scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
<ee> vi ser at mødre med barn i kontantstøttealder jobber fem til seks prosentpoeng mindre enn hva dem ville ha gjort uten satsøkninga som kom fra denne <ee> regjeringa
og det er et mye høyere uttak blant innvandrerkvinner
hvorfor jobber ikke regjeringa for reell valgfrihet for <ee> barnefamiliene og foreldra slik at den kan velge å kombinere jobb og omsorg slik de aller fleste <ee> ønsker framfor at kv mange og særlig kvinner blir pressa ut av arbeidslivet
ja president regjeringen jobber virkelig for reell valgfrihet
og med endringen i foreldrepermisjonsordningen med at vi|1 nå har øka fellesandelen så har vi|1 gitt familiene et større frihet til kunne velge å innrette sin hverdag ut ifra det som passer den enkelte familie
og president det er jo sånn at når <ee> re Arbeiderpartiet snakker om reell valgfrihet så er det bare hvis du skal kunne velge slik som Arbeiderpartiet ønsker
og familiene er forskjellig
familiene trenger å kunne ha mulighet til å kunne velge <ee> både fordelingen av foreldrepengeordningen og kunne ha muligheten til òg til å velge kontantstøtte hvis de ønsker det
neste spørsmål er fra representanten Per Olaf Lundteigen og deretter Abid Raja
president når <ee> foreldrene får kontantstøtte så begynner jo smårollingen i barnehagene omtrent når dem er to år istedenfor når dem er ett år
det er det som er kontantstøttens <ee> virkning
og det er jo et kompromiss mellom kryssende hensyn mellom <ee> foreldras valgfrihet og og barnas beste
og det er et kompromiss som da er lagd som er likt for alle som har bodd <ee> over fem år i i Norge
det har kommet <ee> forskjellige uttalelser i det siste ifra både Fremskrittspartiet og og Høyre og derfor så er jo spørsmålet oppe her i dag
altså er det manglende integrering som skal vektlegges sterkest i saken eller er det andre hensyn som statsråden mener skal vektlegges sterkest
ja president <ee> jeg håper jo Stortinget har forståelse for at jeg som statsråd som har ansvar for dette forholder meg til både regjeringsplattformen <ee> og det budsjettvedtaket som som den sal har har vedtatt
og så registrerer jeg at i alle parti så er der nå en programarbeid og der blir det òg diskutert fordeler og ulemper med kontantstøtte og så får vi|1 vente et par måneder for også sjå|se hva det enkelte parti lander ned på
men president <ee> til spørsmålet så er det altså viktig at vi|1 inkluderer innvandrerkvinner i arbeidslivet
og det er bekymringsfullt når vi|1 ser at så stor andel innvandrerkvinner ikke har tilhørighet til arbeidslivet
vi|1 vet det er viktig for den enkelte både for selvforsørgelse og for frihet
og da må vi|1 òg se på hva er det som er hindrene i dag for at innvandrerkvinner ikke kommer seg ut i arbeid
det vet vi|1 er ofte språk
det vet at det er òg utdanning som er nøkkel for å komme seg inn i arbeidslivet
og vi|1 ser òg det at en andel stor andel av innvandrerkvinner bruker kontantstøtte og kanskje da er òg vekke ifra arbeidslivet i et st <ee> i ifra utdanning og arbeidslivet i en større periode enn det som <ee> hadde vært best for de
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Abid Raja og deretter Audun Lysbakken
president hvite etniske norske kvinner er de mest likestilte i verden
det er en utrolig historie om vunnet kamper lik verdighet like muligheter
arbeid har vært en hovednøkkel
samme likestilling gjelder ikke alle kvinner i Norge
innvandrerkvinner de brune svarte fargede kvinnene de med minoritetsbakgrunn har ikke samme rettigheter
de opplever ikke samme muligheter
de lever ikke under samme verdige forhold
så vet vi i dag at den offentlige støtteordningen kontantstøtte bidrar til å holde innvandrerkvinnen hjemme bort fra arbeid med følge forsinket i verste fall forhindret likestilling
mitt spørsmål er hvordan vil statsråden løfte innvandrerkvinnens likestilling helst med fjernet konstant tøt kontantstøtte eventuelt til tross for den
ja president jeg er veldig glad for at nå ser vi|1 en høy andal av andel av minoritetsjenter som tar høyere utdanning og det er viktig at når de er ferdig med den utdanningen at de bruker den utdanningen
så ser vi|1 at fire av ti innvandrerkvinner er ut ikke har tilknytning til arbeidslivet
så jeg lyst å understreke at kontantstøtten ja den er altså for en liten periode av <ee> av livet
men det som er utfordringen det er hvis <ee> du tar ko får kontantstøtte over mange år med kanskje flere unger som gjør at du da av i en lengre periode er ute <ee> av arbeidslivet
men for de aller fleste så er altså ikke kontantstøtten en utfordring på grunn av det at kontantstøtten gir òg en valgfrihet for familien til <INAUDIBLE> liten periode være hjemme med de barna som kanskje trenger å være med hjemme istedenfor å gå i barnehagen
siste tilleggsspørsmål er fra representanten Audun Lysbakken
president det ble sagt at det relativt høye antallet familier som benytter seg kontantstøtte var et uttrykk for <ee> valgfrihet
det kan vel like gjerne sies å være et <ee> uttrykk for den mangel på valgfrihet som følger av <ee> denne regjeringen sin nedprioritering av <ee> barnehagereformen
hadde vi hatt to opptak i året <ee> så ville vi også vært i en situasjon der mange slapp å bruke kontantstøtte som <ee> en ventestøtte mens de venter på barnehageplass
et viktig mål for SV det er et samfunn med med lavere ulikhet
da må vi lykkes med likestillings- og integreringspolitikken
Sylvi Listhaug vil <ee> tenke seg om på nytt
jeg er for en gangs skyld enig med Sylvi Listhaug president men jeg syns <ee> statsråd Horne har svart veldig uklart på om hun også er enig
ja president jeg er alltid klar til å tenke nytt men som statsråden med ansvaret for kontantstøtten så forholder jeg meg til regjeringsplattformen og budsjettforliket her i s i i i Stortinget som jeg har gjentatt flere ganger
men så må jeg jo òg si det at det er forunderlig å høre de rød-grønne partiene snakke om kontantstøtten som det store likestillingsutfordringen og den utfordringen som innvandrerkvinner i har i dag med li med kontantstøtten
har bare lyst også minne representanten Lysbakken på at det var den r forrige regjering som da økte kontantstøtten til fem tusen <ee> som gjorde òg at kanskje fleire valgte dette
og president det er en satsing på barnehage som vi|1 alle er enige at er viktig men det er òg mulighet til å kunne ha en valgfrihet med kontantstøtten for de som ikke ønsker barnehage ifra barnet er to år
vi går til neste hovedspørsmål og det er fra representanten Marit Arnstad
president mitt spørsmål går til kulturministeren
det materialet som fins i arkiv- bibliotek- og museumssektoren utgjør på mange måter vår felles hukommelse
Stortinget har lagt til grunn at fellesskapet har et ansvar for å sikre at de her sam de her samlingene for kommende generasjoner og for å gi folket tilgang til alle
digitalisering av dokument og gjenstander er i større grad stadig større grad en forutsetning for å løse de oppgavene
i går presenterte Riksrevisjonen en rapport med nedslående oppsummering av status for digitalisering av samlingene innafor arkiv- bibliotek- og museumssektoren
i rapporten kritiseres <ee> Kulturdepartementet for manglende oppfølging og styring av arbeidet med digitalisering
hele sjuogtyve|tjuesju prosent av museene meiner at det vil ta svært lang tid kanskje oppimot tyve|tjue år å bli å komme ajour mens Arkivverket vel egentlig har avskrevet ambisjonen om å kunne digitalisere ti prosent i overskuelig framtid
det her er jo alarmerende funn <ee> og det betyr jo i ytterste konsekvens at viktige deler av vår kulturarv kan stå i fare for å gå tapt
det er derfor nærliggende å spørre statsråden om regjeringa er enig i at det her gir grunn til bekymring og hva regjeringa akter foreta seg i den her saken
statsråd Linda Hofstad Helleland vær så god
<ee> og her <ee> får <ee> vi noe kritikk for <ee> manglende <ee> resultater og blant våre underliggende virksomheter og tilskuddsmottakere
jeg vil takke <ee> Riksrevisjonen for en god og grundig <ee> rapport <ee> om det arbeidet som vi gjør av digitalisering av kulturarven
digitalisering av <ee> kulturarven er i likhet med det som <ee> representanten Arnstad sier så er jeg enig i at det er en oppgave som vi bør <ee> <ee> prioritere
det er særdeles viktig at vi får <ee> dokumentert vår <ee> vår <ee> arv
jeg vil <ee> president <ee> gå gjennom <ee> rapporten <ee> nøye
Marit Arnstad vær så god
ja det er jo ganske åpenbart når en leser den rapporten ifra Riksrevisjonen at det er både et behov for å intensivere det arbeidet med digitalisering men også å gjøre noen ting med styringa av arbeidet
<ee> departementet har jo sagt i forbindelse med Riksrevisjonens rapport at det er de underliggende etatenes ansvar å rapportere inn <ee> mer enn det er departementets ansvar å styre arbeidet
<ee> meiner statsråden at styringa og oppfølginga av arbeidet fra departementet har vært tilfredsstillende
og hvilken|1 plan er det departementet <ee> nå har for å få en bedre oppfølging av det her arbeidet
men det betyr ikke at <ee> vi likevel <ee> ikke skal gjøre det
<ee> og derfor så tar det nå tid og det å finne også gode <ee> metoder å <ee> gjøre det på er <ee> viktig
vi kjem|kommer til å ha fokus på det tida min i tida som står foran oss det her fra departementet si side
vi kjem|kommer til også som jeg sier gå grundig inn i rapporten og se på hvilken måte vi kan følge opp <ee> herre her på en bedre måte
det blir gitt anledning til tilleggsspørsmål
første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Ivar Odnes deretter Hege Haukeland Liadal
<ee> ja president
<ee> som sagt så er jeg veldig glad for at vi har fått denne grundige <ee> rapporten fra <ee> Riksrevisjonen
<ee> og jeg vil også understreke igjen at for <ee> våre etater så er det også et <ee> prioriteringsspørsmål
vi skal prioritere det vi mener <ee> er viktig <ee> å digitalisere
og jeg kjem|kommer til å gå grundig inn rapporten og jeg kjem|kommer til å se på hvilke tiltak vi fra departementet si side skal iverksette for at vi skal følge opp på en bedre måte
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Hege Haukeland Liadal og deretter Trine Skei Grande
gode president
jeg hører statsråden er glad for Riksrevisjonens rapport
og jeg regner da med at det ikke blir tomme ord i forhold til å følge opp videre
det er ingen overraskelse for oss som jobber med kulturfeltet politisk på nasjonalt nivå at utfordringene er store når det kommer til digitalisering
det får vi|1 påminnelser om hver eneste dag og jeg hadde hvertfall ikke hatt behov for en revisjon fra Riksrevisjonen for å <ee> å være klar over det
Linda Hofstad Helleland vær så god
<ee> og det er derfor at <ee> jeg vil gå grundig gjennom <ee> rapporten å se på hvilke tiltak <ee> vi kan iverksette
det har vi heldigvis veldig god fagekspertise på <ee> i Norge i Arkivverket hva det er som man ønsker å å prioritere <ee> først og fremst
vi går til neste hovedspørsmål og det er fra representanten Trine Skei Grande
ja president <ee> mitt spørsmål er til kunnskapsministeren
den rapporten avslørte at den fremste integrasjonsministeren i norske regjeringa er kunnskapsministeren
<ee> vi vi ser at unger sjøl med analfabet mødre og lavt utdanna fedre klarer å lykkes i det norske skolesystemet
men ikke alle gjør det
noen av guttene har vi større problemer med enn noen av jentene for eksempel
president <ee> jeg har forstått det
jeg er ikke sikker på om <ee> statsråd Listhaug Listhaug vet det <ee> men jeg har forstått det
<ee> og det er det er helt riktig som representanten sier at <ee> de to viktigste verktøyene vi har for integrering er arbeidsmarked og utdanning
det er det aller aller viktigste
<ee> og når det gjelder utdanning så må vi vi må nesten dele opp i litt flere problemstillinger fordi at det er en forskjell på hva som skal til for en helt nyankommen elev <ee> og det som skal til for en som bare har minoritetsbakgrunn født i Norge oppvokst i Norge
men vi ser på begge områdene så ser vi at vi har store utfordringer
bare for å ta et eksempel hvis vi bruker nasjonale prøver lesing <ee> som et eksempel så ser vi at blant de som ikke er født i Norge så er det over femti prosent som <ee> er på de laveste nivåene i lesing
blant <ee> nordmenn så altså med majoritetsbakgrunn så er det <ee> noen og tyve|tjue prosent
blant de som er født i Norge men har minoritetsbakgrunn så er det på noen og førti prosent
og det er den relative forskjellen som er interessant her
<ee> og så vet vi fra <ee> at det er høyst sannsynlig i fra skoleforskning at gode skoler klarer å løfte alle elever
det vil si at for de som er født i Norge men har minoritetsbakgrunn så er det aller mest avgjørende for dem det er en god skole
det er for eksempel å finne de elevene som har problemer tidlig i skoleløpet sette inn tiltak tidlig innsats
det er å høye forventninger til elevene
det er å ha lærere med høy profesjonell <ee> autonomi og integritet
det er å ha et skolesystem som er opptatt av kunnskap ved hver eneste sving men også et skolesystem hvor elevene er trygge og lærer
når det gjelder for de helt nyankomne elevene så <ee> har vi fortsatt en del av tiltakene som vi satte i gang i forbindelse med asyl- og flyktningtilstrømningen for eksempel etterutdanning <ee> og kurs rett og slett til skolepersonalet
og vi satser også på tospråkspedagogikk <ee> migrasjonspedagogikk som en viktig del av det
men det er også noen strukturelle problemer i systemet vårt
noen av dem har vi rettet opp i dette budsjettet men det er flere også som jeg da må komme tilbake til senere
Trine Skei Grande vær så god til oppfølgingsspørsmål
ja president for det ene handler om om andregenerasjonen som må få muligheten til å lykkes i systemet
en anna funn Brochmann II er jo at førstegenerasjonen som får muligheten til å legge en liten dert norsk utdanning oppå en utenlandsk har mye større sjanse for å lykkes
i går så snakka jeg|1 med en mann og en filippinsk dame med filippinsk sykepleierutdanning som var så fortvila at det ikke gikk an å legge på en norsk del oppå en sånn type utdanning
fordi at <ee> det Brochmann II viser er at har du en noen enheter med norsk utdanning oppå en utenlandsk så er muligheten for komme i jobb mye større
og er det kanskje en viktigere del enn enn bare godkjenningsdelen også
statsråd Torbjørn Røe Isaksen <INAUDIBLE>
president <ee> jeg er helt enig og vi prøver det
<ee> så det er vi i gang med
men jeg må si at der er det <ee>
det er det er jo et problem som har eksistert over lengre tid <ee> og det er komplisert
så jeg skulle ønske at det arbeidet gikk enda raskere og at vi <ee> hadde enda flere som som jobbet med det
men men vi er i gang <ee> og det er i hvert fall <ee> viktig
det blir tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Abid Raja deretter Marianne Aasen
president vi har en vellykket historie om andregenerasjonen i Norge representert i denne sal blant annet med Hadia Tajik og Mudassar Kapur
selv førstegenerasjon av innvandrere klarer seg slik Stortingets Mazyar Keshvari er et eksempel på
spørsmålet er <ee> også hvordan man tilrettelegger mulighetene
på åttitallet da slike som meg gikk på skolen hadde ikke skolerådgiverne trua på slike som oss at vi skulle lykkes
svært mange har motbevist dette
innvandrerne er en belastning særlig for seg selv sine familier men også for samfunnet om de ikke lykkes
en annen statsråd er veldig opptatt av å sende signaler
hva slags signal ønsker denne statsråden å sende til innvandrerne
vil han ha trua på at de lykkes eller forventer han at de blir en belastning
president takk til representanten Raja for en ikke helt uttømmende liste over folk med minoritetsbakgrunn som har gjort det godt i politikken <ee> men allikevel en fin oversikt
<ee> jeg mener at det er ikke
altså hvis man <ee>
det er lett å si ikke sant det er det er fristende alltid å si at jo men <ee> alle som kommer til Norge er en ressurs
og potensielt sett så er alle selvfølgelig en ressurs
men hvis vi gjør det til et mantra så risikerer vi å snakke så mye om det at vi ikke ser de reelle utfordringene
så jeg vil velge en kombinasjon av forskjellige løsninger tror jeg
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Marianne Aasen deretter Ivar Odnes
Aasen vær så god
president <ee> å sørge for at flyktninger og innvandrere får brukt den kompetansen de har eller får skoleplass plass eller studieplass er det bred enighet om at er lurt
enigheten er så bred at storting og regjering la det inn som et sentralt punkt integreringsforliket i fjor
i den avtalen så sto det
for å bedre tilrettelegge arbeidsrettete tiltak integreringsarbeidet ber Stortinget regjeringen om å kolon legge til rette for at kompetanse og muligheter for jobb kan vektlegges ved bosetting gjennom en styrket kompetansekartlegging
dette ble vedtatt enstemmig
oppdraget ble gitt til NOKUT som er regjeringens organ for å godkjenne utenlandsk utdanning
de fikk ti millioner til dette arbeidet men de pengene forsvant da det ble gjort fo budsjettforlik sist høst
i disse dager skulle dette kartleggingsarbeidet <ee> f rulles ut for fullt <ee> for de mange som kom i tjuefemten <ee> men det køen av flyktninger vil nå bli lang
statsråden <ee> sa nettopp at han ønsker at dette skal ka skje raskere i sitt svar til Trine Skei Grande
hvorfor gikk da statsråden med på kutte ti millioner i NOKUT
president <ee> altså begrunnelsen for
altså for det første så er jeg helt enig NOKUT er en helt avgjørende
altså det er jo de som godkjenner utenlandsk utdanning
<ee> nå er det også sånn at institusjonene har et ansvar for å se om utdanningen passer inn men det er NOKUT som godkjenner <ee> utenlandske utdanning eller ikke
<ee> begrunnelsen for at vi mente det var forsvarlig å trekke ned det som var en engangsbevilgning til NOKUT på ti millioner kroner det var at flyktning- og asylsituasjonen hadde endret seg altså det var en tilstrømmingen var mindre
<ee> og det er det verktøyet som skal gjøre at du både skal kartlegge den formelle kompetansen men også egenrapportert kompetanse og hvor ambisjonen er at du skal få rett og slett data om den enkelte som kan følge deg gjennom deler av det offentlige systemet
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Ivar Odnes og deretter Torgeir Knag Fylkesnes
<ee> president jeg jeg tror jeg allerede nå skal si at en del av detaljene i det spørsmålet vil jeg gjerne ha et skriftlig spørsmål på for eksempel så kan jeg komme tilbake til detaljene om det
<ee> det var blant annet en endring i tjuetretten så vidt jeg husker når det gjaldt <ee> retten til videregående opplæring for for asylsøkere
men det er helt riktig at barn har jo rett til skolegang i Norge
<ee> og de har rett til skolegang i Norge hvis de skal være der mer enn tre måneder og det betyr i praksis at <ee> regelverket er at så snart det er mulig så skal man få barn inn i skole
<ee> de tallene som refereres til med fylkeskommunene som ikke har oversikt over disse barna kjenner ikke jeg til nå på stående fot <ee> så det må jeg da eventuelt komme tilbake til
men vi forventer jo at fylkeskommunene og kommunene følger opp det regelverket som er laget <ee> med utgangspunkt i Stortingets intensjoner og vilje
hvis det ikke gjøres så må vi se på hva vi kan gjøre
men jeg kan ikke si noe mer konkret om det nå dessverre
siste tilleggsspørsmål kommer ifra representanten Torgeir Knag Fylkesnes
Statsråd Torbjørn Røe Isaksen vær så god
president altså norskopplæringen for nyankomne flyktninger til Norge ligger ikke under Kunnskapsdepartementets område
<ee> og det betyr også at jeg kan ikke kjenner heller ikke detaljene i det
det som er mitt ansvar er jo i det øyeblikket man kommer over på mottaksklasse og inn i systemet <ee> i norsk skole
vi går til neste hovedspørsmål
det er ifra representanten Audun Lysbakken
president da tror jeg jeg skal bare be kunnskapsministeren snu
flere lærere president er det viktigste for økt kvalitet <ee> i skolen og vi må <ee> få slutt på overfylte klasserom <ee> i norske skoler
det er lærernes viktigste krav til <ee> oss politikere
det et tydelig krav fra foreldre
det et tydelig krav fra elevene
jo fordi flere lærere økt lærertetthet gir mer tid til hvert enkelt barn
det gir mulighet til å lage en skole som kan gi hvert enkelt barn oppfølging på det barnets egne premisser
det borgerlige flertallet har <ee> prøvd <ee> å gjøre noe med dette prøvd å øke lærertettheten i grunnskolen men vi har nylig fått tallene som viser at flertallet har mislyktes ganske spektakulært
det faktisk sånn at lærertettheten i grunnskolen under Torbjørn Røe Isaksen er på vei ned
så kommer man nå med <ee> mange ulike alternativer i debatten ulike forslag til <ee> løsninger
Arbeiderpartiet kom med sitt alternativ i går overraskende <ee> tannløst vil jeg si
det en virkningsløs norm som ikke vil løse problemet med overfylte klasserom
<ee> men det store spørsmål da før høstens valg gjenstår jo nemlig hva er regjeringspartiene sitt alternativ
nå har altså Torbjørn Røe Isaksen mislyktes med den oppskriften som han har laget sammen med KrF i denne perioden
det ga ikke økt lærertetthet i grunnskolen
hva er nå Torbjørn Røe Isaksen sin plan for å få slutt på overfylte klasserom
president la meg la meg starte med det positive først at vi er nok enige om at hvis man først skal ha en norm <ee> så må man jo ha en norm som har et et type innhold
<ee> og det å lage en norm på kommunenivå for de bare for første til fjerde klasse har reelt sett ikke noe særlig innhold og vil sannsynligvis bare føre til at man flytter lærere fra mellomtrinn og ungdomstrinn og nedover
men det var vel egentlig ikke spørsmålet
så bare til premissene
altså det som har vært satsingen til dette stortingsflertallet har jo vært tidlig innsats
forrige stortingsflertall valgte å satse på ungdomsskolen
vi har satset på tidlig innsats
og GSI-tallene viser jo da at fra første til fjerde trinn så har det fra skoleåret tjuefemten til tjueseksten sytten vært en økning i antallet lærerårsverk til undervisning på nesten tusen årsverk ni hundre og åttiseks
og så har det samtidig vært en elevtallsøkning altså blir flere elever åtte tusen og tjueto flere elever
allikevel så har da altså gruppestørrelse to som er det nærmeste vi kommer en sånn indikator også på på klassestørrelse gått ned fra seksten komma null til femten komma åtte inneværende <ee> skoleår
så det er altså ikke riktig det representanten sier at stortingsflertallet har satset på flere lærere første til fjerde trinn men det ikke har fått effekt
jo det har fått effekt gruppestørrelsen har gått ned
så kan man se på hvordan de tallene har utviklet seg historisk
så er det to grunner til at jeg ikke er for en nasjonalt styrt norm
det ene er at jeg mener det er viktigere hvordan nye lærerstillinger brukes
vi har jo sagt at vi ønsker en forsterka plikt til å gi intensivopplæring i første til fjerde klasse
det kommer du til å trenge flere lærere til sannsynligvis de fleste steder
det er viktigere enn klassestørrelse per se
det andre er at det kan være lokale behov lokale ønsker for eksempel at man har noen skoler hvor man trenger ekstra ressurser ønsker å prioritere nye ressurser inn på dem
den muligheten vil man sterkt begrense med en nasjonal lærernorm
<ee> og den <ee> den tredje grunnen er at selv om det er viktig med tilstrekkelig antall lærere så er det også andre ting enn flere lærere som er viktig for kvalitet
<ee> Audun Lysbakken til oppfølgingsspørsmål vær så god
jeg forstår det da sånn at regjeringspartiene <ee> ikke har en plan for å øke lærertettheten i grunnskolen som sådan
det betyr at SV og KrF har en god plan Arbeiderpartiet har en dårlig plan og Høyre har ingen plan
<ee> grei oppsummering <ee> president
men vi vet jo for lite om tallene ved de ulike normforslagene i dag
statsråden har avblåst følgeforskning på forsøket i <ee> ungdomsskolen
<ee> under <ee> Røe Isaksen så har KD latt være å regne på disse ulike normene <ee> og har nå gått et helt år i <INAUDIBLE>
med mitt spørsmål er vil vil statsråden sette i gang <INAUDIBLE>
Torbjørn Røe Isaksen vær så god
president <ee> vi regner på det Stortinget ber oss om å regne om <ee> regne på
<ee> altså hvis dere spør oss om å regne på et forsøk gjennom et skriftlig spørsmål eller budsjettspørsmål så regner vi selvfølgelig på det
<ee> og så er det en grunn til når jeg sier upresist og ikke jeg tok feil for jeg har ikke noe problem med å innrømme også at av og til så kan man ta feil i en opphetet debattsituasjon prøver å ikke gjøre det på Stortinget
men hvorfor kaller jeg det upresist
jo fordi at det er to ganske klare antagelser vi kan gjøre om en nasjonalt styrt lærernorm
det ene er at de største klassene er i de større byene
det vil si at hvis man skal finansiere det opp så vil pengene i stor grad gå til de største byene ikke til <ee> Distrikts-Norge der man for øvrig mange steder ikke har blant de beste skoleresultatene selv om man har små klasser
det blir tilleggspørsmål
første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Torgeir Knag Fylkesnes og deretter Christian Tynning Bjørnø
president hvis man vil ha et svar på departementet fra departementet altså sånn på eventuelle økonomiske kostnader ved Arbeiderpartiets modell så så kan ikke jeg gi deg nå på stående fot
og så bare to andre to andre poenger
for det første så er det jo sånn at vi har jo <ee> mye forskning på effekten av flere lærere
det andre er at det er altså ikke upresist å si at en lærernorm vil bety at Stortinget bestemmer hvor man skal sette inn penger istedenfor at lokalpolitikerne gjør det
neste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Christian Tynning Bjørnø deretter Anders
unnskyld hallo
kan vi få ro på galleriet
vi vi stopper
vi venter lite grann så går det bra
da går vi videre til neste tilleggsspørsmål og det er fra representanten Christian Tynning Bjørnø
vær så god Bjørnø
Arbeiderpartiet vil ha en norm for lærertetthet fordi vi vil ha flere lærere i skolen
men jeg skal gjøre det enkelt for statsråden å koke det ned til|1 det det egentlig handler om og da kan vi la norm være norm og klassestørrelse være klassestørrelse
og mitt spørsmål er egentlig ganske enkelt mener statsråden det er behov for flere lærere i skolen
jeg spør fordi at det står nemlig ikke et eneste ord om det i Høyres programforslag
<ee> ja jeg mener at det er behov for flere lærere i skolen
<ee> og det er flere grunner til det
det ene er at det er selvforklarende
<ee> når det kommer flere elever så er det også behov for flere lærere
det ønsker de ikke
da har de da endt opp med en norm som ingen er fornøyd med <ee> bortsett fra da kanskje Arbeiderpartiets landsmøte
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Anders Tyvand deretter Ivar Odnes
statsråden har jo vært med på å bevilge øremerka midler til flere lærere i skolen og jeg skulle ønske at han også ville være med på <ee> å innføre et lovverk som sikrer nok lærerressurser i skolen
<ee> og vi ser stadig nye eksempler på at økt lærertetthet har effekt
det siste eksempelet finner vi i PISA-rapporten
<ee> der ser vi at Estland nå gjør det svært mye bedre <ee> enn de gjorde for noen år siden
og det viktigste som har skjedd i skolen i Estland det er jo at lærertettheten har økt
det løftes fram blant annet av The Economist
for tjue år siden så hadde Estland om lag tjue elever per lærer
i dag så har de om lag tolv elever per lærer og nå har Estland løfta seg til nivå med Finland når det gjelder elevprestasjonene
lar ikke statsråden seg inspirere av det og vil ikke statsråden være med på å innføre en norm som både KrF SV lærerne elevene og foreldrene ønsker og som vil sikre nok lærere i skolen
<ee> nei jeg ønsker ikke en nasjonal norm
<ee> og så er det slik at i skoleforskningen så er det <ee> altså det er mulig å finne støtte til forskjellige syn på dette
sånn hvis man forsøker å oppsummere så er det at det å bruke penger på flere lærere det er et veldig dyrt tiltak <ee> og at det ikke i seg selv har en effekt hvis ikke også undervisningsmetoder legges om
det er vel sånn cirka kort oppsummert det det viser
og det betyr at det som har vært viktigst for meg og for denne regjeringen det er hvordan bruker vi flere lærerstillinger hvis vi fra statens side skal be skal <ee> skal betale for det
og det er ikke der vi har størst problemer i skolen på alle områder
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Ivar Odnes deretter Iselin Nybø
president <ee> det kommer an på hvordan man bruker flere lærere er da mitt utgangspunkt
<ee> og det er det er jo helt riktig at <ee> at man vil få mere tid <ee> til hver elev
altså hvis man har tredve|tretti elever i klassen har seksti minutter så vil man nå ha to minutter per elev hvis man har femten elever så vil man da ha fire minutter per elev hvis man legger opp undervisningen på den måten
det som forskninga ganske tydelig på det er at som jeg sa i forrige svaret mitt også det er at sammenlignet med kostnaden ved dette så er det ikke dette som er det viktigste tiltaket for å øke <ee> elevenes kunnskap i skolen
og det er det ganske god dokumentert effekt på selv om det er andre ting som kan trekke i motsatt retning for eksempel for de aller yngste
men vi ønsker ikke nasjonal norm
siste tilleggsspørsmål er fra representanten Iselin Nybø
en av de tingene som kommer til å stå etter denne statsråden er at han har sammen med Venstre og KrF fått gjennomført et formidabelt løft på videre etterutdanning
<ee> og grunnen til at vi|1 har gjort det sammen er jo for det vi|1 helt bestemt meiner at det har en virkning for elevene sitt læringsutbytte
så er det jo sånn at sjøl om vi|1 har kommet et stykke på vei så er det fortsatt en del fag som ikke blir prioritert og en del lærere som står i kø og venter på videre etterutdanning
og nå er vi|1 i en diskusjon om den her lærernormen
<ee> mitt spørsmål til statsråden det er hva er nå det neste prosjektet statsråden meiiner vi|1 må gå i gang med
hva er liksom det neste store prosjektet som statsråden meiner vi|1 skal satse på
president <ee> jeg mener at at på samme måte som vi hadde vi hadde en satsing på Kunnskapsløftet som kom sist Høyre og Venstre satt i regjering sammen så har vi denne perioden hatt en satsing på det vi kalte for Lærerløftet
så mener jeg at den neste store satsingen skal være tidlig innsats
<ee> og det er ikke for det at vi ikke driver med tidlig innsats nå <ee> det er ikke for at vi ikke har gjort tiltak også der men det er fordi at det er der vi har vet vi kan få mest igjen for å sette inn innsatsen
og en <ee> undersøkelse fra Senter for leseforskning i Stavanger som gir et godt eksempel som viser at hvis du setter inn tiltak i første klasse elev mot elever som har språkvansker så vil åtti prosent ha en sjanse til å løfte seg opp på et vanlig nivå normalt nivå
hvis du venter til femte klasse så synker det til femten tyve|tjue prosent av elevene
og det sier noe om at tidlig innsats er ikke femte klasse det er ikke fjerde klasse det er ikke tredje klasse en gang det er første klasse og det er andre klasse
og der mener jeg et behov for et ytterligere løft og jeg mener at det vi har blitt enige om i Stortinget med flere lærere første til fjerde trinn betalt av staten er et godt bidrag inn i det
vi går da til neste og vel siste hovedspørsmål
det er fra representanten Arild Grande
ærede president <ee> mitt spørsmål går til kultur- og medieministeren
vi ser i vår tid <ee> utviklingstrekk som gir grunn til bekymring for pressefriheten og offentligheten
i enkelte land stenges og knebles pressen og journalister og redaktører blir trua
mange mediehus gjennomgår store endringar som legger press på journalistikken
mange særlig unge bruker ikke etablerte mediekanaler som aviser og kringkasting som sine fremste nyhetskilder men sosiale medier som ikke driver etter Vær Varsom-plakaten med kildevern og tilsvarsrett for folk som blir angrepet
i USA ser vi at kritisk journalistikk blir møtt med påstander om falske nyheter
det her i sum tegner et ganske skremmende bilde av en felles offentlighet som forvitrer noe som kan representere demokratiske utfordringer
president de fremste til å forsvare den frie presse skal være politikerene
vi er satt til å beskytte de grunnleggende frihetene i Grunnloven
men også her i Norge ser vi ledende politikere i regjering brenne aviser oppfordre til boikott av aviser og <ee> trekke pressens troverdighet i tvil
det her er ikke bare den enkelte statsråd eller et enkelt regjeringsparti sitt problem
det her bør være heile regjeringas problem
og kulturministeren har det overordna og koordinerende ansvaret for mediepolitikken i Norge
hva meiner medieministeren om at representanter fra regjeringa oppfordrer til boikott av norske medier
<ee> jeg har lyst til å takke <ee> representanten for et <ee> godt og et viktig spørsmål <ee> som det er viktig at vi <ee> a reiser i denne salen her
for pressefriheten er et <ee> grunnleggende <ee> prinsipp i <ee> en <ee> i en demokratisk stat og som vi skal verne om <ee> i Norge <ee> og som <ee> <ee> er avgjørende
Arild Grande vær så god til oppfølgingsspørsmål
ja <ee> jeg er glad for at kulturministeren er tydelig på at pressefriheten er grunnleggende
<ee> det her er ikke bare enkelthendelser
det er <ee> gjennomført av folk som skulle stå opp for pressefriheten og forsvare den
<ee> og det er en systematikk i det som handler om å kneble kritikk
<ee> og <ee> jeg registrerer jo at det her får lov til å pågå uten at statsministeren griper inn og reagerer på det og uten at kulturministeren så langt har gjort noen verdens ting <ee> i forhold til det
<ee> vil medieministeren i det minste <ee> foreslå at statsrådene i regjering blir sendt på et kurs i pressefrihet
president i denne regjeringa <ee> så er det sånn at <ee> ikke statsrådene driver ikke og og pålegger <ee> hverandre kurs
det veit ikke om man gjorde i andres regjeringer men det gjør vi ikke denne regjeringa
<ee> og jeg har <ee> full i tillit til at mine <ee> statsrådskolleger <ee> gjør sitt ytterste hver eneste dag <ee> for å ha en god dialog <ee> med pressen
men det jeg oppfatta at statsministeren var veldig tydelig <ee> på at regjeringa ikke boikotter noe nyhetsmedie
det <ee> støtter jeg|1 <ee> statsministeren fullt <ee> og helt <ee> i og derfor så er det veldig tydelig hva denne regjeringa mener om boikott
det blir tilleggsspørsmål
og første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Hege Haukeland Liadal og deretter Geir Jørgen Bekkevold
president jeg vil minne om tredevte|trettiende januar tjuesytten hvor vi|1 leste i Aftenposten
justisminister og FrP-politiker truer med boikott av aviser
vi|1 må vurdere om vi|1 i det heile tatt skal forholde oss til den avisa
uttalte Amundsen til VG
jeg er ikke i likhet med statsråd Helleland enig i at statsminister Erna Solberg har vært|1 tydelig eller klar
og jeg siterer hennes svar til Martin Henriksen i Arbeiderpartiet
en Frp-politiker i valgkamp eller Amundsen og hans partifeller kan uttale seg eller la være hvis de vil
hva tenker statsråden om det
jeg tenker at regjeringa har gjort det veldig klart at ikke vi boikotter noen <ee> nyhetsmedier og det er min <ee> klare og tydelige holdning
neste tilleggsspørsmål kommer ifra representanten Geir Jørgen Bekkevold
<ee> gode president jeg trur vi alle kan oppleve tid og annen at det skrives ting <ee> gjengis ting i media som vi <ee> ikke alltid liker <ee> eller er uenig i slik også statsråden pekte på
men å svare på dette med å brenne aviser eller boikotte aviser <ee> det er ingen farbar vei for ansvarlige politikere
og i en tid der fake news <ee> alternative <ee> sannheter <ee> brukes i et forsøk på å kneble kritisk journalistikk <ee> så trenger vi framoverlente mediepolitikere i dette huset
men fremst i denne rekken der bør ansvarlig statsråd for mediepolitikk stå og forsvare både medias uavhengighet og den kritiske gravende journalistikken
<ee> president jeg takker også <ee> representanten Bekkevold for et godt spørsmål fordi at det her er er veldig viktig for <ee> regjeringa <ee> å verne om pressefriheten
og jeg er veldig glad for at på den indeksen over verdens pressefrihet så kjem|kommer Norge veldig høyt
jeg trur sist jeg så på den indeksen så var vi på tredjeplass med Finland på førsteplass
så at utgangspunktet så ligger vi veldig godt <ee> an i Norge
<ee> men det som har oppstått nå i det siste det er jo nettopp dette med fake news
og det er jeg opptatt av at vi ikke må vanne ut
falske nyheter det er en bevisst manipulering og det må ikke forveksles med at vi politikere føler at vi blir dårlig behandla av media eller at vi mener det en dårlig vinkling på på saker
men dette må vi følge veldig nøye opp og det s forsikrer jeg representanten om at jeg gjør
da er den muntlige spørretimen ferdig
sak én er da <ee> ferdig
og vi går videre til sak to som er ordinær spørretime
presidenten gjør oppmerksom på at det blir en rekke endringer i den oppsatte spørsmålslisten og presidenten viser i den sammenheng til den elektroniske spørsmålslisten i salappen
<ee> presidenten finner grunn til å legge til at grunnen til at alle disse spørsmålene er utsatt skyldes at statsråden er bortreist eller statsråden er bortreist
<ee> et spørsmål til forsvarsministeren blir nå utsatt for annen gang på rad og det er fristende å legge til at statsråden skal prioritere Stortinget i spørretimen hver onsdag
vi går da til spørsmål nummer én som er fra representanten Terje Breivik til finansministeren
Brevik vær så god
president jeg er enig med representanten Breivik i at det er bra for norsk innovasjonsevne med et mangfoldig næringsliv hvor også selvstendig næringsdrivende spiller en viktig rolle
Norge skal være et godt land både å starte og utvikle nye bedrifter i
og for å finansiere fremtidens velferdssamfunn så trenger vi flere jobber som bidrar til statskassen
regeringen la derfor frem en gründerplan i tjuefemten som vi har fulgt opp med konkrete <ee> tiltak i budsjettene
vi har bedret tilgangen på kapital i tidlig fase gjennom å styrke presåkornfondordningen vi har <ee> etablerertilskuddsordningen
vi har bedret tilgangen på kompetanse ved å øke bevilgningene til bedriftsrettet forskning
men det er ikke slik president at selvstendig næringsdrivende betaler rundt tretti tusen kroner mer i skatt <ee> på samme inntekt sammenlignet med lønnstakere
den samlede skattebelastningen for selvstendig næringsdrivende er normalt lavere enn for arbeidstakere
dette har vi blant annet redegjort for i skattemeldingen
det skyldes særlig at trygdeavgiften er høyere for arbeidstakere enn for næringsdrivende
de høyere trygdeavgiftene må ses i sammenheng med at arbeidstakere har <ee> noe større rettigheter i folketrygden
mens næringsdrivende betaler en trygdeavgift på elleve prosent belastes arbeidstakere både med trygdeavgift på åtte komma to prosent og indirekte med arbeidsgiveravgift på opp mot fjorten komma en prosent
formelt sett er det bedriftene som betaler arbeidsgiveravgiften
en arbeidsgiver tar imidlertid hensyn til alle lønnskostnader også arbeidsgiveravgiften når de vurderer hvor mye de kan betale i kontantlønn til de ansatte
<ee> man må også anta at næringsdrivende som ansetter seg selv i sitt eget aksjeselskap også regner inn kostnaden ved arbeidsgiveravgift
det er derfor rimelig å legge til grunn at det er arbeidstakerne som i hovedsak belastes arbeidsgiveravgiften
det er for øvrig riktig president at arbeidstakere får et minstefradrag som næringsdrivende ikke får
minstefradraget ble i sin tid innført for å dekke arbeidstakernes kostnader knyttet til arbeidet
næringsdrivende får <ee> på sin side fradrag for sine faktiske kostnader
selv om minstefradraget over tid har økt betydelig er det over seksti prosent av de næringsdrivende som får fradrag som overstiger minstefradraget
jeg kan derfor ikke se at det er grunnlag for påstanden om at selvstendig næringsdrivende betaler høyere skatt enn vanlig arbeidstakere
ja president jeg er helt enig at de fire sammarbeidspartiene har gjort mye godt sammen i de årlige budsjettene som har bidratt til å styrke <ee> konkurransegrunnlaget for norsk næringsliv
<ee> og det har jo blant annet de endringen har gjort både på skattesiden og på andre områder har jo både kommet selvstendig næringsdrivende og andre <ee> måter å organisere selskapet på til gode
og det har jo vært hele formålet
så president er jeg helt enig med representanten Breivik i at vi hele tiden skal jakte på hvordan vi kan forbedre rammebetingelsene for næringsdrivende i Norge
det er viktig i en tid hvor vi trenger å legge til rette for flere arbeidsplasser
<ee> men spørsmålet som representanten Breivik har stilt med en påstand om <ee> <ee> om <ee> en en st altså en større skattebyrde for selvstendig næringsdrivende den er feil
men la oss gjerne diskutere hvordan vi kan innrette ulike typer virkemidler for å styrke konkurranseevnen til ulike deler av norsk næringsliv
det er jeg gjerne med på å diskutere president
president jeg er ikke helt enig i den påstanden
vi har altså redusert <ee> skatter og avgifter med énogtjue|tjueén milliarder kroner å påstå at det ikke har kommet selvstendig næringsdrivende til gode det tror jeg ikke er riktig
alle <ee> i norsk næringsliv har nytt godt av de <ee> reduksjonene som <ee> regjeringen i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti har fått til <ee> og å ha ambisjoner om å gjøre mer ja det er jeg enig i
nå skal regjeringen legge frem <ee> revidert <ee> budsjett til våren som blir den neste rundingsbøyen ved å gjøre mulige endringer i budsjettet på
<ee> samtidig så er vi jo i gang å jobbe med statsbudsjettet for tjueatten
<ee> men det er også sånn at s de store spørsmålene knyttet til <ee> <ee> ulike rettigheter for selvstendig næringsdrivende sorterer under flere statsråders portefølje
<ee> jeg har det skatte- <ee> og avgiftsmessige ansvaret
arbeidsministeren har ansvaret for en del av de sosiale rettighetene knyttet til dette
men vi har rapportert på dette blant annet i skattemeldingen <ee> og tatt på alvor de <ee> vedtak og formuleringer som Stortinget har kommet med
da går vi videre på spørsmålslisten og da skal vi til spørsmål nummer seks fra representanten Kjersti Toppe til helse- og omsorgsministeren
dette spørsmålet vil bli tatt opp av representanten Ivar Odnes Senterpartiet
president <ee> regjeringen vil styrke åpenheten om uønska hendelser og der er brei politisk en enighet om at åpenhet om uhe uønska hendelser er en nødvendig forutsetning for å bedre pasientsikkerheten
alle helseforetakene har på plass elektronisk avvikssystem overordna retningslinjer for å melde og kvalitetsutvalg
det viser Riksrevisjonens un undersøkelse ag av helsetjenesten håndtering av uønska hendelser
undersøkelser viser at antall hendelser som meldes i helseforetakene varierer
det er òg variasjon i meldekultur mellom enheter og mellom stillingsgrupper i samme avdeling
det gis innblikk i hvordan ledningens led leders holdning til å melde påvirker meldekultur og oppfølging av hendelser
Riksrevisjonen påpeker at helseforetakene har forbedringsområder når det gjelder bruk å bruke meldte hendelser i det lovpålagte systematiske arbeidet med kvalitetsforbedring og pasientsikkerhet
to hensyn må balanseres når det gjelder leders ansvar for oppfølging av uønska hendelser
på den andre siden dersom det meldes om gjentatte alvorlige hendelser som truer pasientsikkerheten har ledere ansvar for å iverksette nødvendige tiltak for å sikre forsvarlig pasientbehandling
av og til kan den type tiltak oppleves som negativt av de ansatte
alvorlige hendelser som utfordrer forsvarligheten skal varsles til tilsynsmyndigheten og følges opp
president Sørlandet sykehus er nå i gang med lage en utviklingsplan som en oppfølging av Nasjonal helse- og sykehusplan
eventuelle endringer i akuttfunksjonen og i helseforetaket skal avklart innen første april
kompetanse kvalitet og pasientsikkerhet vil være viktige hensyn å ta i dette arbeidet
de regionale helseforetakene har utarbeidet da en veileder for arbeidet med utviklingsplaner som gir føringer om åpenhet og dialog med kommunen og andre aktører
jeg legger til grunn at arbeidet med utviklingsplanen for Sørland sykehus skal være i tråd med denne veilederen
men en er nødt til å bruke det på en skikkelig måte der en òg ikke undergraver meldekulturen
<ee> den syk den <ee> usikkerheten er nå rydda av veien <ee> og så pågår der gode prosesser knytta til <ee> hva som skal være <ee> fordelingen av ansvarsområdet inn forbi akuttområdet for framtiden
og jeg vil selvfølgelig ta stilling til både måten prosessen er gjennomført anbefalingene når saken kommer på mitt bord men det vil jeg gjøre etter at for eksempel Helse Sør-Øst har behandla denne konkrete saken
da går vi til spørsmål syv som er fra representanten Per Olaf Lundteigen til også helse- og omsorgsminister <ee> Bent Høie
Lundteigen Senterpartiet vær så god
ved Stortingets behandling av stortingsmelding nummer elleve ifra totusenogfemten seksten Nasjonal helse- og sjukehusplan for totusenogseksten til totusenognitten ble det gjort følgende vedtak
Stortinget ber regjeringen gjennom foretaksmøte og eller styringsdokumenter sørge for at stedlig ledelse blir hovedregelen ved norske sjukehus
det er kommet melding om at vedtak om stedlig ledelse ikke blir fulgt opp i Helse Møre og Romsdal
kan statsråden påse at Stortingets vedtak om stedlig ledelse blir innført ved sjukehusene i Helse Møre og Romsdal
president <ee> ved na med Nasjonal helse- og sykehusplan la regjeringen til rette for en <ee> mer demokratisk forankra nasjonal politikk for <ee> framtidens <ee> sykehus
målet var å gi Stortinget best mulig innsikt i status og utfordringer i spesialisthelsetjenesten
Stortinget vedtok blant annet å be regjeringen gjennom foretaksmøter og eller styringsdokumenter sørge for at stedlig ledelse blir hovedregel ved sykehusene
i tråd med Stortingets anmodningsvedtak stilte jeg i foretaksmøte fjerde mai totusenogseksten krav om at det skal legges planer og innstillinger til grunn for sitt arbeid med lokale planer og drift av spesialisthelsetjenesten
videre så viste jeg til at kravet om stedlig ledelse ikke er til hinder for bruk av tverrgående klinikker
en hensiktsmessig oppgavedeling og krav det helhetlige pasientforløp forutsetter tett samarbeid og etablering av faglige og organisatoriske nettverk mellom sykehus
i tverrgående klinikkstruktur må klinikkleder påse at det finnes ledere ved de ulike geografiske lokasjoner som er gitt fullmakt til utøve stedlig ledelse
uavhengig av organisering skal det sikres god kommunikasjon og nærhet til nærmeste leder
Helse Midt-Norge har informert departementet om at Helse Møre og Romsdal høsten tjuefemten gjennomførte en evaluering av egen organisasjon og ledelse i foretaket
evalueringen konkluderte med at helseforetakene hadde utfordringer og endringsbehov knytta til både organisasjonsstruktur og ledelse
Helse Møre og Romsdal har organisert omstillingsarbeidet som et organisasjonsutviklingsprosjekt
i tjueseksten blei det gjennomført en prosess hvor medarbeiderne i helseforetakene deltok i arbeidet med finne fram til hvordan|1 stedlig ledelse best kan løses innenfor en gjennomgående organisasjonsmodell
etter høringsrunden høsten tjueseksten beslutta helseforetak å innføre en tverrgående organisasjonsstruktur på nivå to etablere ny ledergruppe og sikre stedlig ledelse innen forbi en tverrgående organisasjonsmodell
Helse Møre og Romsdal skal i gang med tre måneders pilotprosjekt om stedlig ledelse ved Volda sykehus nå i februar
pilotprosjektet skal evalueres når det er ferdig og løpet av tjuesytten skal det utvikles en løsning som skal innføres ved alle sykehusene i Møre og Romsdal ved årsskiftet tjuesytten tjueatten
jeg har tiltro til at både Helse Midt-Norge og Helse Møre og Romsdal følger opp Stortingets intensjon i denne saken
president <ee> her er det mange begreper
det er begreper om å at den ikke er til hinder for tverrgående klinikkstruktur at den også har da fullmakt til å utøve stedlig ledelse
faktum er følgende stedlig ledelse ved sykehus det er ikke en koordinator uten fullmakt
jeg ber statsråden svare på det
stedlig ledelse er ikke at en bare har en koordinator uten fullmakt
stedlig ledelse er en person med ansvar til å følge opp styrets vedtak økonomiansvar personalansvar faglig ansvar
ved stortingsbehandling av Nasjonal helse- og sjukehusplan så viste Høyre FrP KrF og Venstre til Ringerike sjukehus
og statsråden har i mange tilfeller vist til Ringerike sjukehus hvor det er stedlig ledelse
og for oss i Senterpartiet så er Ringerike sjukehus et forbilde
hvorfor kan en ikke bruke erfaringene fra Ringerike i Møre og Romsdal når det gjelder å gi stedlig ledelse et innhold sånn at stedlig leder får ansvar president
president <ee> punkt én <ee> det var ikke Senterpartiets modell for stedlig ledelse som Stortinget vedtok
den blei nedstemt
<ee> så er det oppdraget som gis til foretakene bygger på det som flertallet i Stortinget meinte
og det er heilt riktig at jeg i flere sammenhenger har vist til Ringerike sykehus som en god modell og det kommer jeg òg fortsette å gjøre
men det betyr ikke at den modellen kan bare kopieres og brukes alle andre steder
<ee> og det betyr at i det rundskrivet som vi|1 har gitt på dette området fra som òg er fra totusenogtretten så står det at i utgangspunktet og så videre