scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
Saudi-Arabia er jo et land hvor det ikke er lov for kvinner å kjøre bil og hvor det ikke er lov til å åpne bankkonto
og mitt spørsmål er egentlig ikke hva UD har tatt opp
mitt spørsmål er om hva utenriksministeren sjøl har snakka med Saudi-Arabia om for det er jo det som viser om utenriksministeren virkelig har ins initiativ og mot til å ta opp vanskelige spørsmål med Saudi-Arabia
president <ee> det var noen av disse premissene jeg ikke var helt enig i men jeg har bare ett minutt til å svare så derfor må jeg gå rett på det som <ee> var spørsmålet
<ee> jeg har avlagt to besøk <ee> til Saudi-Arabia i løpet av disse snart <ee> fire åra <ee> og et av hovedelementene i de besøkene har vært spørsmål om menneskerettigheter
jeg har aldri møtt <ee> saudiarabiske ledere uten at dette spørsmålet har kommet opp
og kanskje det aller viktigste spørsmålet i så måte er jo kvinners <ee> situasjon i Saudi-Arabia som er helt uakseptabel som jeg sa
og dette ble tatt opp i de møtene jeg hadde nylig i Riyadh og senest i går så var <ee> den saudiarabiske <ee> ambassadøren i Norge <ee> i samtaler i UD om disse spørsmål
neste tilleggsspørsmål er fra Audun Lysbakken deretter Hans Olav Syversen
president det er neppe noe land i verden som har en mer kvinnediskriminerende lovgivning enn Saudi-Arabia
i det her <ee> islamistdiktaturet så undertrykkes og umyndiggjøres kvinner systematisk
og det er en bisarr beslutning å velge et sånt regime inn i FN sin kvinnekommisjon som altså skal overvåke og fremme kvinner sine rettigheter og likestilling rundt om i verden
og så er det jo ikke president uvanlig at tvilsomme regimer får posisjoner i FN og ofte er det ikke mulig å hindre det heller men denne gangen ble det bedt om <ee> votering og Norge var et av landene med stemmerett
og når anledningen bød seg så vil jeg tenke at det ville være naturlig <ee> å bidra til det signalet som saudiregimet får når vestlige land markerer seg mot de
jeg forventer at utenriksministeren nå kan være åpen med Stortinget om et spørsmål som veldig mange lurer på
og det er rett og slett stemte Norge for eller mot at Saudi-Arabia skulle bli medlem av Kvinnekommisjonen
president <ee> representanten Lysbakken hørte akkurat hva jeg sa om forholdene i Saudi-Arabia og blant annet i Iran når det gjelder kvinners rettigheter
men denne regjeringa følger den samme praksis som også den regjeringa Lysbakken satt i at vi offentliggjør ikke hva vi stemmer ved hemmelige valg
det gjør heller ikke våre naboland som for eksempel Sverige som er i den samme situasjon
barne- og likestillings- og inkluderingsminister Lysbakken var ansvarlig da Iran ble innvalgt som medlem av Kvinnekommisjonen i perioden totusenogelleve totusenogfemten
stemte Norge imot Irans medlemskap på det tidspunktet under Lysbakkens <ee> ledelse
jeg respekterer at man ikke går ut med det offentlig
jeg tror ikke det tjener saken men det bare viser at dette er rett og slett å forsøke å endre norsk FN-politikk i en sammenheng hvor dette dreier seg om <ee> Saudi-Arabia
å offentliggjøre det gjør ikke vi heller sånn som ikke Sverige gjør
dette får eventuelt Lysbakken svare på etter spørretimen for nå går neste spørsmål til Hans Olav Syversen
ja det president kunne jo være spennende å prøve å gi et svar på s utenriksministerens spørsmål på frihånd men det får vel Lysbakken sørge for etterpå
men Saudi-Arabia er jo temaet og de er jo en populæ et populært land i FN de sitter jo ikke bare i Kvinnekommisjonen
de sitter jo også i Menneskerettighetsrådet
<ee> og det er jo et råd som <ee> har andre interessante land med seg blant annet Kongo Cuba Etiopia Kirgisistan og Venezuela
<ee> og vi er jo klar over at <ee> det kan ikke være slik at det må være én standard for å være medlem i ulike organer i FN
men <ee> Menneskerettighetsrådet har jo noe helt spesielt ved seg
de har nemlig ett land på hver eneste agenda hvor man da kommer med en eller annen form for bannbulle og det er Israel
mener <ee> utenriksministeren at den type måte å opptre på styrker FN
og den diskusjonen <ee> pågår
Israel står ofte på dagsordenen
Israel har også sitt å svare for <ee> når <ee> det gjelder å ikke forholde seg til folkeretten på Vestbredden <ee> og lignende
men det må jo være en forholdsmessighet i dette
så når for eksempel Saudi-Arabia Iran <ee> med den situasjon vi har når det gjelder kvinners situasjon likestillingspolitikk situasjonen for eksempel seksuelle minoriteter er nok ikke like ofte oppe
og det er er et <ee> paradoks og det er jeg enig med representanten i
og neste hovedspørsmål er fra Torgeir Knag Fylkesnes
president jeg jeg takker for spørsmålet og så takker jeg for at representanten Fylkesnes i hvert fall har en <ee> litt mer konstruktiv tilnærming til utfordringene
<ee> men jeg må igjen president få lov til å presisere at <ee> disse trålerne har fått disse hundre prosentene på et tidligere tidspunkt
så det er i hvert fall ikke undertegnede da som har gitt disse styrtrike som representanten da kaller dem disse kvotene og disse verdiene
det er gjort under tidligere regimer <ee> regjeringer og det er gjort faktisk også under representantens eget parti SV sin periode i <ee> <ee> åtte år i regjering uten å foreta seg noen ting som helst
men president det er jo dette nå som er noe av utfordringen i debatten for det a ba man blander sammen to saker
men blander sammen pliktsystemet som er fremma nå og så drar man inn Kvoteutvalget altså Eidesen-utvalget som er ute på høring nå fram til åtteogtyvende|åtteogtjuende april og som skal behandles på et annet tidspunkt
der kjem|kommer spørsmålet om kvoteeierskap evigvarende kvoter fordeling og alt dette
det skal behandles i neste stortingsperiode sannsynligvis
og så er det jo ikke riktig at jeg gir noe til de styrtrike
jeg tar av de styrtrike som representanten Fylkesnes peker på
jeg tar faktisk altså tyve|tjue prosent <ee> <ee> åtte tusen fem hundre tonn ifra deres kvoter og flytter over da til kystsamfunnet altså kystfiskerne
ja president <ee> det har jeg altså svart på tidligere i dag
jeg skjønner den harmen som blir når man fremmer det som en påstand om at disse såkalte styrtrike eller kvotebaronene disse som har rana kysten får åtti prosent
men det er jo ikke det fors forslaget innebærer
forslaget er å fjerne pliktene
og så sier jeg til representanten Fylkesnes hvis han vil fjerne hundre prosent av kvotene til trål så får han ta det i den saken som Stortinget skal behandles da
hvis Fylkesnes og SV og Arbeiderpartiet ønsker å legge ned trålflåten ja så må man si det
og så kan man gjerne forskuttere det i forhold til å behandle Kvoteutvalget som skal behandle det senere
men å fjerne kvo <ee> trålk <ee> flåten ville jo få dramatiske følger
flere hundre arbeidsplasser ville forsvinne
det som har skjedd nå det er at det er bare én komma sju prosent av det råstoffet som ligger under pliktene som leveres
og det er derfor det at vi må skape lønnsomhet nå for å snu den trenden som har eksistert sia nittennitti der at det har gått nedover med lønnsomheten der at man har hatt avfolkning
nå foreslår vi å snu denne trenden få lønnsomhet mer råstoff aktivitet og industri i nord
og første tilleggsspørsmål er fra Kirsti Bergstø deretter Ingrid Heggø
gode president dette kystopprøret som alle mener er etablert det føler jeg ikke på i det hele tatt sa fiskeriministeren til NRK
for det er jo tydelig hvem <ee> Sandberg har lytta til i fiskeripolitikken
han har lytta til de aller rikeste og mektigste og forsøker stadig å flytte deres posisjoner fremover mens vanlige folk fiskere og kystsamfunn taper
og folk opplever å bli fratatt det som har tilhørt dem
og det president skjer ikke med hvilepuls
opprøret er i gang
og jeg vet ikke om fiskeriministeren begynt å føle på det opprøret siden det nå skal være folkemøter rundt omkring i flere kystsamfunn
men det hadde jo vært interessant å vite når er det kystopprør i fiskeriminister Sandberg sin verden
president jeg har svart på her tidligere
gjennom min korte tid som fiskeriminister så har jeg hatt fire kystopprør
og alle disse opprø <ee> kystopprøra er styrt av politikere ifra Arbeiderpartiet SV og så videre
men det at folk i nord blir bekymret det har jeg all respekt for og jeg forstår det meget godt
når representanter ifra SV og Arbeiderpartiet hele tida snakker om kysten ranes og at jeg som fiskeriminister gir verider til de rike som er feil
det er feil president
disse rike som SV trakasserer hele tida gir utrolig mange arbeidsplasser i Nord og gir sysselsetting som nå da SV ønsker å legge ned
det snakker man ikke om
men jeg tar altså verdier ifra disse såkalte trålbaronene som SV kaller dem
jeg tar tyve|tjue prosent
jeg tar nesten syv hundre millioner av dem så gir jeg til kyst
men det har aldri skjedd før ikke engang når SV satt åtte år i regjering så skjedde det
da er neste tilleggsspørsmål fra Ingrid Heggø
bare kvittere ut det første første president
<ee> altså jeg har sendt ut på høring en dri midlertidig driftsordning for en gruppe for at man kan struktureres annerledes
det er jeg klar på
jeg trudde faktisk Arbeiderpartiet var enig i at man ville ha en ny <ee> vurdering i forhold til en driftsordning innafor dette
men nå registrerer jeg det motsatte
ja president åtti prosent av det som Arbeiderpartiet har akseptert videreføres
og så sier jeg igjen da må Arbeiderpartiet ta disse åtti prosentene da når dem behandler Eidesen-utvalget
men det er jo ikke det vi behandler nå
hvis Arbeiderpartiet ønsker å ta heile kvotegrunnlaget ifra trål ja så er dem fritt til å gjøre det i neste periode altså legge ned trålflåten og flere hundre arbeidsplasser
så må man bare gjøre det
men ikke gjør det nå for nå behandler vi pliktsystemet
vi går da videre på hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Anniken Huitfeldt
mitt spørsmål går til utenriksministeren
regjeringen presenterte sist fredag en ny nordområdesatsing
og denne satsinga innebærer på rekke områder en videreføring av Stoltenberg II-regjeringas stortingsmelding om vo nordområdene fra november totusenogelleve og det er jo vel og bra
samtidig så beit jeg jo merke i noe Bakke-Jensen sa under framleggelsen
ifølge NRK Nordland så sa han at det var ikke regjeringens hovedoppgave å stake ut kursen men å heie fram den som ville noe
jeg mener at denne uttalelsen vitner om total passivitet
skal vi mene alvor med nordområdesatsingen som etter min mening er vårt viktigste strategiske satsingsområde så trenger vi en regjering som viser lederskap
regjeringen må være pådriver nasjonalt og internasjonalt og resultatene kommer ikke med et politisk lederskap som sier at de ikke skal stake ut kursen
men det vi trenger er å tenke langsiktig og ikke bare stå på sidelinja og heie
og det konkret den forrige regjeringa gjorde var jo å gjøre noe med det ulovlige uregulerte fisket delelinja
Tromsø Bodø og Alta blei styrka som kunnskapsbyer
Arktisk råd fikk sitt sekretariat i Tromsø og BarentsWatch ble etablert
utenriksminister Børge Brende <qq>
president <ee> takk for et viktig <ee> spørsmål
det er jo også i nordområdepolitikken når det gjelder Arktis resultatene som teller
og resultatene etter fire år må man jo si <ee> er gode
vi <ee> er ikke fornøyd med det så vi vil mer og derfor så har vi også nå fremlagt en oppdatert nordområdestrategi
men veksten i nord er nå høyere enn i vek <ee> resten av landet
arbeidsledigheten i nord etter fire år <ee> med denne regjeringa er lavere enn i resten av landet
vi har økt nordområdesatsinga med mer enn tjuefem <ee> prosent
vi har også nå tilrettelagt <ee> for en ny <ee> f oppgradering av flyplassen <ee> i Bodø
som også representanten Huitfeldt fikk med seg så har det vært stor glede i Mo i Rana gjennom at <ee> de skal få en oppgradert <ee> <ee> flyplass
vi opplever også at <ee> det er mange nye bedrifter i nord
bare i totusenogfemten så kom det til over fire tusen nye bedrifter og selskaper i nord
tjuefem prosent økning i sjømateksporten og produksjon
Polarkoden altså for å sikre trygge seilingsleder i nord har kommet på plass gjennom internasjonale Maritime Organization hvor Norge har vært en pådriver
vi har økt satni satsinga på Barentssekritariatet og folk til folk-samarbeidet som er viktig
vi har initiert det nye FRAM-bygget som er helt avgjørende for polarforskning og arktisk <ee> forskning
vi har også nå tilrettelagt <ee> for et kompetansesenter når det gjelder oljevernberedskap og marin forsøpling i Vesterålen Lofoten
president <ee> lista <ee> er lang og resultatene er gode
jeg hadde òg ønska også at Arbeiderpartiet kunne ha iallfall innrømmet at det går godt i nord <ee> og vist en viss form for optimisme
president <ee> det som var talende for utenriksministerens svar var at han ikke snakket noen ting om nordområdene som et strategisk satsingsområde
og da denne regjeringen gikk på så var det jo et slagord for nordområdene og det var fra dialog til handling
det med fra dialog det har man jo lykkes jo ganske godt
det er blitt mindre dialog
men de nye handlingene de er det vanskelig å få øye på
alle de satsingene som utenriksministeren nå presenterer det handler ikke om satsinger på Utenriksdepartementets budsjett eller deres initiativer
det handler om resten av nordområdesatsingen som er initiativer som Arbeiderpartiet satt i gang
så mitt spørsmål er er dette resirkulering av gamle ting
og hva er det nye som untenriksma departementet har satt i gang i en spent utenrikspolitisk situasjon med sikte på å styrke nordområdene som et strategisk satsingsområde
<INAUDIBLE> utenriksminister vi Brende
president <ee> situasjonen i nord er håndtert <ee> på en god og forutsigbar måte i disse fire årene
vi må ikke glemme at oljeprisen er halvert som har gjort at <ee> ting så noe annerledes ut <ee> i nord
<ee> Stockmann-utbygginga ble for eksempel droppa fra russisk side
vi har hatt en situasjon hvor Russland for første gang <ee> siden andre verdenskrig har brutt folkeretten <ee> i Ukraina
så vi har hatt en håndtering av lavere oljepris og et strategisk bilde med Russland som har vært mere krevende
og Norge har fortsatt en strategisk ledelse i det arktiske globale samarbeidet
og vi har jo til og med fått på plass en havmelding og en havstrategi som til og med adresserer det havrommet som Arbeiderpartiet er så opptatt av
ser ut som <ee> som Henriksen har tenkt til å ha et tilleggsspørsmål
enda ik vi har ikke kommet så langt at man kan tegne seg med konkludent atferd og kroppsspråk men <ee> så neste gang så kanskje trykke på knappen
men vær så god <INAUDIBLE>
<ee> president nordområdepolitikken har vært ei nasjonal og internasjonal satsing på toppen av den vanlige politikken
ei økning til Universitet i Oslo er vanlig høyere utdanningspolitikk ikke sørområdepolitikk
<ee> samme satsing i til Tromsø defineres som nordområdepolitikk
når man utbedrer en vei eller et sykehus <ee> så framstilles det som nordområdepolitikk istedenfor at det handler om at Nord-Norge får sin rettmessige andel av midlene
og president en offensiv nordområdepolitikk er å ta nye initiativ ikke bare å pakke om vanlig politikk og kalle det for nordområde
derfor så vil jeg spørre <ee> utenriksministeren etter hans syn
hvor går egentlig skillet mellom nordområdepolitikken og den vanlige regional- og distriktspolitikken
president <ee> kort svaret på det er at <ee> i nord så møtes innenriks- og utenrikspolitikken
derfor så har også Utenriksdepartementet et strategisk ansvar for vår nordområdepolitikk
representanten har jo sikkert også fått med seg at de senere årene så har det vært <ee> noe kritikk i nord både fra Nordlys også i Nordland om at det har vært for lite søkelys på det som har vært tiltak i Norge
<ee> vi ser også at det er økt satsing på reiseliv <ee> også de marine næringene
men i tillegg så har Norge beholdt det strategiske globale lederskapet i <ee> Arktis
vi har fått på plass arktisk <ee> sekretariatet for næringsliv <ee> i <ee> Tromsø
og vi ser først og fremst at det går godt i nord og det har vi fått til selv i en situasjon med halvering av oljeprisene og et vanskeligere forhold til vår nabo <ee> i øst
så jeg hadde faktisk forventa at Arbeiderpartiet her hadde vært litt fornøyd
den muntlige spørretimen er nå omme
det blir noen endringer i den opps <qq> satte spørsmålslisten og presidenten viser i den sammenheng til den elektroniske spørsmålslisten i salappen
første spørsmålet er da fra representanten trus Truls Wickholm til finansministeren
Truls Wickholm
president mitt spørsmål er som følger
president regjeringen legger til rette for et organisert arbeidsliv og ikke minst et velfungerende trepartssamarbeid
i tilleggsproposisjonen som ble lagt frem da regjeringen tiltrådte høsten tjuetretten fremgår det at beløpsgrensen for fradrag for fagforeningskontingent og fradrag for yrkes- og næringsorganisasjoner har blitt mer enn doblet siden totusenogfem
i tråd med Sundvolden-erklæringen foreslo regjeringen å videreføre beløpsgrensen for slike fradrag på tjuetretten-nivå det vil si tre tusen åtte hundre og femti kroner
i de etterfølgende budsjettene så har fradraget blitt videreført på det samme nivået
så antar jeg president at svekkelsen som representanten Wickholm sikter til er den reduserte skattesatsen for alminnelig inntekt som følger av skattereformen som Arbeiderpartiet selv har inngått forlik om
generelt vil redusert skattesats redusere skatteverdien av alle fradrag i alminnelig inntekt og det er ikke naturlig å øke fradragsgrense for å motvirke denne effekten av lavere skattesats
den reduserte skattesatsen fra tjueåtte til tjuefire prosent har heller ikke gitt store utslag på fagforeningsfradraget
den reduserte fradragseffekten utgjør cirka hundre og femti kroner på årsbasis eller for å bruke Arbeiderpartiets egen favorittregneøvelse dele på antall dager førti øre per dag
jeg kan også være så raus å regne inn at vi ikke har oppjustert fradraget med prisstigning da er tallet sytti øre per dag
det er heller verdt president å heve blikket og se på det store bildet for regjeringens skattepolitikk
regjeringen har hittil redusert skatter og avgifter med tjueén milliarder kroner
vi har lagt vekt på at brede grupper av befolkningen skal få lettelser
lønnstakere har i gjennomsnitt fått redusert skatten med omlag seks tusen kroner og jeg tror mange fagorganiserte er godt fornøyd med det
regjeringen reduserer skattene ved å gjøre det mer lønnsomt å arbeide
og skattelettelsene kommer også fagorganiserte til gode
det kommer altså president alt i alt godt ut
Wickholm
president <ee> vi er jo i en alvorlig situasjon hvor flertallet i norsk arbeidsliv snart står i fare for å være <ee> uorganisert
<ee> når man da <ee> ikke <qq> ikke prisjusterer ikke har andre tiltak så svekker man over tid insentivene til å være <ee> fagorganisert
president det viktigste budskapet jeg hørte fra representanten Wickholm nå er at det har effekt å redusere skatten
det spesielle er jo at dette er en av de få områdene hvor Arbeiderpartiet mener at skattelette er bra men det skal gå til en avgrenset gruppe i samfunnet
<ee> jeg president er av den oppfatning at brede skattelettelser er bedre fordi det kommer alle til gode
det er altså slik at de skattelettelsene denne regjeringen har gjennomført både kommer de fagorganiserte og de uorganiserte til gode <ee> og det kommer a brede grupper av befolkning og næringsliv til gode
det mener jeg er en god måte å innrette skattepolitikken på
så <ee> er jeg enig med representanten Wickholm i at det er viktig at vi har et organisert arbeidsliv et velfungerende trepartssamarbeid
det har regjeringen vektlagt hele denne perioden
vi har et god og tett dialog med partene inkluderer de i mange viktige spørsmål og har et godt og produktivt samarbeid
president da tror jeg ikke statsråden hørte særlig godt etter på hva jeg sa
i mitt innledende spørsmål så etterspurte jeg altså hvordan insentivene til å være fagorganisert var svekket
et insentiv er noe som du gir til noen for å at de skal <ee> gjøre en helt spesiell handling ikke noe du jeg holdt på å si gjør <ee> for alle <ee> fordi det er en del av din <ee> din generelle <ee> politikk
det er gripende godt president det som skrives i <ee> i perspektivmeldingen
det er bare så synd at statsråden ikke følger det opp med noe tiltak for å <ee> styrke <ee> insentivene for at folk fagorganiserer seg
så spørsmålet er jo vil vi se noe av dette i revidert nå
kommer <ee> statsråden til å å endre politikk nå som hun har fått denne åpenbaringen i perspektivmeldingen
president revidert budsjett blir lagt frem ellevte mai og da får representantenn Wickholm svar på <ee> det han måtte lure på i den sammenheng
men det er ikke riktig regjeringen har ikke svekket insentivene
regjeringen har valgt å opprettholde <ee> fradraget på tjuetretten-nivå og det har vært videreført i hvert eneste budsjett <ee> denne regjeringen har lagt frem
så henviste jeg til representantens <ee> <ee> syn på at målrettede skattereduksjoner virker
jeg er enig i det
jeg skulle ønske bare at Arbeiderpartiet var villig til å se at den effekten kan komme på andre områder enn kun knyttet til fagforeningsfradraget
det er derfor denne regjeringen har vært opptatt av å rydde opp i <ee> store deler av skatte- og avgiftsområdet fordi vi mener at da det var behov for det
det er derfor vi har fjernet en del avgifter det er derfor vi har redusert skattene det er derfor vi har vært opptatt å redusere formuesskatten fordi den forskjellsbehandler utenlandske og norske eiere av norske bedrifter
<ee> det er målrettede tiltak president men da er tonen en ganske annen fra Arbeiderpartiet sin side
da går vi til spørsmål nummer to fra representanten Ketil Kjenseth til kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner
men ingen av de statlige etatene har noen tradisjon for å planlegge sammen
fylkene har ingen felles plan for de store investeringene her
og næringslivet er ikke kobla på for mulig næringsutvikling knytta til de her gigantiske samfunnsinvesteringene
har statsråden en plan for modernisering og samhandling av slike investeringer slik at de kan gi større ringvirkninger og mer avkastning for regionen
president det er riktig som representanten Ketil Kjenseth sier at det skal foretas store viktige investeringer i Innlandet i årene som som kommer
<ee> og representanten peker også på behovet for å se statlige sektorer og fylkesoverskridende tiltak i sammenheng
dette er en problemstilling som regjeringen er opptatt <ee> av
som representanten påpeker vil det vil det å se ulike tiltak i sammenheng i en regional kontekst kunne gi større effekt av alle investeringene samlet sett
i proposisjonen om regionreform foreslår regjeringen flere tiltak som skal legge til rette for at ulike tiltak og prioriteringer i forvaltningen drar i samme retning
og dette er jo tiltak president som regjeringen samarbeider godt med Venstre om
det vi foreslår er for det første i tråd med avtalen med samarbeidspartiene å slå sammen Hedmark og Oppland
regionreformen innebærer at dagens nitten fylkeskommuner foreslås sammenslått til ti til elleve
samtidig har regjeringen vedtatt at fylkesmannsembetene i all hovedsak skal følge de nye fylkesgrensene
dette innebærer at nye fylkeskommuner og fylkesmannsembeter vil legge til rette for at mange av dagens grenseoverskridende utfordringer kan sees i sammenheng
for det andre vil fylkessammenslåinger gjøre det gjøre de nye og større fylkene sterkere med økt gjennomføringsevne som samfunnsutviklere og økt regional og nasjonal påvirkningskraft og økt samordningsevne
større fylker vil også gjøre det enklere å koordinere regionale interesser når det gjelder statlige lokalisering <ee> på landsdelsnivå
for det tredje vil regjeringen gjøre regional planlegging mer forpliktende
regjeringen vil styrke dialogen mellom fylkeskommunene og departementene med sikte på at sektorovergripende problemstillinger og nasjonale regionale mål sees i sammenheng
regjeringen vil at regional planlegging skal bli et tydeligere virkemiddel for samhandling og samordning mellom fylkeskommune og stat og mellom ulike deler av staten innad i fylket
for det fjerde vil regjeringen gjennomgå de statlige regionale inndelingene i lys av de nye fylkesgrensene
formålet med denne gjennomgangen er å styrke samhandlingen mellom staten og regionalt folkevalgt nivå
til sist bør det pekes på at bildet er av statlige etater og fylker som ikke planlegger sammen ikke er helt riktig
jeg takker for takker for svaret <ee> og også for for noen av de tiltakene som en i samarbeid med Venstre meisler ut
men så er det også sånn at det å gjøre en en region geografisk større ikke nødvendigvis skaper kapasitet til innovasjon og næringsutvikling
<ee> Forsvaret er på sin måte innadvendt og har sine behov
så så hvordan skal en få det her til å smelte sammen og skape den kapasiteten til den innovasjonen
president <ee> det er jo viktig at denne typen initiativ også kommer lokalt fra
det vi kan gjøre nasjonalt fra det er at vi nå sørger for at at ikke strukturene er i veien for de gode løsningene
og det har jo vært litt av utfordringen <ee> både ved at du har hatt to fylker i Innlandet <ee> at du har hatt ulike regionale strukturer
nå sørger vi for å få det på plass i godt samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti
<ee> og så er det viktig at vi har verktøy for å fremme innovasjon
<ee> og der er jo s strategien å få mere innovative innkjøp
det mener jeg er et godt verktøy for at vi kan utløse mer innovasjon i samspill mellom offentlig og privat sektor
ja president <ee> statsråden jo nevnte det med regional planlegging og gi d de nye fylkene da et s større og tydeligere mandat men også mer dialog med departementer
<ee> sam dagens samarbeidspartier ha har de som har gått i front på å gjøre forsøk på på mellomnivå i offentlig sektor altså i fylkene <ee> forsøk i Møre og Romsdal
men det var også i Bondevik II et forsøk i i Oppland med Fritt Fram hvor hvor <qq> flere departementer samordna sine midler til regional utvikling og overførte til Oppland fylkeskommune til fordeling
<ee> det her handler jo også om at staten kanskje må avgi litt mandat og myndighet og penger ressurser til at <ee> en og ha tillit til de regionale myndighetene
<ee> er det noe statsråden tør å gå videre på å forsøke og lete etter muligheter for at det handlingsrommet skal bli større lokalt og at han har tillit til de de som sitter lokalt
president <ee> på dette området så er regjeringspartiene og Venstre helt enige
vi ønsker jo å desentralisere makt
<ee> vi ønsker ikke at mere makt skal sentraliseres slik vi ser <ee> fra rød-grønn side
<ee> vi ønsker å flytte makt og ansvar og handlingsrom <ee> til det lokale <ee> nivået i samspill <ee> med innbyggere og og næringsliv
så president svaret på spørsmålet er er ja
<ee> statsråden både vil og og tør
<ee> de gode forslagene må komme opp og så er vi innstilt selvsagt på å ha en dialog der hvor det er et ønske om å gå nye nye veier
da er det <qq> spørsmål nummer tre
<INAUDIBLE> Dag Terje Andersen til kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner
president <ee> byggenæringa har gang på gang understreka viktigheten av såkalte modul to for å sikre seriøsitet i næringa
regjeringa beslutta i fjor å opprette et seriøsitetsregister i tilknytning til den sentrale godkjenninga
<ee> det er fortsatt ikke på plass og det er uklart hvem krav som må innfris for å bli godkjent i registeret
blir det kun et selskapsregister eller blir det et reelt seriøsitetsregister
hva er status for arbeidet med å etablere seriøsitetsregisteret og hvilke krav må innfris for å bli godkjent
president <ee> regjeringen tar selvsagt på alvor de utfordringene norsk byggenæring og arbeidslivet står ovenfor når det gjelder useriøse foretak
regjeringen la derfor i januar totusenogfemten frem en strategi mot arbeidslivskram kriminalitet med en rekke samordnede og konkrete tiltak
en revidert versjon ble lagt frem trettende februar tyvesytten|tjuesytten
strategien følger blant annet også opp forslagene fra byggenæringen i rapporten Enkelt å være seriøs
seriøsitetsregisteret er et virkemiddel jeg i november tyveseksten|tjueseksten besluttet å innføre
registeret skal først og fremst være en lavterskelordning for foretak der underleverandører og foretak i ROT-markedet gis mulighet til å vise at de er seriøse
vi arbeider nå sammen med Direktoratet for byggkvalitet for å meisle ut hvordan registeret bør innrettes
det legges opp til at registeret være i drift fra første januar totusenogatten
<ee> før det vil vi ha god prosess ru rundt opprettelsen av registeret herunder en alminnelig høring av forskrifter for ordningen blant annet med hjemler for innhenting av opplysninger om f om foretakene
det er flere ting som er viktig fo for meg når vi skal opprette et slikt register
det er avgjørende å ikke skape mer byråkrati
det er samtidig viktig at registeret har troverdighet
derfor er det prinsipielle utgangspunktet at det i første omgang kun tas inn opplysninger som er elektronisk tilgjengelige og verifiserbare
dette vil innebære at seriøsitetsregisteret vil inneholde opplysninger om foretakene fra Brønnøysundregistrene og om skatte- og avgiftsbetaling fra Skattedirektoratet
på lengre sikt når mer informasjon er elektronisk tilgjengelig kan det være aktuelt å utvide med andre opplysninger for eksempel kvalifikasjoner HMS-krav opplæringsbedrift og andre tiltak
jeg vil presisere at dette vil bli et seriøsitetsregister og ikke bare et foretaksregister
opplysninger om foretakenes lovlydighet vil gi oppdragsgivere anledning til å føle seg tryggere på foretakenes seriøsitet
ja <ee> president utgangspunktet for mitt spørsmål er jo at det nå ganske snart er et år sia vi hadde en såkalt paragraf tjue debatt her i Stortinget der vi etterlyste au innholdet i <ee> seriøsitetsregisteret
har jeg da oppfatta det riktig
for det var nemlig <ee> tema allerede for et år sia og og og da lova statsråden å se på hvor mye som var mulig å ta inn i seriøsitetsregisteret
president på det tidspunktet var ikke beslutningen tatt
det er viktig <ee> nettopp gjennom rapporten <ee> om seriøsitet så fikk vi på plass felles tiltak og vi jobber nå konkret med å oppfylle denne
for det er viktig at vi unngår at det blir mer byråkrati og det er viktig at vi unngår at <ee> at dette blir et register som er vanskelig å praktisere i praksis
så vi må få på plass det som er lett tilgjengelig og så vil vi utvide dette etter hvert
ja president det er riktig at det på det tidspunktet for snart et år sia det var tiende mai i fjor debatten var her og initiativet ble tatt i mars at det da ikke var tatt noen beslutning
det var jo hele poenget <ee> og at vi ville prøve å drive på regjeringa for å få til en beslutning i tråd med det partene ønska seg
det er jo i denne saken som i mange andre saker som gjelder sosial dumping at regjeringa sleper beina etter seg og opposisjonen i Stortinget og partene i arbeidslivet må være pådriver
men i den sammenhengen så antyda statsråden så vidt jeg kan huske i den debatten at det kunne være mulig å <ee> innføre modul to og han sier altså nå at de er i ferd med det
alle de elementene er partene opptatt av at skal inn i registeret
det at vi fikk på plass rapporten om seriøsitet det var et initiativ jeg tok <ee> i samarbeid med partene
<ee> og vi følger nå de dette opp
og representanten vet også utmerket godt at når du skal ha på plass et slikt register <ee> så må vi også ha forskrifter på høring
dette må gjøres på et skikkelig og ordentlig vis
og nettopp for å komme raskt i gang <ee> få dette på plass så tar vi utgangspunkt i opplysninger som er tilgjengelig
og om et foretak har betalt skatt det er jo noe av det grunnleggende
om det har betalt skatt det er viktig for oss som forbrukere å å vite <ee> og derfor så vil dette bli et godt register et seriøsitetsregister
og vi er innstilt på å utvide dette òg over tid
men det er viktig for for meg at vi nå kommer raskt i gang og får dette på plass
da går vi til neste spørsmål fra representanten Jan Bøhler til utenriksminister Børge Brende
takk gode president <qq>
jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til utenriksministeren
i Saudi-Arabia praktiseres ekstrem kjønnsapartheid og kvinneundertrykking
nylig prøvde den saudiarabiske kvinnen Dina Ali Lasloom å rømme fra tvangsekteskap i hjemlandet
men på Filippinene ble hun fratatt dokumentene og ifølge venner vitner og en internasjonal støttekampanje bortført tilbake til Saudi-Arabia hvor ingen siden har sett henne
vil regjeringen se det som en del av oppfølgingen av handlingsplanen mot sosial kontroll tvangsekteskap med mer å ta opp Dinas sak og lignende saker med Saudi-Arabia og andre berørte stater
president kjernen i Norges arbeid for likestilling er å øke jenters og kvinners handlingsrom selvbestemmelse og makt
dette er grunnlaget for at jenter og gutter kvinner og menn skal ha like rettigheter og like muligheter
handlingsplanen mot negativ sosial kontroll tvangsekteskap og kjønnslemlestelse ble lansert av statsministeren åttende mars
kvinners posisjon i Saudi-Arabia som også er diskutert tidligere her i dag er uakseptable
saudiske kvinners selvstendighet er svært begrensa
familien har avgjørende innflytelse over viktige livsvalg
det er jo helt surrealistisk <ee> for oss
de vesentlige ulikheter i menns og kvinners situasjon medfører at kvinners rettigheter står sentralt i Norges kontakt med Saudi-Arabia som jeg også redegjorde for i mitt svar til representanten Huitfeldt <ee> tidligere
under mitt besøk i Riyadh i januar var situasjonen for menneskerettigheter generelt og kvinner spesielt viktige tema for samtalene
jeg hadde blant annet inngående drøftinger om kvinners rettigheter med National Society for Human Rights en lokal menneskerettighetsorganisasjon
og dette var også tema i de politiske samtalene
Norge uttrykker ikke bare bekymring for generelle trekk ved samfunnet men tar også jevnlig opp enkeltsaker med saudiske myndigheter også slike tilfeller som representanten peker på
Saudi-Arabia er under internasjonalt press for sin behandling av kvinner
dette har blant annet resultert i en beslutning fra totusenogtretten om at kvinner skal utgjøre tjue prosent av medlemmene i det rådgivende organet Shura-rådet
i totusenogfemten deltok kvinner for første gang i lokalvalg
enkelte kvinnelige representanter ble innvalgt i kommunestyrer
kvinnelig deltakelse i arbeidslivet øker
nye arbeids <ee> nye yrkeskategorier åpnes for kvinner
i landets omfattende økonomiske reformplan ligger det samtidig en erkjennelse av at det vil medføre store fordeler for samfunnet å inkludere kvinner i større grad
der har de mye å lære ikke minst <ee> i fra vårt land
vi arbeider sammen med saudiske myndigheter for å støtte opp om denne utviklinga
blant annet arrangerte Norge et seminar i desember i fjor om kvinners deltakelse i arbeidslivet der likestillingsombud Hanne Bjurstrøm deltok
tilsvarende har vi et tilbud om å bistå med studietur til Norge om samme tema
selv om endringene i Saudi-Arabia er helt utilstrekkelige er det samtidig viktige sila signaler om at regjeringa i landet ser at det er behov for omfattende reformer på området
ett av punktene i handlingsplanen mot negativ sosial kontroll tvangsekteskap og kjønnslemlestelse er å utarbeide en internasjonal strategi mot barne- og tvangsekteskap
dette arbeidet er i gang
jeg noterer meg representanten Bøhlers innspill i den sammenheng
Bøhler
ja president jeg takker <ee> utenriksministeren for <ee> klare standpunkter til <ee> kjønnsapartheid i Saudi-Arabia
og og det er viktig at Norge tar så klart stilling
det er <ee> p det er veldig opprørende å følge denne historien
hun har selv lagt ut en Facebook om de tretten timene hun satt <ee> sperret inne på den flyplassen før hun ble ført tilbake til Saudi-Arabia
så jeg vil spørre er det ikke viktig for Norge også å kunne s <ee> signalisere overfor verdens kvinner at man går inn i en at man tar opp en sånn sa en sånn sak konkret
<ee> statsråden nevnte at man også hadde tatt opp e e enkeltsaker
og i tillegg til dette så er vi veldig konkrete <ee> i FNs ulike organer
<INAUDIBLE> takker for <ee> for tilleggssvaret også
det er <ee> det er <ee> <ee> viktig i tillegg til det utenriksministeren er inne på <ee> også
det har også stor betydning at Saudi-ariarab det saudiarabiske regimet den retningen de står for innen islam den er toneangivende overfor store miljøer ute i verden
i andre land som også i Norge hvor de har påvi stor på betydelig påvirkning i noen miljøer
slik at når de kan praktisere denne typen kvinneundertrykking og la tvangsekteskap foregå så påvirker det også på en viktig måte ut utenfor deres egne landegrenser
så jeg jeg vil spørre altså den typen kjønnsa apartheid som vi ser her i i <qq> i Saudi-Arabia som <ee> <ee> utenriksministeren tar veldig sterkt avstand fra og som er veldig sterke brudd på FNs likestillingskonvensjon
tilsier ikke det at man også at Norge også bør vurdere å ta andre initiativer enn å ta opp saken
altså om det er
vi <ee> vi vet jo at vi overfor andre typer apartheid som vi hadde i Sør-Afrika så gikk det internasjonale samfunnet til andre skritt enn enn bare å ta opp saken
vi ligger helt i fremste rekke
og vi har mange virkemidler <ee> i så måte
jeg redegjorde for hva vi gjør i Saudi-Arabia det at vårt likestillingsombud <ee> nylig var der at jeg i forbindelse med to <ee> besøk også har drøfta dette
vi har tilbudt også ressurspersoner fra Saudi-Arabia til å komme til Norge
og det er jo viktig å støtte opp om de reformkreftene i Saudi-Arabia som forsøker å nå <ee> kjøre tilbake mot denne <ee> wahhabismen
<ee> så det blir viktig fremover
da går vi til spørsmål nummer fem fra representanten Torgeir Micaelsen til helse- og omsorgsminister Bent Høie
<qq> Micaelsen
president attende februar tjuefemten påpekte jeg de lange ventetidene for hørselshemmede
siden den gang har intet skjedd
helseministeren viste til den kommende primærhelsetjenestemeldingen
meldingen er behandlet av Stortinget og et flertall gikk inn for refusjon av utgifter til audiograf skulle utredes
har statsråden en intensjon om å følge opp flertallets merknad
og hva vil statsråden foreta seg for å redusere ventetiden sikre nærhet til tilbudet og sørge for hørselsrehabilitering framfor kortsiktig behandling
president <ee> sansetap som hørselshemning kan ha stor betydning for funksjonsevne og livskvalitet
for noen kan nedsatt hørsel være til hinder for å kunne leve et aktivt liv og bo hjemme i eget hjem <ee> og et hinder for å ta imot nødvendig hjelp
gjennom flere tiltak har regjeringen lagt til rette for at utfordringer blant annet med hørsel skal få større oppmerksomhet og at helse- og omsorgstjenesten skal gi bedre tilbud til denne gruppen
vi har lagt fram en opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering totusenogsytten totusenognitten og etablering av primærhelseteam og oppfølgingsteam skal tilrettelegge for bedre oppfølging økt tverrfaglighet og koordinering av tjenester
kompetanseløft tyvetyve|tjuetjue inneholder tiltak for å bedre ledelsen og øke kompetansen i kommunene og vi gir tilskudd til læringsnettverk for bedre pasientforløp for eldre og kronisk syke
for å ke kunne gi et godt tilbud om helse- og omsorgstjenester til hørselshemmede må kommunen vurdere behov for personell med hel hørselsfaglig kompetanse
samarbeid med brukerorganisasjoner kan bidra til å heve kvaliteten i tjenesten
audiografer arbeider hovedsakelig i spesialisthelsetjenesten
spesialisthelsetjenesten har ansvar for å veilede den kommunale helse- og omsorgstjenesten òg i oppfølgingen av personer med hørselutfordringer
det kan være behov for audiografer i kommunen men det viktigste er å utnytte tilgjengelig kompetanse på best mulig måte ved å etablere et godt samarbeid mellom kommunene og spesialisthelsetjenesten
i oppdragsdokumentet til helseregionene er det påpekt at spesialisthelsetjenesten skal ha økt bruk av ambulante tjenester til kommunene
president etter mitt syn er det flere problemstillinger og løysinger på utfordringene vi|1 står inn forbi innen hørselsomsorgen utover òg det som komiteen har lagt til grunn for s i sin merknad
<ee> før jeg tar endelig stilling til hvordan|1 merknaden for komiteen skal følges opp vil jeg se flere ting i sammenheng herunder òg å se effekten av de tiltakene som iverksetter det som òg nå er vedtatt gjennom planlagte tiltak
jeg vil i proposisjon nummer én totusenogsytten totusenogatten komme tilbake til hvordan|1 jeg vil følge opp <ee> komiteens merknad
synes det er synd president at ikke det arbeidet er igangsatt og u at ikke statsråden kan melde mer konkret til Stortinget om hva <ee> som er årsaken eventuelt til at man ikke vil gå videre med forslaget
derfor er dette viktig og bør prioriteres
og jeg vil gjenta <ee> min oppfordring den gangen
hva vil regjeringen bidra aktivt til utover de forslagene som nå <ee> Høie president nevnte igangsette for å styrke arbeidet på denne <ee> gruppen <ee> pasienter og brukere
og når da representanten i sitt oppfølgingsspørsmål ber meg utelukke det så er det litt spesielt fordi det <qq> betyr at jeg skal utelukke det arbeidet som faktisk er s igangsatt på dette området i mitt svar og det kan jeg ikke gjøre <ee> for det er jo nettopp det som vi|1 nå jobber med
og så har jeg sagt at vi|1 i stortingsproposisjon nummer én vil melde tilbake igjen til Stortinget hvordan|1 vi|1 følger opp <ee> merknaden
president sist gang dette var oppe så pekte jeg på den lange ventetiden som enkelte pasienter som har behov for å få både utredning og tilpasset utstyr når man sliter med nedsatt hørsel
der <ee> pekte da regjeringen ved statsråden på flere ting de da ville vurdere for å bedre situasjonen
blant annet så pekte statsråden i sitt svar på at pasientrådningstjenesten altså gjennom den telefontjenesten som g veileder pasienter <ee> til <ee> fritt sykehusvalg-tjenester kunne vurderes styrket
der har vi ikke sett noen forslag president
statsråden pekte på at det kunne være behov for å bruke private avtalespesialister mer
<ee> problemet er bare at der har ting stoppet helt opp det har ikke blitt noen flere avtalespesialister heller på dette feltet
og det siste var at han pekte på arbeidet med primærhelsemeldingen hvor dette skulle da ses på nytt
president jeg f og mange har opplevd å få svar på spørsmålet mange ganger med ulike vurderinger av tiltak
nå er vi ved slutten av denne stortingsperioden og det er på tide å levere varene
president <ee> <ee> det er helt riktig at de de tiltakene som representanten <ee> tar o tok opp og som jeg refererte sist er <ee> viktige tiltak
<ee> <ee> det er og sånt at det når det gjelder <ee> tjenesten Velg behandlingssted så er den oppdatert og har en heilt annen brukervennlighet <ee> nå
og så er det et stort pågående arbeid for òg å redusere ventetidene generelt
da går vi til spørsmål nummer seks fra representanten Freddy de Ruiter til helse- og omsorgsminister Bent Høie
president siden totusenogfire har sjukehuset i Arendal drevet invasiv kardiologi PCI-senteret
faglig kvalitet ved senteret er vel dokumentert i nasjonale kvalitetsregistre som Norsk hjerteinfarktregister og Norsk register for invasiv kardiologi
invasiv behandling av alle akutte hjerteinfarkt og hjertestans samt all planlagt utredning av trange kransårer fra begge Agderfylkene og Telemark skjer på sjukehuset i Arendal
vil statsråden sikre en videreutvikling av PCI-senteret i Arendal til beste for pasientene på Sørlandet og i Telemark
president Norge kan vise gode resultater når det gjelder tredve|tretti dagers overlevelse etter førstegangs hjerteinfarkt sammenligner du med andre land i Europa
regjeringens mål er at alle pasienter skal få trygge og gode helsetjenester uavhengig i land <ee> hvor de bor i landet
samtidig er det helseregionen som har ansvar for å sikre befolkningen nødvendig behandling ved hjerteinfarkt
mekanisk utblokking av årene PCI-behandling gis i dag ved universitetssykehusene og ved Sørlandet sykehus Arendal
PCI-senteret ved Arendal sykehus tar imot pasienter med akutt hjerteinfarkt både fra Telemark og Agderfylkene og gir livsnødvendig behandling til denne pasientgruppen
jeg har innhentet informasjon fra Helse Sør-Øst om at PCI-behandling ved Arendal s sykehus
Helse Sør-Øst opplyser at Sørlandet sykehus' styre allerede i totusenogtre vedtok å opprette et senter for invasiv kardiologi ved sykehuset
det invasive hjertesenteret ble anbefalt lokalisert til Arendal sykehus men hovedansvaret for a for avansert elektrofysiologi ble lagt til sykehuset i Kristiansand
Helse Sør-Øst styre vedtok seinere samme år å opprette en desentralisert senter for PCI som skulle legges til Sørlandet sykehus
dette ble lokalisert til det invasive hjertesenteret ved Arendal sykehus
Helse Sør-Øst opplyser videre at det ikke er planlagt endringer av PCI-funksjonene ved Sørlandet sykehus i inneværende strategiperiode og at det heller ikke er foreslått endringer i arbeidet med ny strat i med ny strategiplan som nå pågår
ifølge Helse Sør-Øst har Sørlandet sykehus et godt kardiologisk fagmiljø som vil sikre videre utvikling av pasienttilbudet som følge av den medisinske utviklingen
president pasienter fra Telemark og Agderfylkene får i dag PCI-behandlingen på Arendal sykehus og der er ikke noen planlagte endringer i dette
og jeg ser ingen grunn til at det s heller skal endres
de Ruiter
president takk for et <ee> godt og klart svar fra helseministeren
det ville da nødvendigvis ha medført en flytting og en en nedlegging i Arendal
<ee> det er fornuftig at <ee> at PCI-senteret befinner seg i Arendal nettopp fordi at det dekker <ee> da et et større område og har et nedslagsfelt på cirka fem hundre tusen
<ee> jeg synes at svaret er betryggende
<ee> men jeg tenker au å utfordre statsråden litt litt videre
vi|1 har jo hatt en prosess nå i forhold til Sørlandet Flekkefjord <ee> og au for så vidt Arendal med stort akuttsykehus
hvordan tenker <ee> Høie om sjukehuset i Arendal sin framtid med hensyn til tilbud og funksjoner
ja president <ee> jeg har hatt foretaksmøte denne uken og laget til det som <ee> jeg vil seie|si er et kart for hvordan|1 akuttsykehus <ee> skal være i Norge <ee> framover
og det skal legges òg til grunn for de utviklingsplanene som helseregionene skal jobbe med som la er utviklingsplaner med et perspektiv mot tyvetrettifem|tjuetrettifem
<ee> og le det skal ikke være noe tvil om nå at på Sørlandet så skal det være to store akuttsykehus ett i Kristiansand og ett i Arendal og det skal være et akuttsykehus med akuttilbud på dagens nivå i Flekkefjord
så er det heilt riktig at en av leder legene der s antyda at det hadde vært enklere for de hvis PCI-senteret var i Kristiansand
men det er altså ikke aktuelt og det er deres ansvar å sørge for gode pasientforløp òg på tvers av sykehusene på Sørlandet
president jeg er veldig glad for den <ee> den avklaringa
<ee> men grunnen til at en blir litt bekymra når sånne uttalelser kommer er at <ee> <ee> vi har jo nok historier og erfaringer med at når en sånn uttalelse kommer så blir den ofte adoptert av sykehusdirektøren og så blir det en styrebehandling av saken og så blir det sånn
<ee> jeg er veldig g glad for at statsråden har satt ned foten i forhold til Flekkefjord og og konstatert au at Sørlandet sykehus Arendal òg skal være et stort akuttsykehus i tråd med med med med sykehusplanen
<ee> det gir grunn til håp for framtida men men det gir au en en tydelig retning og en tydelig bestilling til <ee> både sykehusledelse og og styre og det er jeg glad for
så er det viktig òg å få gode pakkeforløp som ikke bare går inn forbi det enkelte sykehus men òg på tvers av <ee> av sykehusene
da går vi til neste spørsmål fra representanten Kjersti Toppe til helse- og omsorgsminister Bent Høie
president i minst tyve|tjue år har mange sykehus levd med nedleggelsesspøkelset hengende over seg
denne uroen har regjeringen nå fjerna gjennom vår oppfølgingen av Nasjonal helse- og sykehusplan som stortingsflertallet har slutta seg til
nå er fremtidens sykehuskart tegna med og det sikrer både større og mindre sykehus spredt utover heile landet
regjeringen lovte at ingen sykehus i Norge skulle legges ned som følge av Nasjonal helse- og sykehusplan og det løftet har vi|1 holdt
vi|1 har òg lova mer politisk styring
Stortinget har nå gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan fått lagt føringer for definisjonen av akuttsykehus og hvordan|1 utviklingsplanene skal utarbeides
jeg tar nå det politiske ansvaret ved å endelig å ha beslutta strukturen og gjemmer meg ikke bak helseregionene men baserer meg på de føringene som er gitt i Nasjonal helse- og sykehusplan
mandag fireogtjuende|tjuefjerde april ble det gjennomført foretaksmøte i alle helseregionene
hensikten med møtet var å avklare om prosesser og beslutninger i de regionale helseforetakene om akuttfunksjoner ved sykehusene var i tråd med Nasjonal helse- og sykehusplan
i møtet vedtok jeg jeg at Flekkefjord sykehus skal beholde det akuttkirurgiske beredskapen de har i dag
sykehuset i Narvik ble videreført som akuttsykehus med kirurgisk vurderings- og stabiliseringskompetanse traumemottak og fødeavdeling
sykehuset vil ha et ortopedisk døgntilbud for planlagte operasjoner i tillegg til urologisk og gastrokirurgisk dag og poliklinisk tilbud òg utover vanlig dagtid
dette innebærer at akuttkirurgisk virksomhet avvikles