siste fire åra
så hører vi de peker på økt innvandring vel det er jo en innrømmelse av at statsråden har mislykket i sitt arbeid med integrere
hun hadde ansvar for integreringspolitikken i Norge før Sylvi Listhaug tok over og nå står hun altså es på Stortinget og skylder på at det er dårlig integreringspolitikk som er skylda i barnefattigdom
mens <ee> president jeg fikk ikke svar på spørsmålet jeg stilte
ble egentlig bare en oppramsing av det samme hun har stått og sagt til de andre spørrerne om barnefattigdom
mitt spørsmål er er har statsråden som målsetting at barnefattigdommen i Norge skal reduseres
og når vil vi i så fall kunne se en lavere barnefattigdom under hennes ansvarsområde
ja president i motsetning til representanten som er medlem av Arbeiderpartiet og forrige regjering så har ikke jeg tenkt å stå her og sagt at ba at barnefattigdom den skal vi|1 avskaffe med et pennestrøk
for dette er et komplekst arbeid og jeg bekymra for den utviklingen fram gjennom og der at barnefattigdom kommer til å øke når vi|1 vet at over femti prosent av de barna som lever i lavinntektsfamilier nå kommer i fra inn <ee> innvandrerfamilier
og med den asyltilstrømmingen som vi|1 har hatt nå som òg representanten er fullt klar over så tar det altså lengre tid for å få innvandrerne til å lære seg språk til få seg en utdannelse til kunne være klar til gå ut i arbeidslivet
derfor blir det integreringsarbeidet som regjeringen har satt i gang med god støtte i fra Stortinget veldig viktig fram igjennom
og president jeg har lyst til å bare få understreke det har aldri vore|vært bosatt så mange som under denne statsråden sitt sitt virke som integreringsminister og under denne regjeringen
så det burde jo kanskje den representanten òg ta inn over seg
men å redusere fattigdom det å hjelpe de barna som ligger i lavinntektsfamilier det har regjeringen som mål å <ee> jobbe s <ee> <qq> å hø å løfta hø og høgt og jobbe aktivt fram igjennom
Aukrust til tilleggsspørsmål
<qq> ja først president først til en en kommentar på dette med at det aldri vært bosatt flere
vel det er veldig bra at folk blir bosatt
og det er bra at kommunene gjør den jobben
og det skyldes jo at kommunene ikke gjør som partilederen til s barneministeren gjør sier hvor altså åpna valgkampen for to år sia med å si til kommunene at de har oppfordre dem til å si nei til de forespørsmålene vi får fra statsråd Solveig Horne
men president det er jo fasinerende å høre ministeren for hun har jo egentlig resignert i sitt arbeid
hun sier at barnefattigdommen kommer til å øke
det er mulig det er veldig ærlig sagt men det er i alle fall ikke å gjøre jobben som en barneminister i Norge burde gjøre
en barneminister i Norge burde si at mitt mål er at barnefattigdommen skal ned og det skal jeg gjøre det jeg <ee> kan <ee> for å få til
<ee> et av <ee> et av virkemidlene hun pekte på i forrige i i et tidligere svar det er denne tilskuddsordninga <ee> mot barnefattigdom
men vi har jo sett at den til tilsynsordninga den er jo <ee> <ee> veldig underfinansiert og det kommer inn fryktelig mye med flere søknader <ee> enn <ee> enn man har muligheter til å gi
det er bra at Venstre og Kristelig Folkeparti i Stortinget har fått den tilskuddsoppordninga opp når Arbeiderpartiet hadde et forslag om å y øke den ytterligere
hvis dette er et så viktig tiltak hvorfor prioriterer <INAUDIBLE> mere penger til den ordninga
president det viktigste man kan gjøre er få foreldrene ut i arbeid
så må vi|1 ha tiltak som sikrer de familiene
og dette er et arbeid som regjeringen ikke har resignert på men som vi|1 som jobber aktiv i sammen med Venstre og KrF på
vi|1 har en strategi på over sekstifire tiltak
vi|1 har redusert altså be foreldrebetalinger for de med lav inntekt
vi|1 har innført gratis kjernetid der er òg prøveordning med gratis SFO for de familier som trenger det
vi|1 har altså satsa på ry rus og psykiatri som òg er viktige tiltak for å hjelpe de familiene som som tre trenger å komme raskere ut i arbeid
og president den tilskuddsordningen som vi|1 har nå ja den har altså vor vært i historisk høgt under denne regjeringen og er nå på hundre og nittitre millioner kroner
det er altså rekordmange barn som nå får tilbud om ferieaktivitet fritidsaktiviteter men det er altså et arbeid som ikke regjeringen klarer aleine
vi|1 er heilt avhengig av et samarbeid med <ee> frivilligheten med organisasjoner med kommunene
og president det at vi|1 nå har prioritert å få på plass disse ve nettverktøyet som gjør at kommunene òg er bedre i stand til å kunne se de barna som lever i de familiene
vi går da videre til neste spørsmål som er reist av representanten Marit Nybakk til helse- og omsorgsministeren
<ee> jeg har tillatt meg å stille følgende spørsmål til helseministeren
i Oslo er det ni års forskjell i forventet levealder mellom bydel Sagene og bydel Vestre Aker
<ee> vi vet at sosioøkonomiske forskjeller kan forklare mye av variasjonen men også at en aktiv offentlig politikk bidrar til å redusere forskjellene
under nåværende regjering går vi feil retning og nå ser vi blant annet at en halv million har tegnet privat helseforsikring
hva har statsråden gjort for å redusere forskjellene
president <ee> det er utrolig viktig å bekjempe sosial ulikhet når det gjelder helse
hvis det er sånt at Arbeiderpartiet måler <ee> min suksess på det området ut ifra veksten i private helseforsikringer så det en ganske kraftig dom over egen politikk <ee>
fram til i <ee> andre kvartalet totusenogseksten så var der en økning på underkant åtti tusen innen ut fra utgangen av totusenogtretten
sammenligna med økningen under den rød-grønne regjeringen som rekordhøy og dermed hadde en økning på hundre tusen bare mellom totusenogti og totusenogelleve
så hvis veksten i salg av private helseforsikringer er Arbeiderpartiet sin måleenhet for om en regjering bidrar til <ee> økt eller ikke økt sosial ulikhet så er det en heftig dom over egen politikk
så er det sånt at skal vi|1 bekjempe ulikhet som må vi|1 gå til årsakene til at ulikhet oppstår på norsk
<ee> hovedårsaken på helseområdet er knytta til psykisk helse og rusavhengighet
ventetiden for rusbehandling er nå rekordlav <ee> og der er større valgmuligheter
rusinstitusjoner som var vedtatt nedlagt under forrige regjering er nå oppe og går og behandler pasienter
samtidig er det utrolig viktig med tidlig innsats spesielt med barn og unges psykiske helse
derfor har vi|1 hatt en kraftig satsing på skolehelsetjenesten
helsestasjonene er samlet sett opp mot én milliard kroner i denne fireårsperioden
det gir resultater
vi|1 overtok i en situasjon der an antallet mennesker som jobbet med barn og unges psykiske helse år for år i kommunen i forhold til antall barn og unge blei ble dårligere
den utviklingen har vi|1 snudd og vi|1 i ferd med å ta igjen etterslepet fra den rød-grønne regjeringen
president det å bekjempe sosial ulikhet og helseforskjeller handler òg om å se på hva er det som forklarer forskjellene i helse og levealder mellom ulike grupper
fortsatt i Norge er ho en av hovedforklarende forklaringene på ulikhet i helse <ee> bruk av tobakk
og derfor har det vært veldig viktig for meg som helseminister å la Norge igjen komme i en f <ee> i en frontposisjon når det gjelder bekjempelse av tobakk
president <ee> det er sikkert riktig at at både tobakk og annen type rus <ee> er en årsak til helseforskjeller
det tviler ikke jeg et sekund på
men helse påvirket oss påvirkes også av inntekt og det påvirkes av utdanning og det påvirkes av bosted
og det er store forskjeller i gjennomsnittlig levealder mellom norske kommuner
det er det i norske kommuner
<ee> og det er forskjeller mellom familier fordi at det har også noe med sosioøkonomisk status å gjøre
<ee> og det dreier seg om blant annet fysisk aktivitet hvor det er veldig store forskjeller mellom de ulike samfunnslagene
og flere skoler har allerede innført dette med å ha <ee> fysisk aktivitet hver dag
kan helseministeren tenke seg å bidra til at det skjer med alle skoler ta kontakt med sin <ee> kollega i det andre departementet
<qq> president ja det heilt klart at der er <ee> forskjeller i helse og forventa levealder <ee> basert på inntekt og arbeidsdeltakelse
men det viktig å da gå bak finne ut hva er årsaken igjen til det
og mye av årsaken igjen til det er for eksempel at en faller fra utdanning på grunn av <ee> psykiske helseutfordringer og rusavhengighet
da må vi|1 faktisk i motsetning til det Arbeiderpartiet gjør bare snakke om resultatene av ulikhetene når den oppstått gjøre som Høyre gjør nemlig grave seg ned i hva er årsakene til at ulikhet oppstår i Norge og så så gripe fatt i det
derfor er det så utrolig viktig <ee> å nettopp <ee> ha en tidlig innsats når det gjelder barn og unges psykiske helse
og jeg er veldig glad for at Høyre og Fremskrittspartiet KrF og Venstre har sagt at i neste periode skal vi|1 en opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse
når gjelder fysisk aktivitet som er hovedutfordringen mang <ee> <ee> fallende fysisk aktivitet i ungdomstrinnet og derfor jeg veldig glad for at jeg sammen med kunnskapsministeren har satt i gang det største prosjektet med økt fysisk aktivitet i ungdomstrinnet som noen gang har blitt lansert
neste spørsmål er fra representanten
unnskyld <INAUDIBLE>
har ett tilleggsspørsmål til
vær så god Marit Nybakk
<qq> <ee> ærede president <ee> det er i tillegg til det statsråden nevner så er det i hvert fall to ting som påvirker helse
det ene er fysisk aktivitet i oppveksten og i skolen og det er viktig at det da kan skje på alle skoler
det andre er faktisk kosthold opp gjennom oppveksten hvor det også er veldig store forskjeller
derfor er det viktig det som nå skjer i Oslo nemlig at man har innført tilbud om skolemat i enkelte skoler blant annet på Nordpolen og Nordberg skoler
<ee> for det bidrar til å jevne ut forskjellene <ee> og det bidrar ikke minst til å jevne ut forskjellene når det gjelder helse og oppvekstvilkår
<ee> og tilnærmingen til mat og måltider på denne type arenaer som som skoleverket utgjør <ee> betyr mye for barn og unges spisevaner og kosthold
og <mm> kan statsråden tenke seg at han også vil ta opp spørsmålet om å få skolemat utbredt på på skoler som en et helsetiltak
<qq> president før for det første svarer jeg ut dette som går på både fysisk aktivitet og måltid i i skolen
så er det sånt at på barnetrinnet <ee> så ser vi|1 jo at barn og unge er fysisk aktive veldig stor grad i tråd med de anbefalingene som gis
og det òg veldig enkelt for skolen å inkludere aktivitet inn i undervisningen
<ee> der er der veldig gode resultater
utfordringen kommer på ungdomstrinnet <ee> fordi der ser en veldig ofte at barn ungdom faller både ifra den organiserte i <qq> fysiske aktiviteten på ettermiddagstid samtidig så blir mer inaktive på skolen
og det er derfor regjeringen har valgt å satse nettopp på få kunnskap
hvordan|1 skal man sikre mer fysisk aktivitet i løpet av skoledagen og ungdomstrinnet
når det gjelder måltid så har vi|1 lagt fram en nasjonal strategi knytta til det
vi|1 har òg klare anbefalinger for skolen
for det første så er det ikke bare i Oslo men i store deler av landet at det nå etableres gode måltidsløsninger på skolen
men hovedfå utfordringen i Norge er fortsatt at barn ikke har tid til spise matpakken som de har med seg
og derfor òg med sammen med kunnskapsministeren gitt en klar <ee> beskjed til skolen at de må sette nok tid til at barn òg får spist maten ikke bare at en har med seg mat eller får mat
neste spørsmål er fra representanten Kjersti Toppe til helse- og omsorgsministeren
i Tysnes kommune har ikke Helse Fonna og taks taxinæringa klart å enes om en varig løsning for å få hå for forhåndsbetalt taxi ved pasientreiser
det har ført til at pasienter har avlyst legekonsultasjoner fordi de ikke har hatt råd til å legge ut for reisa
taxinæringen oppga til avisa Tysnes sjette april totusenogsytten at dette for enkelte dreide seg om beløp heilt opp til åtte tusen kroner
meiner statsråden at dette er akseptabelt eller er helseforetaket forplikta til å finne løysinger slik at pasienter ikke må legge ut sjøl
president det er riktig at Tysnes kommune i en periode på cirka én måned ikke har vært på plass en ny løsning for hånden forhåndsbetalt taxi mellom helseforetak og taxinæringen
imidlertid opplys det i kontakt med Helse Fonna at det nå er inngått en ny avtale for rekvirert tr pasienttransport i Tysnes kommune
avtalen kom på plass første april i år
når avtalen om pasienttransport inngås mellom helseregionene og drosjeleverandøren følges regelverket for offentlige anskaffelser
avtalen er av begrensa varighet som au et godt tilbud til pasienten kan ivaretas sammen med forsvarlig pris <ee> til for helseforetakene
det fors altså på forutse fokuseres altså på å ut utnytte ressursene til helseforetakene best mulig når avtaler inngås sånn at en òg sikrer at ressursene går til pasientbehandling og gode tilbud til pasientene
på generelt grunnlag kan det nevnes at det er de regional helseforetakene som har ansvar for pasienttransporten
dette går frem av spesialisthelselovens paragraf to én a
i ansvaret ligger det at man skal organisere forsvarlig helsetjenester blant annet for pasienttransport
rettigheten til pasienter går fram av pasient- og brukerrettsloven og pasientreiseforskriften
en revidert forskrift trådde for øvrig i kraft høsten tjueseksten med mål om å tydeliggjøre pasientenes rettigheter
etter lovens paragraf to seks og forskriftene er det utgangspunktet at pasienten og andre bruker har rett til dekning av nødvendige utgifter når de må reise til og fra behandling
rettigheten er begrensa til en økonomisk godtgjørelse og gir ikke pasienten rett til rekvirert transport
pasientreiser gjennomføres på to måter enten ved at pasienten planlegger reisen legger ut for kostnaden sjøl og deretter søker om godtgjørelse etter at reisen er utført
dette er reise uten rekvisisjon
i tillegg kan pasientreiser òg være <ee> være reise med rekvisisjon
alle landets helseregioner har tilbud om rekvirert transport til pasienter som av helsemessig årsaker må ha en tilrettelagt transporttilbud
president avslutningsvis vil jeg ta med at det viktig at brukeren benytter seg av sine klagerett og sender klage dersom man mener rettigheten til pasientreiser ikke er oppfylt
en klage vil først behandles av pasientreisekontoret som har som har behandla saken
og dersom klagen ikke gis medhold sendes klagen videre til Fylkesmannen i gjeldende fylke for endelig behandling
president <ee> selvfølgelig ikke ønskelig at det ikke oppnås enighet mellom et helseforetak og taxinæringen i denne <ee> spørsmål
<ee> men dette er òg s saker der jeg tror òg at representanten forstår at der er to parter <ee> som har <ee> en forhandling om priser og vilkår
<ee> og det er veldig uheldig at det oppstår den type perioder som det har oppstått der der ikke er en avtale på plass og at det går over <ee> pasientene
<ee> men <ee> nå er det funnet en løsning <ee> som og avtalen er kommet på på på plass
<ee> men jeg tror òg vil òg advare mot en situasjon der en <ee> setter taxinæringen i den posisjonen at de har vetorett <ee> på vilkår og at det ikke en reell forhandling mellom taxinæringen og foretakene
da tror jeg representanten vil oppleve at <ee> unødvendig mye penger går i taxinæringen sine lommer istedenfor til pasientbehandling
ja president for det første så vil jeg jo være veldig forsiktig med å fordele ansvar i en sak der der er to parter som forhandler der det heilt åpenbart er sterke økonomiske interesser inne i bildet
så jeg slutter meg ikke til den beskrivelsen av hvem som vil pasientene vel som representanten her kommer med
og så svarte jeg på representanten sitt spørsmål i mitt første svar
etter lovens paragraf to seks og forskriften er utgangspunkt at pasienten og andre bruker har til dekning av nødvendige utgifter når de må reise til og fra behandling
men det er likevel sånt at alle helseregionene har organisert et tilbud om rekvirert <ee> transport for pasienter som av helsemessige årsaker må et tilrettelagt transporttilbud
og sånt vil òg være fors fortsatt
<ee> og så håper jeg òg at vi|1 unngår den type situasjoner som har opp <ee> som har oppstått i i Tysnes
<ee> <ee> og da har begge parter et ansvar for at det ikke skjer
spørsmål elleve er utsatt
og det neste spørsmål er fra representanten Ruth Grung til kunnskapsministeren
spørsmålet besvares av helse- og omsorgsministeren på vegne av kunnskapsministeren som er bortreist
i Hordaland går nå mer enn hver tiende elev på private videregående skoler
det den høyeste andel i landet
de private skole opprettes i Bergen sentrum
fylkeskommunen må velge mellom å la være å ha skoler i sentrum eller legge ned skoleplasser i distriktene
ungdom i distriktene de med dårligere karakterer eller de med foreldre som ikke har råd til privat skole blir taperne
er ikke statsråden bekymret for at dette vil øke forskjeller gi ungdom færre valgmuligheter og føre til at færre gjennomfører videregående opplæring
statsråd Bent Høie
president <ee> godkjenningsordningen etter friskoleloven er skjønnsmessig
og godkjenning skal ikke gis dersom det vil føre til negative konsekvenser for vertskommunen eller vertsfylket
dette følger dagens friskolelov og en videreføring av den praksis som gjaldt òg under tidligere privatskoleloven
jeg mener regelverket legger til grunn en rimelig balanse mellom hensyn til vertskommunen og vertsfylket på den ene siden og hensyn til ungdommens mulighet til velge mellom forskjellige skoler på den andre siden
fylkeskommunen har det overordna ansvaret for de videregående å s <ee> for den videregående opplæringen og må ha et bredt spekter av opplæringstilbud som ivaretar den lovpålagte plikten til å he til å ta hensyn til blant annet søkerens ønske og samfunnets behov