scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
til tross for at en stor del av verdiskapninga knytta til vannkraftressursene <ee> skjer i distriktene er nettleia ofte dyrere der enn i byene
en statlig tilskuddsordning har tidligere bidratt til å jevne ut disse forskjellene
i forslaget til statsbudsjett for tjueatten har regjeringa lagt ned heile ordninga
et tilskudd som i utgangspunktet har vært på over hundre millioner i tjuetretten er med andre ord redusert til null i løpet av fire budsjetter
president jeg har merka meg at KrF <ee> KrF sin offensiv når det kjem|kommer til utjevning av nettariffer og deres representantforslag men jeg savner tydelig handling i de budsjettforhandlingene de har hatt med regjeringa
så mitt spørsmål til KrF er om de vil fortsette å være like offensive i det som er representantforslaget som dem har fremma
og i så fall så ønsker Senterpartiet å invitere til et godt samarbeid
neste replikant er representanten Lars Haltbrekken
derfor så er jeg også glad for at <ee> KrF og SV står sammen om noen viktige oljeforslag i det statsbudsjettet som vi nå <ee> behandler
grensa er i dag tyve|tjue milliarder
den har økt først <ee> fra fem til ti og så til tyve|tjue
vi ønsker å sette den til syv|sju sånn at vi kan få flere av disse diskusjonene i Stortinget
da går vi tilbake til <ee> talerlisten
<ee> replikkordskiftet er over
neste taler er representanten Per Espen Stoknes
nyansene i oransje lilla blått og gråsvart over de små hakkete tretoppene vi kan ane i skogene som omgir oss er vanskelig å fange i ord
noen ganger prøver jeg likevel strekke orda
president når vi tar oss et øyeblikks pause og gir oss sjøl den friheten til å reflektere over hva vi gjør og holder på med i all travelhet julestria politikken og arbeidet forretningene
da da blir det åpenbart for alle at menneskenes liv er tett innvevd i økosystemer og sykluser i naturen
at gjennom vårt daglige inntak av mat og vann vårt forbruk av energi materialer og kjemikalier ja disse tinga strømmer gjennom oss og videre ut igjen i verden
i politikkens verden behandles ofte disse miljøspørsmåla som en sektorinteresse
men i virkeligheten er mennesker dypt knytta til og helt avhengig av velfungerende økosystemer
det å bry seg om disse det er å bry seg om oss selv
så livsmulighetene våre avgjøres derfor av hvor godt vi lærer oss i å leve i samspill med naturen
derfor setter De Grønne naturens tålegrense som ramme for all politikk
og vi som nå utgjør Stortingets energi- og miljøkomité må i dag ta hovedansvaret for at disse tålegrensene respekteres
det budsjettet vi skal behandle her i dag er kanskje det viktigste verktøyet vi har for å ivareta dette ansvaret
og president det fins et enormt urealisert potensial for en bedre miljøpolitikk i Norge
dette er femte året på rad der mulighetene ikke gripes
for hver gang Venstre og Kristelig Folkeparti insisterer på å gjøre opp med Fremskrittspartiet går enda et år tapt
og årets budsjettbehandling ble en nærmest rituell repetisjon av følgende mønster
deretter må Venstre og Kristelig Folkeparti kjempe med nebb og klør for å redde mest mulig tilbake igjen
ofte lykkes de det ganske godt takk
resultatet blir at norsk miljøpolitikk står bom stille
mønsteret gjentar seg hvert år
det går ikke framover
de få lyspunktene som finnes oppveies av dramatiske tilbakeskritt på karbonfangst og -lagring en flom av petroleumssubsidier og rekordinvesteringer i asfalt
i den innstillinga vi behandler her i dag ser vi noen av de mulighetene som finnes
vi er mange opposisjonsparti som står sammen om følgende
punkt én stanse regjeringas tre trenering av en ekte satsing på karbonfangst og -lagring
to ta initiativ til en storskala internasjonal finansieringsordning for å redde livet i havet etter modell fra regnskogsatsinga
tre en offentlig offensiv satsing på havvind som faktisk redus realiserer et demonstrasjonsanlegg for norsk havvindteknologi
fire en langt større innsats for å forebygge naturødeleggelser flom og skred som følge av klimaendringer
fem å få på plass en genbank som kan redde de ulike villaksbestandene særlig i Hardangerfjorden
seks å etablere en tilskuddsordning mot mikroplastutslipp og utslipp av gummigranulater
får vi dette gjennom president kan det fortsatt bli bedre for de andre artene som vi deler Norge med så kan det fortsatt bli bevegelse i klimapolitikken
og derfor tar jeg opp forslagene våre i dag til votering president
første replikant er representanten Espen Barth Eide
<ee> jeg s jeg opplever at argumentene om naturens tåleevne og at vi må ta inn over oss at dette er alvor og dette er nå er veldig sterke og veldig gode
<ee> skal vi ha folk med oss på denne veien så må vi overbevise dem om hva de skal gjøre i fremtiden
hva skal folk leve av
hvor skal arbeidsplassene skapes
og hvor skal verdiskapingen <ee> finnes etter at vi nå har veldig mye av den er funnes i olje- og gassektoren
dette er et rimelig krav og det er jeg sikker på at representant Stoknes har tenkt en del på
men jeg tror det kunne være interessant om vi deler noen av de tankene også med med med Stortinget
takk til representanten Barth Eide <ee>
det har ofte blitt framstilt som om De Grønne er mot verdiskapninga eller imot energibransjen som sådan <ee> at vi imot vekst i økonomien
<ee> og det er en grunnleggende feilantagelse
derimot så er vi for en rask reell grønn vekst som kjennetegnes ved at verdiskapninga vris i retning av mye raskere ressursproduktivitet
det vil sikre arbeidsplassene både i energibransjen men også i andre næringer
og <ee> det som har skjedd <ee> er at Norge ligger etter sammenligna med våre andre skandinaviske naboland ved at vi har en uforholdsmessig stor andel i industrinæringene
servicenæringene opplevelsesnæringene kreative næringer <ee> har mye raskere framvikst framvekst i or andre andre naboland
så verdiskapningsutfordringa løser vi ved å bli et helt vanlig skandinavisk land igjen
neste replikant er representanten Liv Kari Eskeland
<ee> vi er særlig opptatt av trygge arbeidsplasser
dette er det motsatte av det vi kan kalle trygge arbeidsplasser
to av ti vil antakelig komme innenfor nye bioøkonomiske og maritime marine industrier <ee> og én av ti vil komme innenfor nye <ee> bioøkonomiarbeidsplasser med med ekstraksjon
så altså noe i primærnæringene <ee> dobbelt så mye industrinæringene m og med aller meste i tjenesteytende sektorer
og det gir en varig trygg arbeidsplassutvikling
neste replikant er representanten Gisle Meininger Saudland
et tiltak som vil bidra til å redusere utslippene drastisk er å erstatte kull med rein norsk gass
med å erstatte kullforbruket i Tyskland med rein norsk gass vil vi|1 kunne kutte utslippene med seks ganger Norges totale utslipp
De Grønne i Tyskland har fremsatt økt bruk av norsk gass i mange tiår framover som en av sine hovedprioriteringer nettopp fordi det bidrar til å redusere utslipp
i Norge ønsker Miljøpartiet å fase ut petroleumsproduksjonen i løpet av de neste femten årene noe som i realiteten betyr at Tyskland vil være avhengig av skitten kullkraft enda lenger
så mitt spørsmål til representanten Stoknes er hvorfor ønsker ikke representanten å få ned de globale utslippene gjennom å erstatte kull med rein norsk naturgass
og hva er det Miljøpartiet i Norge har skjønt som Miljøpartiet i Tyskland ikke har skjønt
takk for spørsmålet
det er helt riktig at EU og i Tyskland vil fortsette å ædde etterspørre norsk gass de nærmeste åra som en bro til fornybarsamfunnet
men et typisk trekk ved broer er at de slutter et sted
det har du kanskje lagt merke til
og vi har veldig god kontakt med De Grønne i Tyskland
det er bred enighet om at fossil energi inkludert gass skal ut av Europas energimiks i løpet av de neste tiårene
norsk oljedebatt handler om kjempeinvesteringer i ny olje og gass skal komme i produksjon på tjuetredve|tjuetretti-tallet i Barentshavet
og denne gassen vil ikke EU ha heller ikke De Grønne i Tyskland
dette har vi hatt nøye dialog med de om
så derfor er ikke disse investe derfor blir disse investeringene risikosport for både norsk økonomi og for klimaet
så dette utspillet er et godt eksempel på at regjeringen griper ethvert halmstrå for å skyve denne virkeligheten fra seg til og med et lite halmstrå fra det tyske grønne partiet
Høyre v FrP bør i stedet for innse at det er svært uklokt av Norge å e å satse så mye på en ressurs som Europa kommer til å kjøpe bare i en begrensa periode
i tjuesytten <INAUDIBLE>
ute neste replikant er representanten Emilie Enger Mehl
Enger Mehl vær så god
president over lang tid så har det vært langt flere ulv i Norge enn det Stortingets fastsatte bestandsmål tilsier
og det har ført til veldig store problemer i store områder på Østlandet
ulven har gjort stor skade både innafor ulvesona men også utafor ulvesona når den har bevega seg utover ulvesonas grenser åpenbart fordi det er så mange ulv at det ikke er plass innafor ulvesona
så vet vi også at Miljøpartiet De Grønne ønsker seg cirka tre mange <qq> tre ganger så mange ulv i Norge som det vi har på nåværende tidspunkt
<ee> det har vært uttalt at de ønsker cirka tre hundre ulver i Norge
<ee> og da er mitt spørsmål til Miljøpartiet De Grønne hvor er det de ulvene egentlig skal være
og ønsker Miljøpartiet De Grønne å utvide ulvesona
takk for at du tar opp et veldig viktig spørsmål
<ee> <qq> det MDG arbeider for primært er at vi skal ha det som i tråd med Stortingets vedtak en levedyktig bestand av ulv i Norge
for ulven er en del av det norske artsmangfoldet
så hva innebærer det da at <ee> <qq> Norge ha en levedyktig bestand
<ee> til dels gjorde Stortinget et vedtak i april
<ee> og vi venter fortsatt på en oppfølging fra Helgesen som kanskje vi får høre fra senere her i dag <ee> at regjeringa skal komme tilbake igjen med en utredning om at hva vil det si å ha en bæredyktig unnskyld en levedyktig bestand av ulv i Norge
<ee> disse ulvene hører hjemme i det artsmangfoldet som Norge trenger for å gjøre vårt vår plikt og vårt ansvar i forhold til Bernkonvensjonen og andre
<ee> jeg har ikke detaljkunnskap her jeg står nå om nøyaktig hvor de skal leve men kravene som stilles til en levedyktig bestand må vi etterleve
det er òg MDGs stand standpunkt
dermed er replikkordskifte omme og vi går tilbake til den opprinnelige talerlisten
neste taler er statsråd Vidar Helgesen
president la meg først få takke komiteen for arbeidet og ikke minst takke Venstre og KrF for et godt <ee> forlik om budsjettet
regjeringen Venstre og KrF har jo gjennom forlikene om budsjettet år for år forsterket klima- og miljøpolitikken
vi har kraftfullt redusert gapet som vi arvet for å nå tyvetyve|tjuetjue-målet for innenlandske utslipp
og vi har introdusert nye mål og vedtak både i budsjetter og i andre sammenhenger med langsiktig effekt som gjør at tyvetredve|tjuetretti-strategien i klimameldingen viser at vi kan ta oss til klimamålet for tyvetredve|tjuetretti
og vi arbeider videre internasjonalt for utslippskutt globalt
neste år blir det kanskje viktigste å bidra til å få på plass mekanismen for ambisjonsøkning under Parisavtalen slik at ambisjonene kan gå opp i global klimapolitikk fra tyvetyve|tjuetjue
det er nødvendig for å nå to-gradersmålet
det er enda mer nødvendig hvis vi skal nå halvannen grads-ambisjonen
president en av våre viktigste oppgaver er å ruste norsk økonomi og næringsliv for en lavutslippsfremtid og en grønn omstilling
vi trenger grønnere vekst og vi trenger grønnere arbeidsplasser
derfor la regjeringen sammen med budsjettet frem en strategi for grønn konkurransekraft som slår fast prinsipper for grønn konkurransekraft og som fremmer en helhetlig politikk
vi legger der vekt også på løpende samspill med næringslivet om de veikartene som svært mange bransjer har utarbeidet til lavutslippssamfunnet
det er viktig i en tid med stadig raskere endringer at den dialogen og det samspillet er løpende
og det er viktig at vi har langsiktige og forutsigbare rammebetingelser for norsk næringsliv særlig et avgiftssystem som gjør at det lønner seg å kutte utslipp
derfor er det viktig når <ee> budsjettavtalen har en enighet om å øke avgiftene på utslipp av klimagasser til fem hundre kroner per tonn CO2-ekvivalenter
det at CO2-avgiften innrettes mer kostnadseffektivt ved å fjerne fritak og oppheve lave satser er viktig
det er viktig at vi styrker på denne måten de økonomiske insentivene for å utvikle og ta i bruk lav- og nullutslippsløsninger
det er også viktig at vi er enige om å fjerne maskinskatten
det er viktig for å trekke investeringer til grønnere næringsliv ikke minst de grønne datasentre som er verdens raskest voksende kraftkrevende næring
vi har også innledet en ny satsing for å markedsføre og selge norske grønne løsninger og trekke grønne investeringer til Norge
det er ikke bare i budsjettene at det er viktig å gjøre de rette tingene
det er viktig med grønne offentlige anbud som kan gjøre at no mye av mulighetene på forsknings- og innovasjonssiden i budsjettene blir virkeliggjort sånn som vi har sett med grønn skipsfart
og det er viktig at vi ikke bare har avgifter som setter en pris på karbon vi må også synliggjøre kostnaden av klimarisiko både for offentlige og private investeringer er god informasjon om klimarisikoen nødvendig for å sikre lønnsomme investeringer
derfor har vi satt ned et klimarisikoutvalg
så må vi heller ikke glemme president at i kampen mot klimaendringer så er det viktigste vi gjør å gi solide norske bidrag til effektive globale tiltak mot de globale klimaendringene
globalt er det jo to hovedting som må gjøres
vi må ha ren energi både til hus og hjem og varme til industri og til transport
og vi må ha mer bærekraftig skog- og jordbruk som i dag er en gedigen kilde til utslipp
mer enn en tredjedel av det vi trenger for å levere på Parisavtalen ligger i bærekraftig skog- og jordbruk
det er det ikke mange som er klar over
og her står det norske klima- og skoginitiativet i en særstilling
jeg er glad for at den satsingen øker til nesten tre milliarder
vi legger også vekt på samspillet med private aktører for å mobilisere mer privat kapital internasjonalt
der så vi også lovende ting på One Planet-toppmøtet i Paris i går
men også her hjemme sikrer vi naturen
vi har styrket betydelig arbeidet for truet natur og truede arter i Norge de siste årene
vi har bevilget nær femten hundre millioner til skogvern på fire år det er mer enn de rød-grønne gjorde på åtte
vi styrker arbeidet med økologiske grunnkart og arbeider med vannmiljøtiltak
og vi ser i budsjettforliket en ytterligere styrking av dette viktige arbeidet langs norskekysten
la meg igjen takke energi- og miljøkomiteen for godt arbeid
og la meg også takke familie- og kulturkomiteen som behandlet budsjettet for kulturminnetiltak i går
og første replikant er representanten Espen Barth Eide
<ee> jeg vil først <ee> igjen få anerkjenne <ee> at statsråd Helgesen har gjort mye viktig arbeid i å sette tematikken klimarisiko på den norske dagsorden og det er veldig verdifullt
<ee> jeg har også lyst til å si og siden <ee> både komiteens og statsråd Helgesens <ee> ansvarsområde er sektorovergripende så vil jeg også stille statsråden et spørsmål knyttet til fremtidig <ee> organisering av olje- og gassektoren
fordi Arbeiderpartiet Høyre og Fremskrittspartiet og flere partier er jo helt enig om at det eksisterende skatteregimet har vært godt og at det er det i dag men og der er det ingen forskjell
derimot så virker det på representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet som de nå vil avkreve en slags evig lojalitet til nåværende regimer
det virker egentlig som regjeringens <ee> to partier har opphøyet lojalitet til oljeskatteregimet til en del av trosbekjennelsen <ee> og det er viktig å love at man heller ikke i fremtiden vil endre på det
er dette noe statsråd Helgesen er komfortabel med eller ser han for seg at man i en <ee> <ee> i fremtiden også må tilpasse hvordan vi organiserer oss på den sektoren
ja president som <ee> troende personlig så henter jeg nok <ee> så forbeholder jeg nok trosbekjennelsen til helt andre sektorer og dimensjoner enn olje- og gassnæringen
<ee> men jeg konstaterer at <ee> vi er i en brytningstid
vi er i en tid hvor vi ser stadig flere signaler <ee> internasjonalt og på at <ee> fossilæraen går mot slutten
det ser vi aller tydeligst på kull men vi ser også signaler om at tunge investorer både private og offentlige <ee> ser det perspektivet også for olje og gass
men vi vet også og det er viktig at man her har begge sidene av historien vi vet også at FNs klimapanel sier at <ee> fossil <ee> energiformer kommer til å være med oss en god stund
og det betyr at her må vi ha løpende vurderinger <ee> av hva som er de riktige virkemidlene til enhver tid
i dag er ikke endring av skatteregimet på agendaen men det som er på agendaen er denne utredningen av klimarisiko som vil gi oss et godt grunnlag for videre diskusjoner om dette
neste replikant er representanten Sandra Borch
klima- og miljøminister Vidar Helgesen har sagt ja til å felle førtito ulv i vinter men sier blankt nei til felling av den omstridte Slettås-flokken i Trysil nok en gang
Senterpartiet synes det er heilt uforståelig at det ikke blir jakt på Slettås-flokken
det er den flokken som har skapt mest trøbbel
det virker som Slettås-flokken har blitt miljøforvaltningene sin kjæledegge
men det er her konflikten er størst
derfor er argumentasjonen fra departementet mangelfull
vedtaket burde etter Senterpartiet sitt syn vært som i de lokale rovviltnemndene
det er et paradoks at Slettås-flokken blir verna i Norge
da de samme ulvene <ee> var i Stockholm i sommer blei de skutt fordi at de var nærgående og tok flere hunder
meiner s statsråden frykten men
når meiner statsråden frykten er stor nok til at han vil iverksette tiltak for å ta ut slettåll ås flokken
president <ee> jeg tror kanskje at Senterpartiet ikke vil ha særlig forståelse for at vi har ulv i Norge i det hele tatt
som det er blitt pekt på tidligere så har Senterpartiet stilt seg utenfor de viktige forlikene vi har i ulvepolitikken
jeg mener det er viktig å ha forlik
det er et kontroversielt tema og det er et tema som berører folks <ee> liv og hverdag ikke minst i Trysil og i Slettås
men <ee> da er det også viktig at vi forsøker å ha brede løsninger i Stortinget
en del av det er en naturmangfoldlov som ble innført da Senterpartiet satt i regjering og en Bernkonvensjon som en senterpartistatsråd innførte til <ee> Norge
og i Norge har vi valgt å praktisere dette ved å ha en ulvesone ved å ha en todelt målsetting der innenfor ulvesonen så skal beitenæringen tilpasse seg ulven og på samme måte skal hensynet til beitedyr veie tyngst utenfor ulvesonen
og det er med det utgangspunktet at Slettås-reviret ligger innenfor ulvesonen og dels også på svensk territorium <ee> at <ee> terskelen for felling der er klart høyere enn utenfor ulvesonen og derfor har vi ikke funnet rettslig grunnlag for felling av Slettås-reviret
jeg vil først gi honnør til statsråden og de Høyre-representantene som har vært oppe her i dag og forsvart at Norge skal ha ulv i dette landet
<ee> så til spørsmålet
statsminister Erna Solberg var i går på klimamøtet til den franske presidenten i Paris
og jeg er glad statsministeren takka ja til den franske presidenten sin invitasjon til å være med på å utforme retningslinjer for hvordan de aller største pengefondene skal ta hensyn til klima når dem investerer
for de fleste fornybarprosjekter er <ee> i selskaper som ikke er aksjeselskap og som oljefondet per i dag ikke har mandat til å investere i
ja president hvilken investeringsportefølje <ee> Statens pensjonsfond skal ha det er noe Stortinget får anledning til å diskutere til våren i forbindelse med meldingen som kommer <ee> da
<ee> det er en årlig foreteelse og det er <ee> ikke i dag det spørsmålet skal drøftes
og her ligger det <ee> diskusjoner som <ee> må tas og som tas på en årlig basis
men så langt har vi altså funnet at den politiske risikoen for å åpne for den type investeringer fra fondets side er for stor
neste replikant er representanten Ola Elvestuen
president <ee> mitt spørsmål går om marin forsøpling
for nå har vi jo økt bevilgningene for å bekjempe marin forsøpling hvert år de siste fem budsjettene
det økes jo nå også med femti millioner i i år
<ee> men en stor del av disse bevilgningene går jo til <ee> strandrydding
og det er mange frivillige som stiller opp over hele landet og rydder på strendene
<ee> det er nærmest sånn at det er nesten det er ikke mere egentlig å bevilge inn akkurat til til det tiltaket
<ee> og vi trenger å ha flere tiltak som kan gi en større effekt både for å begrense at plast havner i havet men også til bakover i verdikjeden for å få flere for å få flere tiltak
og da blir jo mitt spørsmål hvordan ser statsråden for d for seg at vi nå kan få større effekt ut av de midlene vi nå <ee> bevilger men også framtidige bevilgninger <ee> i åra framover
ja president <ee> for det første så <ee> vil jeg understreke at strandrydding er viktig
og det er en voksende folkebevegelse og vi trenger at den fortsetter å vokse for dette er jo et problem som kommer tilbake med havstrømmene
og det er ikke bare en sånn end-of-pipe-løsning det er et forebyggende tiltak for å hindre at dette blir mikroplast som vaskes ut i havet
så det er fortsatt viktig
men så trenger vi innovasjon
vi trenger nye løsninger
vi trenger mer forskning og utvikling av alternativer til plast
vi trenger innovasjon i måten plast forbrukes på og måten plast gjenbrukes på
jeg tilhører ikke dem som mener at plast er unyttig
plast er et veldig viktig og nyttig materiale blant annet i arbeidet mot matsvinn
det er nettopp derfor vi har så mye plast det er fordi det er nyttig
men vi er altså nødt til å finne nye modeller nye forretningsmodeller og alternativer til plast
<ee> og så trenger vi selvsagt også å styrke det internasjonale arbeidet
og en dimensjon der er å bidra til kompetanse basert på de gode erfaringene og ikke minst de gode frivillige <ee> organisasjonene vi har i Norge
neste replikant er representanten Per Espen Stoknes
<qq> da regjeringa tok over lå det på plass <ee> mange viktige beskyttelsesmekanismer som tok vare på norsk natur
de siste åra har vi sett <ee> den blå-blå regjeringa reversere og demontere mange av disse mekanismene på en måte som minner mer om Donald Trump enn om ansvarlig miljøpolitikk
fylkesmannen har fått svekka myndighet til å gripe inn og åpna for mye mer motorferdsel i naturen
i Oslo-marka tillater regjeringen nye skogsbilveier og det er færre restriksjoner på hogst for å nevne noen
og det at <ee> man gjør det betyr ikke nødvendigvis at det blir mindre vern
det er altså slik at vi <ee> for det som er det viktigste i Norge for artsmangfoldet skogvernet har mer enn doblet satsingen sammen med Venstre og KrF de siste årene
det kommer nok aldri til eller jeg tror aldri det har vært vernet så mye skog som det vi vil se i år
og vi utreder også nå virkemiddelbruk for nitti kritisk truede arter og seksti naturtyper som skal være ferdig i løpet av tyveatten|tjueatten <INAUDIBLE>
sis neste og siste replikant er representanten Ole André Myhrvold
marin forsøpling <ee> har fått stor oppmerksomhet
<ee> president for det første så må jeg få presisere at den undersøkelsen dreier seg altså om om det plast den plasten og det plastavfallet som fraktes med elver <ee> og av det så er det <ee> meste av disse fra disse ti elvene
<ee> men det er ikke det meste av all plast i verden
men det er riktignok det er mye plast som går med elvene og derfor er dette en veldig interessant forsknings <ee> et interessant forskningsfunn
og det gjør at når vi nå arbeider med operasjonaliseringen av det bistandsprogrammet som vi har <ee> etablert så vil det være veldig interessant å gå i dialog med landene der disse elvene ligger
jeg var i Kina nå for noen dager siden og snakket der med min kollega om marin forsøpling og vi er enig om et samarbeid mellom Norge og Kina om marin forsøpling
tilsvarende ser jeg på som aktuelt også for andre land som har betydelige <ee> plastforurensingsproblemer
Indonesia er den nest største kilden antagelig til <ee> plast i verdenshavene og der har vi også gode samtaler om bistandsinnsats
replikkordskiftet er dermed omme
og vi går tilbake til den opprinnelige talerlisten
neste taler er representanten Else-May Botten
ja president jeg vil at du skal sjå|se for deg jula tjuetredve|tjuetretti
da er vel du kanskje treogseksti|sekstitre år <ee> jeg er tjue nei jeg er femtisju ikke tjueni sånn som vi bruker å seie|si
<ee> da kan vi kanskje sjå|se tilbake på det her budsjettet vi vedtok i tjueatten <ee> å sjå|se om regjeringa faktisk tok dem riktige politiske grepa <ee> og fikk skapt dem nye arbeidsplassene vi ønsker
har vi en politikk som bygde opp under d <ee> nye og nødvendige eksportmuligheter slik at vi i Norge fortsatt da kan ha dem samme velferdsordningene som vi har i dag
var <ee> var måla ambisiøse
ja det tror jeg vi vi satser på det men har vi handlekraftige tiltak nok for at vi skulle i tjuetredve|tjuetretti kunne leve gode liv her
jeg er ikke overbevist om at vårt tilbakeblikk da vil preges av stolthet men jeg håper det så inderlig
jeg kjem|kommer til å huske at regjeringa ville kutte satsinga på CCS på dem tre store industriprosjektene i Norge på et ugunstig tidspunkt og skapte usikkerhet
jeg kjem|kommer til å huske på ei regjering som ville som ikke ville satse nok offensivt på miljøvektinga i sine offentlige anbud verken rundt kystruteskipa ell nei <ee> kystvaktskipa eller kystruta sjøl om Stortinget har fokus på dem
jeg kjem|kommer til å huske på ei regjering som måtte være med opposisjonen på offensive målsettinger om å redusere transportutslippa men som ville overlate å nå disse|1 her måla til markedet sjøl
CCS var da selvfølgelig hovedtema der
og når jeg sitter i tjuetredve|tjuetretti så skal jeg vise til at Arbeiderpartiet i tjuesytten har fokus på utvikling av ny miljøteknologi verdiskaping og nye industriarbeidsplasser
stolt håper jeg at jeg kan tenke på at vi løfta fram kompetanse og iv ivaretagelse av artsmangfoldet
god klimapolitikk er òg god industripolitikk
Norge har sterke industrimiljø innafor kraftforedlende industri maritim næring marinenæring skogsnæringene og <ee> petroleumsindustrien
og her må prosjekt med miljøfotavtrykk styrkes
i vårt alternative budsjett fokuserer vi på pote potensialet som ligger i nullutslippsteknologi i veitransporten biodrivstoff klimavennlig skipsfart og karbonfangst og -lagring
vi vil òg satse mer på langsiktig <ee> langsiktighet i forhold til forskning og utvikling rundt klimateknologi
norsk industri skal ha ledertrøya på i forhold til klimateknologi og med det skape nye kompetansearbeidsplasser i hele landet
etter jul så skal den her komiteen diskutere stortingsmelding om avfall og sirkulærøkonomien
også innafor det her området ligger det et stort potensialet <ee> knytta til økt verdiskaping og nye arbeidsplasser og bedre miljøavtrykk som det blir spennende å <ee> jobbe med
Arbeiderpartiet har i budsjettet styrka satsinga på havets helse gjennom satsing på tiltak for å unngå marin forsøpling men òg for å rydde opp plast ifra havet
klimaendringene vil føre til varmere våtere og villere vær i Norge <ee> særlig på Vestlandet
da er det viktig at vi satser mer på klimatilpassing
<ee> regjeringas kuttforslag på disse|1 her områda er feil veg å gå
flomdemping og evnene til å ta unna overvatn blir stadig viktigere og NVEs kompetanse og arbeid på det her området må styrkes ikke svekkes
og kanskje lever vi en enda mer delingskultur
jeg håper vi da kan leve i en mer bærekraftig samhandling med forståelse om at vi alle skal kunne bidra
Høyre- og FrP-regjeringa se har sittet i fire år og hvis det er riktig at på dem fire åra her så har klimagassutslippa vorte|blitt redusert med null komma sytten prosent så er det jo et <ee> slakt tempo
altså tjue <ee> to tusen og femti år før vi når klimamåla da trur jeg ikke det er mange velgere igjen i det landet her
så president vi har ansvaret nå
vi må ta den muligheten og vi har dessverre ingen angrefrist
neste taler er representanten Liv Kari Eskeland deretter statsråd Terje Søviknes
president <ee> først så er det grunn til å understreke at det går bra for tida både i fornybarnæringene våre og inn forbi olje- og gassektoren
bærekraftig ressursforvaltning av naturressursene <ee> våre har vært en styrke for det norske samfunnet gjennom generasjoner
og jeg kan forsikre presidenten og Stortinget om at den forvaltningstradisjonen viderefører FrP og Høyre-regjeringa
på fornybarområdet så har vi ei kraftforsyning som er den høgeste fornybarandelen i Europa utslippsfri tilnærma åtteognitti|nittiåtte prosent fornybar elektrisitet
og i tjueseksten satte vi produksjonsrekord med ett hundre og førtini terawattimer et overskudd på sytten terawattimer
i tillegg president så bygges det nå ut mer fornybar energi i Norge enn på femogtjue|tjuefem år
åtte terawattimer fornybar energi bygges nå ut mesteparten vind men og noe inn forbi <ee> oppgradering av tidligere ve vannkraft og nye vannkraftprosjekt
inn forbi olje- og gassektoren så er det viktig å understreke betydningen av denne næringa òg i dag ikke bare historisk tilbake gjennom de siste femti år
vi får ti nye planer for utbygging og drift i tjuesytten og forventer òg i størrelsesorden fem planer i tjueatten
og det går mange kontrakter til norsk leverandørindustri som følge av disse nye utbyggingsprosjektene
president tjueatten-budsjettet gir grunnlag for videre utvikling av <ee> energisektoren i Norge
jeg vil <ee> få benytte anledningen til å takke komiteen for godt arbeid
og i den budsjettenigheten som er framforhandla mellom regjeringspartiene og Venstre KrF så ligger det flere gode tiltak
der er enighet om å løfte investeringene eller bevilgningene til flom- og skredsikring etter at regjeringa hadde justert ut den særskilte tiltakspakken for Sør-Vestlandet
dette fullskala CCS-prosjektet vil binde opp store deler av handlingsrommet i økonomien de nærmeste årene hvis vi realiserer det
derfor er det viktig med en skikkelig forandring i Stortinget ved inngangen til en ny fireårsperiode
president la meg òg understreke at Enova som vårt viktigste virkemiddel inn forbi <ee> klimaarbeidet <ee> blir styrka gjennom dette budsjettet og <ee> der er fokusert på havvindstrategien som regjeringa la fram i budsjettdokumentet
der kan jeg opplyse om president at regjeringa allerede har beslutta da med referanse til d <ee> til òg det prosjekt det forslaget som ligger i budsjettdokumentet å gå videre med ett til to <ee> områder for mulige demonstrasjonsparker for havvind
og jeg vil nå kontakte NVE for å få deres <ee> <ee> vurderinger av disse områdene i forhold til om det kom fram ny informasjon etter at <ee> den strategiske konsekvensutredningen ble gjennomført i tjuetretten
la meg først si at jeg ser fram til <ee> gode og viktige diskusjoner til neste år om de store valgene innen CCS men jeg skulle ikke spørre om det nå
etter hvert så er òg dette integrert med resten av Europa og vi har to utenlandskabler under bygging nå som vil bidra til ytterligere integrering
og Norge som energiprodusent vil kunne ha en rolle i å balansere blant annet variabel fornybar kraft i fra resten av Europa knytta til sol og vind
i tillegg så vil jeg understreke at <ee> gass <ee> òg har den samme rollen <ee> i Europa og er helt avgjørende for Europas tilgang på energi
det ser vi dessverre òg som <ee> et veldig tydelig signal på gjennom den eksplosjonen vi hadde i går <ee> og hva dette har ført til av uro i energimarkedene i Europa
men det aller viktigste vi kan bidra med er nok videre teknologiutvikling og at vi er med på leverandørindustrisida òg i resten av Europa og for så vidt globalt
neste replikant er representanten Ole André Myhrvold
<ee> statsråden <ee> sa da at det var tidenes satsing
overraskelsen var derfor stor når vi to dager senere når statsbudsjettet ble lagt fram så et kutt på treogførti|førtitre prosent
<ee> fordi én ting er sonekartlegging men folk bor faktisk der de bor <ee> og folk har virksomhet der de driver virksomhet og kommunene og tettstedene ligger der de ligger
det betyr at vi også må <ee> iverksette reint materielle tiltak
<ee> hvordan vil regjeringa sørge for å sette private og offentlige myndigheter i stand til å forebygge for den type ekstremvær i framtida
men når det kommer til veien videre så er det flere tiltak som må settes i fokus her
det ene er arealplanlegging som jeg òg var inne på i mitt innlegg
det er ekstremt viktig at kommunene gjør den jobben for at ikk vi ikke bygger oss inn i nye områder og der er òg flom- og og skredsonekartlegginga fra NVE sitt kompetansemiljø ekstremt viktig som innsatsfaktor
så må vi i tillegg jobbe målretta med sikring av de områdene der det allerede er bebyggelse og der man da ut ifra en risikovurdering og en kost-nytte-vurdering går løs på de tiltakene som gir størst effekt først
og der er det da <ee> NVE har sine prioriteringslister som nå summerer seg til to og en halv milliard og der vi årlig gir bevilgninger for at man i samarbeid med kommunene kan gjennomføre disse tiltakene
jeg vil inn på petroleumsskatteregimet
i statsrådens lønnsomhetsberegning for Goliat-feltet sendt til energi- og miljøkomiteen så viser regnestykkene at nåverdi før og etter skatt ikke er det samme
det betyr at skattesystemet ikke er nøytralt
skattesystemet er sånn at <ee> noe som er ulønnsomt for staten kan være lønnsomt for utbyggerne
er statsråden enig i denne analysen
i det store bildet når vi gjør lønnsomhetsvurderinger knytta til den samla porteføljen på norsk sokkel så bruker man altså lønnsomhetsvurderinger med sju prosent diskonteringsrente og en kommer fram til en samla <ee> nåverdi for porteføljen vår
<ee> så vil det være noen prosjekt som har en lavere endelig avkastning når det er gjennomført og ferdig produsert og noen vil ha en høyere <ee> avkastning når det er ferdig produsert
men systemet som sådan er bygd opp slik at de beslutninger som selskapene tar òg vil være samfunnsøkonomisk lønnsomme for staten
ja det jeg spurte om er om statsråden er enig i analysen av at skattesystemet ikke er nøytralt
og er du enig i det at skattesystemet ikke er nøytralt
<ee> president skattesystemet vårt nøytralt i forhold til de investeringsbeslutninger som skal fattes på norsk sokkel
Elvestuen vær så <INAUDIBLE>
president <ee> jeg er glad for enigheten på med de andre borgerlige partiene og for så vidt også det som statsråden sier at vi kan få mulige demonstrasjonsområder avsatt for flytende havvind
<ee> <ee> og det er interessant å se hvordan det vil utvikle seg
<ee> men samtidig så ser vi jo i Norge og i klimapolitikk så har vi jo et tydelig skille mellom hva som er innafor i vår forpliktelse innenfor kvotepliktig sektor og hva som er ikke innafor kvotepliktig sektor
og dette forsterker seg jo når du går inn mot <ee> og knytter det også opp mot EU
men de største utslippene vi har er jo allikevel <ee> offshore
du har Statsfjord Oseberg Ekofisk
og mitt spørsmål til statsråden er hvordan ser han mulighet for å gå videre og være en pådriver for nettopp å sette i gang prosesser for å få <INAUDIBLE> om flytende havvind og reduksjon i utslipp
president <ee> når det gjelder aktiviteten på sokkelen så er det åpenbart at flytende havvind kan være én av flere energikilder for produksjon i framtida
det jobber noen av selskapene med allerede
og det vil være muligheter gjennom Enova som er vår verktøykasse på dette til òg å hente støtte til den type prosjekt
i tillegg så har vi en havenergilov som gir muligheter for at man kan gi tillatelse direkte til den type havvindprosjekt opp mot olje- og gassinstallasjoner uten at det må være gjennom åpning av området i forkant
det kommer litt an på størrelsen av de enkelte prosjekt men det må vi komme tilbake igjen til i de enkelte tilfeller når det foreligger en en søknad
så har jeg lyst til å understreke president at det komiteen har lagt fram her i dag òg om bevilgning til et senter for lavutslippsteknologi for olje- og gassvirksomheten er særdeles viktig
og jeg ser fram til å ta det prosjektet videre etter modell fra de kjente FME-ene og bidra til at næring forskningsinstitusjoner og staten i samarbeid jobber for å videreutvikle den teknologibasen vi allerede sitter på
president takk
statsråd Søviknes kan slappe av vi skal ikke spørre om Goliat
<ee> både som politiker og som leder for Senter for grønn vekst på BI er jeg ganske skuffa over at man nå har skapt enda mer utsettelse av karbonfangst
i Oslo har målet vært rensing av Klemetsrudanlegget innen tjuetjue men kommunen og næringsliv har venta og venta på staten
istedenfor handlekraft og ledelse i utviklingen av en viktig teknologi har vi fått en regjering som nå opptrer uforutsigbart og somlete
så mitt spørsmål nå er når må eventuelt når måtte investeringsbeslutning for CCS på Klemetsrud være tatt <qq> for å få en rensing på plass innen tjuetjue
og når må vi eventuelt ta en investeringsbeslutning for å få på plass rensing innen tjuetjueén
president <ee> for å svare direkte på spørsmålet så måtte nok da en investeringsbeslutning vært tatt <ee> allerede for ei tid tilbake for å rekke både tjuetjue og tjuetjueén
når det gjelder fullskala CCS-prosjektet til regjeringa så vil vi komme tilbake igjen med en oppdatert framdriftsplan i det heilhetlige framlegget som vi skal legge fram <ee> utpå vinteren
<ee> det som er viktig for oss <ee> med dette prosjektet er at det følger et industrielt løp
det sikrer at vi får industrien med oss og at de òg gjør sine vurderinger av et prosjekt og at vi unngår den krasjlanding vi fikk med med Mongstad-prosjektet et et mer politisk initiert prosjekt
og jeg opplever det er god dialog mellom myndighetene og industriaktørene både på fangst- transport- og lagersida
<ee> og det er viktig da at vi har en forankring for dette i Stortinget fordi <ee> prosjektet når en går til investeringsbeslutning vil binde opp i størrelsesorden to til fire milliarder kroner i året av det handlingsrommet man har i investeringsperioden
ordskiftet er dermed omme
neste taler er representanten Åsmund Aukrust deretter Stefan Heggelund
<qq> i går var det nøyaktig to år siden Pariserklæringa ble signert
det er bra at statsministeren var i Paris og feira avtalen men viktigere er hva hun faktisk gjør som statsminister
for Parisavtalen det er et godt rammeverk men det er ikke mer enn det uten a
det har ingen verdi om ikke alle landa gjør det de har sagt de skal gjøre
nå er det opp til oss å handle
klimaet må være ramma rundt all vår politikk
alle politiske valg vi tar må tåle klimatesten
det kan vi ikke si om norsk politikk i dag for la oss se på hvordan det går med vår egen klimapolitikk
dagens regjering gikk til valg på å forsterke klimaforliket
nå nærmer vi oss tjuetjue og vi er ikke i nærheten av å nå det
nå har vi satt oss nye mål mål for tjuetredve|tjuetretti
problemet er at ingen presist kan svare på hva de faktisk er
vi venter fortsatt på en avtale med EU snart tre år etter at Stortinget ga til ga sin tilslutning på at de skulle gjøre det på den måten
og vi ser en regjering som nærmest bruker en mangel på avtale med EU som en unnskyldning på å ikke handle
klimameldinga som regjeringa la fram i våres det er en melding helt uten nye tiltak og det er opp til opp opp til opposisjonen å foreslå politikk for en ny klimapolitikk for Norge
president denne dette budsjettet viser ingen retning for den omstillinga Norge skal gjennom
det tas ikke nye grep for at vi skal bli et lavutslippssamfunn
på en del områder er det jo tvert derimot
det er som flere har nevnt i debatten vært foreslått store kutt til fangst og lagring av CO2 nødvendig teknologi som kombinerer både klima- og industrihensyn
forslag om å innskrenke elbilpolitikken ville gjort det vanskeligere å nå våre mål om at alle nye bil dy nye biler i tjuetjuefem skal være nullutslippsbiler
og på sosiale medier ser vi jo at olje- og energiministeren Terje Søviknes setter spørsmålstegn ved hele ordninga med fordeler for elbiler
det er kanskje ikke så rart all den tid Fremskrittspartiet ikke klarer å bestemme seg for om de står bak de samme målsettingene som resten av Stortinget
president dette er et svakt budsjett for klimaet og det er et enda dårligere budsjett for miljøet
det har vært foreslått kutt til truede arter og naturtyper kutt til vannforvaltning kutt i arbeidet med rå økologisk grunnkart kutt til frivillig skogvernet på tross av at Stortinget har vedtatt vi skal ha mer ikke mindre skogvern
og til og med på området med marin forsøpling så foreslo Vidar Helgesen kutt på tross av at han reiser verden rundt for å snakke om det temaet
president jeg tviler ikke på at Vidar Helgesen er opptatt av miljøvern at han mener det er behov for å gjøre noe med de store ødeleggelsene av det biologiske mangfoldet
det er bare at vi har en klima- og miljøminister som taper slag mot slag mot Siv Jensen
det er i praksis Fremskrittspartiets leder som får bestemme miljøpolitikken i Norge
president det er sant som WWF sa når regjeringa la fram sitt statsbudsjett
det er to tapere i dette budsjettet verdens klima og norsk natur
president Arbeiderpartiet vil noe annet
vi vil ha et stort løft for norsk natur hvor vi stanser ta tapet av plante- og dyrelivet hvor vi oppretter nye nasjonalparker hvor vi får en genbank i Hardanger og vi gjør en stor innsats for å ta vare på havene våre
vi vil at Norge skal gå i front på klima
vi skal gjøre vår del av jobben
da må vi sikre fordelene som gjør at vi kan bytte bilparken og bygge en infrastruktur som gjør det mulig å gjøre det over hele landet
vi må utvikle teknologi for fangst og lagring av CO2
vi må satse på havvind og alle de mulighetene det gir oss
vi må ha en raskere utbygging av elferjer og f og og og jernbane <ee> og kollektivtrafikk i de store byene
president i dag har alle partiene en bedre miljø- og klimaprofil enn det regjeringa har
det gjør at det er reelt sett et <qq> et flertall for en bedre politikk enn det som i dag kommer til å bli vedtatt
Høyre og Fremskrittspartiet er ytterpunktet i norsk miljøpolitikk
i forrige periode ble det teka knapt tatt noen nye initiativ som ikke enten kom gjennom samarbeidet med Venstre og Kristelig Folkeparti eller som ble påtvunget av et stortingsflertall
denne perioden starter ikke noe bedre med dette budsjettet
president der i Norge er det opp til opposisjonen å foreslå en klimapolitikk en kl en bedre klimapolitikk for landet
det er et ansvar Arbeiderpartiet er klare til å ta
neste taler er representanten Stefan Heggelund deretter representanten Gisle Meininger Saudland
president det begynte med at man så tegn på geologiske tidsaldre
i dag så vet vi mye mer om geologiske tidsaldre men også om klimaendringer
vi vet at temperaturforandringene skjer fortere enn noensinne og at det er på grunn av menneskelig aktivitet
og det er klart det er noe som tar tid å ta inn over seg
og antageligvis på grunn av dette fordi folk opplever det som en trussel mot vår velstand mot vår måte å leve på så er det noen som benekter alt sammen noen som tenker at kostnadene ved endring er for store
endringer må gjøres og det er fordi at passivitet er vår største trussel
for klimaendringene kan snu opp ned på alt
vi ser allerede hvordan værforandringene ødelegger livsgrunnlaget til fattige mennesker i u-land og vi vet at hvis det får fortsette så kan samfunnet slik vi kjenner det bli ugjenkjennelig
for en tid tilbake så var det en debatt i avisene om hva som er kampsaken for den unge generasjonen
og jeg tenker det må jo være dette at vi stopper klimaendringene at vi i det minste skal klare å nå to gradersmålet
og vi har jo klart veldig vanskelige ting før
vi har utryddet sykdommer
vi har skapt teknologi som definerer livene våre på en måte som var helt utenkelig for våre forfedre
og i Norge så har vi et felles byggverk i velferdsstaten et byggverk noen fremdeles ikke tror er mulig men som står dag etter dag på grunn av våre ideer og vår arbeidsinnsats
og dette det er kjernen i det vi kjemper for kjernen for den politikken som føres
det handler om kunnskap fordi klimapolitikk helt kompromissløst må baseres på kunnskap
i Nasjonal transportplan så skal vi gjennomføre et betydelig løft i kollektivtrafikken og for sykkel og gange i de største byene
rekordbevilgningene det borgerlige flertallet har til Enova opprettholdes og det er viktig for å bidra til innfasing av lavutslippsløsninger i industrien
og vi har opprettet et nytt investeringsselskap som skal kunne tilby risikovillig kapital for å bidra til at alt det vi forsker på når det gjelder klimaløsninger også kan implementeres
men i det viktige klimaarbeidet så kan vi ikke glemme det klassiske naturvernet
klassisk naturvern er en verdi i seg selv
det handler om at vi og generasjonene som kommer etter oss skal kunne ha glede av og nyte Norges storslåtte natur
men det handler også om klima
for biologisk mangfold er viktig
det gjør naturen bedre rustet til å takle de værforandringene som vi vet at kommer
skog og myr binder CO2 og derfor er skogvernsatsingen mer enn doblet
to hundre og nittifem skogområder er vernet siden tjuetretten
i forbindelse med budsjettforliket har vi det sterkeste skogvernbudsjettet dette landet noen gang har hatt
vi verner myr og vi har det største budsjettet noensinne for klima- og skogsatsingen internasjonalt
poenget er president at det borgerlige flertallet fører en klimapolitikk som virker
utslippene er på vei ned
og i en debatt som kan virke fjern og abstrakt så skylder vi folk å kvitte oss med symbolpolitikken og innføre de tiltakene som fungerer
og det er et sånt budsjett vi diskuterer i dag et budsjett som tar vår generasjons viktigste kamp på alvor
neste taler er representanten Gisle Meininger Saudland deretter representanten Sandra Borch
Saudland vær så god
god president det har vært en interessant høst for oss|1 politikere spesielt for de av oss|1 som er nye på Stortinget
og sjøl om det har vært noen tøffe diskusjoner så har det vært bemerkelsesverdig lite støy rundt budsjettet
det tyder på at budsjettet er kanskje ganske bra og det er lite å kritisere selv for en opposisjon som lever av å kritisere
mange av oss|1 i denne salen er medlem av energi- og miljøkomiteen og én ting som har forundra meg er den teknokratiske språkbruken som gjør at debatten for mange kan være vanskelig å forstå
dette er ord som varmer hjertet til de fleste av oss men det går over hodet på de fleste andre
min erfaring er at det er noen som vil gjøre miljødebatten vanskelig å forstå for da kan man ha samtidig ha monopol på sannheten og virkemidlene
og sannheten innebærer ofte å gjøre botsøvelse for en synd man begår
men nå er det ikke lenger selvpisking og ti Ave Maria som skal til
nå er det dårlig samvittighet for å kjøre ungene til fotballtrening i en dieselbil
du skal skamme deg på flyet til syden og du skal dusje i mørket i kaldt vann
på samme måte som botsøvelse ikke gjorde susen i gamle dager så tror jeg ikke det gjør susen for klimaet heller
vi har ikke ubegrensa ressurser og det man glemmer er ofte det åpenbare nemlig at man må kutte der det har størst effekt først
dette er jo noe som miljøpartiene i Europa har forstått
klimautfordringen er global og vi skal både ha globale og nasjonale tiltak
regjeringen trapper derfor opp klimainnsatsen i Norge med økt bevilgning til Enova for å nevne noe med flytende havvind avgiftsomlegging som premierer lav- og nullutslippsbiler
mange av dere|1 har kanskje lagt merke til det oppryddingsarbeidet og innsamling av plast og annen søppel som foregår langs norskekysten
jeg er glad for at regjeringa fører en offensiv politikk mot marin forsøpling og styrker innsatsen
marin forsøpling er kanskje en av de største forurensnings- og forsøplingsutfordringene vi står overfor
vi styrker au naturforvaltningen for å ta våre på vår|1 felles natur og kommende generasjoners mulighet til utfoldelse og naturopplevelser
skogvernet videreføres på rekordnivå
to hundre og nittifem skogområder har blitt verna siden totusenogtretten
det meste er privateid frivillig vern mens resten er offentlig eid
jeg vil au påpeke at det føres en aktiv fiske- og viltpolitikk politikk og at jakt og fiske er en del av gode naturopplevelser som fremmer livskvalitet rekreasjon og god helse
avslutningsvis president så vil jeg si at Norge er på riktig vei for å bli et lavups lavutslippssamfunn innen tjuefemti
vi ligger blant annet foran EU sitt mål om nittifem gram CO2-utslipp for biler
Norge har en høyt utdanna befolkning ei naturgitt fordel med mye vann- og vindkraft og olje og gass samt sterke teknologimiljøer så har vi gode forutsetninger for å omstille oss|1 til lavutslippssamfunnet for årene som kommer
neste taler er representanten Sandra Borch deretter representanten Hege Haukeland Liadal
president jeg vil også takke komiteen for et godt samarbeid
klimaet er vår tids største utfordring
vårt felles globale mål om klimaomstilling stiller k store krav til norsk klimapolitikk framover
Senterpartiet vil føre en politikk som bidrar til reelle utslippskutt
arbeidet med å realisere fullskala karbonfangst og -lagring er avgjørende for at verden skal s nå sine klimamål i tjuetretti og i tjuefemti