scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
ja vel denne regjeringen har be styrket politiet med fem milliarder kroner og fjorten hundre stillinger
det er styrking
og så en <ee> til slutt president <ee> til <ee> representanten Tajik som spør om Stortinget virkelig skal vedta at vi skal følge egne vedtak
ja da da ber jeg representanten utdype hvorfor Arbeiderpartiet fremmer forslag i romertall tre om at vi skal følge arbeidsmiljøloven
ja takk neste taler er <ee> statsråd Per-Willy Amundsen deretter Hårek Elvenes
ifølge de <ee> tilbakemeldingene jeg har fått fra Politidirektoratet så har altså samtlige berørte kommuner fått tilbud om å delta i styringsgruppa
<ee> det jeg har også blitt <ee> formidla <ee> veldig tydelige <ee> signaler på at man har prøvd å involvere kommunene så godt som det har vært råd
<ee> så er det sånn president at man <INAUDIBLE> man må konstatere at det er ikke alle kommuner som ønsker å være involvert og kanskje også <ee> ofte er det kommuner som er mest kritisk
det dette bygger jeg <ee> dette er utgangspunktet for min kommentar av det <ee> nettopp at tilbakemeldingen sier at kommunene i høyeste grad har fått mulighet til å være involvert
så president jeg i går <ee> hadde jeg et <ee> ganske alvorlig <ee> oppdrag alvorlig besøk
jeg var <ee> på besøk på Lillestrøm <ee> og så det arbeidet politiet gjør der innsats mot <ee> overgrep mot særlig barn unge på nettet
president dette er en type kriminalitet vi må som samfunn ruste oss på alle punkt for å kunne bekjempe
en avskyelig type kriminalitet som vi <ee> må sette inn alle ressurser for å stoppe
fordi at verden har forandra seg
vi trenger anna type innsats fra dagens politi enn vi trengte i nittenåttien president
verden forandrer seg
vi må forandre oss med den
da må vi modernisere norsk politi
vi kan ikke konservere norsk politi og vi må sette norsk politi i stand til å håndtere alle former for kriminalitet
ja takk neste taler er representanten Hårek <ee> Elvenes <ee> Høyre som får ordet til en kort merknad deretter Jenny Klinge det samme
president det er blitt hevda under debatten i dag at man ikke kan bruke Gjørv-kommisjonen som en begrunnelse for de endringer som gjøres av norsk politi
jeg siterer fra kommisjonens rapport
våre undersøkelser viser at samfunnets behov for politioperative tjenester statistisk sett er ganske forutsigbart men at politiet i liten grad har nyttiggjort seg denne kunnskapen til å planlegge og styre personellets tjenestetid
det forteller om en etat som ikke er organisert godt nok for å løse sitt samfunnsoppdrag
når man gjøre de nødvendige omorganiseringer så slår det ut en refleks i Senterpartiet som heter sentralisering
nei det er ikke sentralisering
det er kraftsamling av ressursene lokalt for å få en bedre lokal utnyttelse og et bedre lokalpoliti
ja takk neste taler er representanten Jenny Klinge som også får ordet til en kort merknad
<ee> Klinge er fra Senterpartiet
deretter Hadia Tajik
ja takk neste taler er representanten Hadia Tajik Arbeiderpartiet som også får ordet til en kort merknad deretter <ee> Jorodd Asphjell
ja takk neste taler er representanten Jorodd Asphjell Arbeiderpartiet
det er veldig viktig at vi <ee> ikke gjør det her til en omkamp sjølsagt av politireformen som vedtatt som hadde et bredt flertall
men <ee> jeg ser at Høyres representanter prøver å å legge den <INAUDIBLE> vinklinga i saken det det herre handler det ikke om det
og det handler om at det er dårlig involvering og det er liten respekt for dem som har tatt det her arbeidet på alvor og som gjør som vil gjøre at det her skal bli en god reform på vegne av sine innbyggere sin trygghet
og det handler heller ikke om at politiet er dårlig
vi har verdens beste politi som gjør en fenomenal innsats hver eneste dag rundt i samfunnet vårt og dem skal vi også støtte opp under og det skal vi gjøre <INAUDIBLE> gjøre den her reformen blir best mulig
og som <ee> flere har sagt vi har ennå ikke fått noe godt svar ifra statsråden på hvordan|1 han vil ta de her signalene inn over seg
det vises til at det her ikke er justisministerens ansvar det er politidirektøren ansvar
nei det er justisministerens ansvar å følge opp at reformen og intensjonene som ble vedtatt skal bli jo gjennomført på en god måte
det er viktig at politiet kjenner sitt publikum
ja men det er minst like viktig at publikum også kjenner sitt politi
til det som måtte handle om forebyggende arbeid det å ha både politikontakter det å ha politire råd det å måtte ha òg <ee> andre oppgaver som gjør politiet er ute der folk bor og der oppgavene skal skje
og der trur jeg <INAUDIBLE> da handler om å involvere og respekt for hovedavtale og arbeidsmiljølov
det er et helt fundamentalt for den norske velferdsmodellen
og der er det også fått flere signaler om at det ikke er tatt på alvor og ikke blir respektert og sånn kan vi ikke ha det
derfor er det viktig at statsråden følger opp alle de tilbakemeldingene vi får hver eneste dag
vi kan sjå|se på Stortingets retriever
hver <ee> den boksen min er full hver dag med negative tilbakemeldinger signaler fra lokale media fra politi og så videre
det handler ikke om Senterpartiet Arbeiderpartiet eller SV
det her handler om politiet og kommunene som ser det her på alvor
ja takk neste taler er representanten Ivar Odnes Senterpartiet
ja takk neste taler er statsråd <ee> Per-Willy <ee> Amundsen
statsråd Amundsen har tre minutter
ærede president la meg først understreke følgende
<ee> jeg hører det hevdes noe anna
<ee> jeg vil ta med meg <ee> de <ee> påstandene <ee> og selvfølgelig sjekke det ut
<ee> jeg har hvert fall ingen <ee> grunnlag for å si noe anna enn at alle kommunene skal være godt ivaretatt i denne prosessen <ee> men <ee> det det er den informasjonen jeg har sett på men jeg vil selvfølgelig sjekke det ut
<ee> så er det sånn president at <ee> det er ikke riktig som <ee> representanten Klinge hevder nemlig at jeg sa at Senterpartiet levde på nittenfemti-tallet
<ee> det er noen vil meine at politiets nærhet inn fra nittenåttien og i år tjuesytten er en ganske anna
da snakker vi ikke minst om nettet
<ee> for mange så ka vil kanskje nettet oppleves som noe|1 med det nærmeste mest umiddelbart tilgjengelige man kan forholde seg til
verden der ute er annerledes i dag enn det var i nittenåttien
nærpolitibegrepet er et anna i dag enn det var i nittenåttien
vi har andre løsninger ny type kriminalitet andre utfordringspiller bilder
det betyr også at man må endre seg i takt med det
også er det ikke sånn president at den lokale lensmannen lenger kan være den generalisten som kan løse alle verdens problemer
vi er avhengig når vi snakker om responstid når vi er avhengig av at politiet skal være til stede når dem trengs så handler det om patruljer
da handler det ikke om lokale lensmannskontor
realiteten i dag er at svært mange lensmannskontor har et begrensa åpningstid
ja takk debatten i sak én er avsluttet
sak to er innstilling fra justiskomiteen om endring i tr veitrafikkloven behandling av personopplysninger
det er innstilling ett hundre og syttiseks L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon ett hundre og femten L tjuetretten tjuefjorten og saksordfører er Peter Christian Frølich Høyre
Frølich vær så god
gode president det vanlige for en <ee> saksordfører er vel å takke for samarbeidet i <ee> saken som ligger til behandling
jeg tror jeg må legge til også en takk for tålmodigheten i denne saken
den har jo etter hvert vært en <ee> trofast <ee> følgesvenn for <ee> komiteen i opptil flere år
<ee> proposisjonen handlet i utgangspunktet om å gi hjemmel for <ee> håndtering av personopplysninger i <ee> på på en rekke felt
<ee> det vi vedtok <ee> vi vedtok <ee> de aller fleste punktene allerede tilbake igjen i tjuefjorten
så var det ett <ee> punkt vi valgte å løfte ut og det var delen om politiets håndtering av personopplysninger <ee> i sine ulike registre
<ee> det er selvfølgelig viktig at politiet har et solid hjemmelsgrunnlag i sin håndtering av personopplysninger
det har de også i dag
men regelverket er nok litt fragmentert <ee> etter hvert og <ee> hadde hatt godt av en <ee> en <ee> opprydning for å si det litt enkelt
<ee> så er det sånn at når man vedtar den type endringer så må man også være veldig forsiktig <ee> og passe på at man ikke <ee> skaper usikkerhet eller gjør utilsiktede feil
underveis i behandlingen så ble vi gjort oppmerksom på at|1 det var noe i <ee> proposisjonen som kanskje i ytterste konsekvens kunne redusere politiets adgang til noen av disse registrene
ja takk neste taler er <ee> statsråd Per-Willy <ee> Amundsen
forslaget omfatter i utgangspunktet kun behandling av personopplysninger til forvaltningsoppgaver etter veitrafikkloven
øvrige deler av lovforslaget ble behandla høsten tjueseksten mens forslaget om ny paragraf førtitre b blei utsatt
forslaget ble sendt på høring våren tjueseksten
ja takk ingen flere er inntegnet i sak to og <ee> sak to er <ee> ferdig behandlet
vi går til sak tre som er innstilling fra justiskomiteen om endringer i rettergangslovgivningen med videre organiseringen av den sivile rettspleien på grunnplanet
det er innstilling to hundre L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon trettitre L tjueseksten tjuesytten
sakens ordfører er Hårek Elvenes <ee> fra Høyre
en slik ordning vil åpne for at det kan etableres større namsmannsdistrikter
sammen med domstolsapparatet er namsmannsfunksjonen en del av en rettsorden som sikrer individer grupper og selskaper <ee> som sikrer at individer grupper og selskaper kan feste lit til at avtaler holdes
en velfungerende nems namsmannsfunksjon er viktig for å opprettholde betalingsmoralen i samfunnet og er av stor betydning for kredittgivning og omsetning
samtidig er namsmannsfunksjonen en sentral forutsetning for å kunne opprettholde tilliten til den sivile rettspleien
det er derfor viktig med en ensartet og oversiktlig organisering av namsmannsfunksjonen med kompetente og effektive enheter
president de foreslåtte lovendringene legger til rette for å samle politiets oppgaver innen den sivile rettspleien på færre enheter og en mer effektiv og sikker oppgaveutførelse
ja takk neste taler er representanten Jenny Klinge Senterpartiet
ja takk det er ikke flere inntegnede i denne saken og sak tre er ferdig behandlet
vi går til sak fire som er innstilling fra justiskomiteen om endringer i passloven og ID-loven nektelse av reisedokumenter
det er innstilling to hundre og syv L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon trettifem L tjueseksten sytten og <ee> saksordfører er Peter Christian Frølich fra Høyre
regjeringen har jo denne perioden levert en rekke gode forslag for å håndtere problemet med radikalisering og <ee> fremmedkrigere
dette forslaget er ett av mange gode i en lang rekke
det er noe vi ønsker å hindre <ee> og dette forslaget kommer til å gi myndighetene våre de verktøyene som trengs for å gjøre nettopp det
ved også hindre bevegelsesfriheten så <ee> gjør man det vanskelig for de å å bevege seg via flere land og det gjør det også lettere å pågripe og eventuelt arrestere <ee> ved grensepassering
ja takk neste taler er representanten Ketil Kjenseth <ee> fra Venstre
Kjenseth værte vær så god
takk president <qq> tar ordet mest av alt for å gi en stemmeforklaring fordi Venstre kommer til å stemme imot de foreslåtte endringene i passloven og ID-loven i den her saken
Venstre er et liberalt parti og lytter alltid til argumenter om rettssikkerhet
sjøl om vi ikke alltid kommer til samme konklusjon som de gruppene jeg nevnte gjør vi det i den her saken
vi er generelt bekymra for en utvikling der summen av stadig flere virkemidler og stadig lavere beviskrav er ukjent
president vi konstaterer at det allerede finnes en lovhjemmel <ee> om adgang til å nekte pass der det er skjellig grunn til å tro at formålet med reisen er ulovlig virksomhet
president folkemord krigsforbrytelser forbrytelser mot menneskeheten og terrorhandlinger er grusomme forbrytelser men alt er allerede ulovlig og dekket av gjeldende ordlyd
vi konstaterer derfor at departementet har uttrykt forståelse for de argument jeg har gjengitt nå men at konklusjonen er at man øns ønsker å nekte pass der det f ikke foreligger sannsynlighetsovervekt for lovbrudd
det president ønsker ikke Venstre å støtte
ja takk neste taler er <ee> statsråd Per-Willy Amundsen
forslaget er fremma på bakgrunn av at mange har reist til Syria og Irak for å slutte seg til ISIL
selv om antallet personer som reiser til disse områdene er redusert den siste tida er forslaget fremdeles viktig og aktuelt
også etter gjeldende regelverk er det adgang til å <ee> tilbakekalle pass dersom det er skjellig grunn til å tru at formålet med reisa er å begå denne type handlinger
i dag kre kreves det dermed <ee> sannsynlighetsovervekt for at formålet med reisa er slik ulovlig kri virksomhet
et sånt <ee> sannsynlighetskrav kan være vanskelig å oppfylle noe som gjør at bestemmelsen er lite brukt i dag
det er også ankepunkter fra noen av dem som er kritisk mot forslaget
jeg meiner like fullt at det er riktig og nødvendig dette forslaget og ikke minst et tiltak som tar på alvor et problem som for <ee> få år sia var fullstendig ukjent for oss
tiltaket skal derfor ikke benyttes med mindre tungtveiende grunner taler for det
det er flere mekanismer i forslaget som skal sikre dette og som også ivaretar den berørtes rettigheter
sjøl om vilkårene er oppfylt må det i hvert enkelt tilfelle vurderes konkret om pass skal nektes
avgjørelsen vil være et enkeltvedtak som skal begrunnes og som kan påklages
det er også mulighet til å bringe vedtaket inn for domstolene
videre vil det bli fastsatt i passforskriften at vedtaket er tidsbegrensa sånn at det minst hvert år må treffes nytt vedtak dersom vilkårene fremdeles er oppfylt
jeg er glad for <ee> at en <ee> enstemmig komité har slutt slutta seg til forslaget
ja takk neste taler er <ee> representanten Peter Christian Frølich <ee> Høyre som også er sakens ordfører
takk president jeg ønsker bare kort å kommentere innlegget fra representanten Kjenseth <ee> som jo har <ee> rett i at ja vi har en hjemmel for dette i dag
<ee> det er bare ett stort problem og det er at den er ikke god nok <ee> når det kommer til <ee> de praktiske realitetene
<ee> det var som statsråden også påpekte en hjemmel som ikke er brukt i den utstrekning den kanskje burde vært <ee> brukt
vi <ee> kan se for oss eksempler hvor det for eksempel er tidskritisk <ee> men hvor hvor hjemmelen kanskje ikke har har strukket <ee> til
dette er et sterkt ønske fra politiet om å få adgang til det
da er helt enig med representanten Kjenseth i at vi skal selvfølgelig vise tilbakeholdenhet
vi skal ikke hoppe automatisk etter alt som <ee> politiet måtte ønske av virkemidler i håndteringen av dette vanskelige problemet
<ee> men det er noen viktige ting å huske på
dette er ikke straff
dette er forvaltning
det er en viktig nyanse oppi dette
det andre <ee> er at det er fortsatt betryggende klageadganger både i forvaltningssporet senere også i domstolssporet dersom det skulle være ønskelig å påklage
så at rettssikkerhetsmekanismene er ivaretatt er betryggende og egentlig en tindrende klar forutsetning for å kunne slutte seg til det
og etter at <ee> komiteen er forsikret om at|1 de mekanismene er på plass så synes jeg det er gledelig at vi også avgir en enstemmig innstilling
selv om det kanskje ikke blir et helt enstemmig vedtak i Stortinget så er dette i alle fall et et <ee> veldig viktig vedtak som som Stortinget fatter i i dag
ja takk ingen flere er inntegnet til sak fire
vi går til sak fem
det er innstilling fra justiskomiteen om endringer i naturskadeforsikringsloven dekning for relokalisering ved fare for ny naturskade
det er innstilling to hundre og åtte L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon trettiseks L tjueseksten tjuesytten
<ee> saksordfører er <ee> Peter Christian Frølich Høyre
her har man egentlig kommet bort i noe som ligner på et hull i vår <ee> forsikringsrett <ee> og det er det det forslaget altså <ee> adresserer
omfanget av denne type saker altså hvor tomter og bygg ikke kan gjenopprettes <ee> på grunn av naturskader ja har nok vært relativt lite men vi kan jo levende se for oss at dette er et problem som kommer til å øke i omfang i årene fremover
for de som rammes av dette det er kanskje ikke mange men for de som rammes av det så betyr denne type rett alt
og derfor er det gledelig at <ee> denne <ee> dette hullet nå <ee> dekkes over i i <ee> retts <ee> i i i regler våre og <ee> at dette rettes opp i
ja takk ingen flere er inntegnet til sak fem
vi går til sak seks
president på vegne av en samla komité så legger jeg frem innstillinga i den her saken hvor Justis- og beredskapsdepartementet foreslår endringer i tvistelovens paragraf tyve|tjue elleve
det her omhandler at en saksøker som ikke har bopel i Norge kan bli avkrevd sikkerhet for sitt mulige ansvar for sakskostnader i forbindelse med et søksmål
vi har en for folkerettslig forpliktelse til å ha et lovverk som er i overensstemmelse med våre forkere folkerettslige avtaler
her har ESA konkludert med at vårt lovverk ikke er i tråd med EØS-avtalen og derfor kom den her lovendringa
loven foreslås gitt virkning for søksmål som er anlagt etter at lovendringa trer i kraft
og vi har nå et lovverk som er i overensstemmelse med <INAUDIBLE> EØS-avtalen
ja takk <ee> ingen flere er inntegnet <ee> under sak seks <ee> og sak seks er ferdig
det er innstilling ett hundre og nittien L tjueseksten tjuesytten jamfør dokument åtte sekstisyv L tjuefemten tjueseksten
<ee> sakens ordfører er Jorodd Asphjell Arbeiderpartiet
deretter Michael Tetzschner
først så må <INAUDIBLE> <ee> berømme komiteen for godt samarbeid i <INAUDIBLE> saken
<INAUDIBLE> det er en sak da som har tatt veldig lang tid <ee> som har vært litt fram og tilbake i komiteen og ikke minst og fram og tilbake òg til departementet
men det er det er da en <ee> enstemmig komité som har <ee> laga den her innstillinga
<ee> komiteen i <ee> sj i likhet da med forslagsstillerne er opptatt av å forebygge internasjonal korrupsjon som blir bare et mer og mer alvorlig problem i dagens samfunn både nasjonalt og internasjonalt
<ee> og det er et viktig å ha en en tydelig og effektiv korrupsjonslovgivning som virker da preventivt overfor be selskaper
<ee> komiteen vil også bemerke at det er forskjell mellom da norsk og engelsk <ee> lovgivning og ikke minst òg rettssystem og at en dermed ikke da kan <ee> overføre erfaringene fra det engelske systemet til Norge helt uten videre
ja takk neste taler er representanten Michael Tetzschner Høyre
Tetzschner vær så god
<ee> tvert imot så munner jo <ee> behandlingen her i dag e ut i en veldig konkret anvisning av hvordan man ser for seg korrupsjonsbestemmelsene modernisert og effektivisert på dette punktet
så det er jo veldig gledelig
vi kan nemlig vedta lover slik at staten når den uttrykker nulltoleranse så gjør den jo det ved å skrive inn et forbud i straffeloven
så de politiske erklæringene om nulltoleranse må altså få en et uttrykk i vår straffelovgivning for de <ee> normene som vi vil skal etterleves og som vi syns er viktig blir etterlevd
nå får man jo da også beklage at britene ser ut til å forlate <ee> noe av den oppbygde rettsenhet som man strever med ellers i Europa men det ligger utenfor rammen av temaet <ee> i dag
og hensikten med forslaget er nettopp at man ikke skal slippe unna sitt korrupsjons eller sitt ansvar for ikke å drive med korrupsjon ved å bruke mellommenn
men det kan være noe i at det skal utredes noe mer hva som er de funksjonelle kravene og vi setter jo også vår ære i at særlig når det gjelder straffelovgivningen så skal vi være presise
det jeg derimot vil <ee> advare mot det er <ee> at Økokrim også sier ja men dette er jo også et større bilde
til det vil jeg bare si
korrupsjon er en av de mest ødeleggende <ee> samfunnsfenomener
ærede president bekjempelse av <ee> økonomisk kriminalitet står høyt på regjeringas <ee> dagsorden
korrupsjon er svært samfunnsskadelig særlig internasjonalt
regjeringa er derfor opptatt av å ha en tydelig og effektiv korrupsjonslovgivning
jeg stiller meg positiv til <ee> lovendringer som kan bidra til nettopp det
og jeg er enig med komiteen i at det bør vurderes <ee> om reglene om straffe straffansvar for korrupsjon kan bli tydeligere og mer effektive
jeg slutter meg også til <ee> at den internasjonale utviklinga for eksempel i Storbritannia kan gi inspirasjon til forbedringer
som komiteen <ee> peker på er det likevel ikke gitt at britiske regler kan overføres til norsk rett
det er mulig at norske selskaper bør kunne holdes ansvarlig for korrupsjon begått av andre tilknytta personer og oppdragsgivere enn i dag
det dette <ee> vil <ee> ei utredning og ei høring kunne gi et nærmere svar på
jeg er usikker på om <ee> løsninga <ee> inspirert av britisk rett er riktig på akkurat dette punktet
<ee> et utvida ansvar kan likevel tenkes gjennomført på flere forskjellige måter og dette er noe departementet vil utrede nærmere
et prinsipp om at god antikorrupsjonsarbeid skal lede til straffe <ee> straffrihet <ee> kan <ee> være egna til å belønne selskaper som tar antikorrupsjon på alvor
også i dag vil forebyggende innsats <ee> ha bety betydning for om <ee> foretaksstraff skal ilegges
det kan likevel vurderes å tydeliggjøre hva som <ee> kreves av forebyggende korrupsjonsarbeid i norske selskaper
de britiske reglene bygger likevel på dette punktet på prinsipper som er fremmed for norsk strafferett
dersom forebyggende tiltak i selskapet lettere skal føre til <ee> straffrihet <ee> enn i dag bør dette gjøres på en måte som passer bedre inn i norsk rett
det er også viktig at reglene gir selskapet insentiver til faktisk å forebygge korrupsjon ikke bare gjennomføre minimumstiltak
dette er blant de spørsmålene som må vurderes og hvor <ee> ei alminnelig høring vil kunne gi nyttige innspill
jeg slutter meg til <ee> forslagsstillerne og komiteens syn på viktigheten av å bekjempe korrupsjon
jeg ser derfor frem til å følge opp dette initiativet og kommer <ee> tilbake til Stortinget med forslag til hvordan|1 korrupsjonsreglene kan gjøres både tydeligere og mer effektive
ja takk det er ikke flere inntegnede i sak syv <ee> og sak syv er ferdig og det ringes til votering
vi avventer <ee> litt <ee> voteringen
det er <ee> visstnok <ee> flere representanter som står fast i en heis <ee> og vi har et par skarpe voteringer så det tilsier at vi må ha det riktige forholdsmessige tallet inne
så vi gir det litt tid
det arbeides med
kan presidenten få spørre om de siste ankomne var av de ni som sto sammen i en stor heis en liten heis
ja velkommen skal dere hvert fall være
kan jeg bare få et nikk av <ee> innpiskerne da at nå har vi har dere vi oversikt
da går vi til votering
<ee> sak nummer én er innstilling fra justiskomiteen om representantforslag om kvalitet og innhold ved lensmannskontorene etter gjennomføring av politireformen
til denne saken er det satt fram i alt elleve forslag
det er forslag nummer én og to fra Anders B. Werp på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet
forslag nummer tre fra Jorodd Asphjell på vegne av Arbeiderpartiet og Senterpartiet
forslag nummer fire fra Jorodd Asphjell på vegne av Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti
forslag nummer fem fra Kjell Ingolf Ropstad på vegne av Kristelig Folkeparti og Senterpartiet
forslag nummer seks til ti fra Jenny Klinge på vegne av Senterpartiet
og forslag nummer elleve fra Ola Elvestuen på vegne av Venstre
forslag nummer seks og ti på vegne av Senterpartiet er opptatt
de som stemmer for forslagene bruker for-knapp og sitter
de som stemmer imot bruker mot-knapp og reiser seg
og det voteres
voteringen er avsluttet
for forslaget stemte syv
mot stemte nittifire
dermed er forslagene forkastet
president jeg er mot
hva sa <INAUDIBLE>
for men jeg er faktisk veldig mot
du er veldig mot
da tror jeg vi retter det til seks nittifem
da er Hagebakken tilfreds og vi andre også
så er det forslag <ee> nummer vi se nummer fem på vegne av Kristelig Folkeparti og Senterpartiet er opptatt
Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne har varslet støtte til forslaget
de som stemmer for forslaget bruker for-knapp og sitter
for forslaget stemte seksten
mot stemte åttifire
dermed er forslaget forkastet
forslag nummer tre på vegne av Arbeiderpartiet og Senterpartiet er opptatt
for forslaget stemte førtito
mot stemte femtiåtte
forslag nummer fire på vegne av Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti er opptatt
Senterpartiet Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne har varslet støtte til forslaget
for forslaget stemte førtini
mot stemte femtito
forsla
din stemme
og du skulle ha stemt
du skulle ha stemt for
dermed er forslaget femti femtien
eller stemmene er femti femtito pluss din <ee> din stemme ble ikke registrert
uansett voteringen er <ee> avgjort og du har registrert hva du skulle ha stemt
så er det forslag nummer én og to på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet er opptatt
Venstre og Miljøpartiet De Grønne har varslet støtte til forslagene
de som stemmer for forslagene bruker for-knapp og sitter og de som stemmer imot bruker mot-knapp og reiser seg
det voteres
for forslagene stemte femtitre
mot stemte førtiåtte
dermed er forslagene vedtatt
innstillingen refereres
romertallene én og fem er opptatt
Høyre Fremskrittspartiet og Venstre har varslet at de vil stemme imot
de som stemmer for instillingen bruker for-knapp og sitter og de som stemmer mot bruker mot-knapp og reiser seg
for forslagene stemte førtini mot stemte femtien
dermed er innstillingen forkastet
du skulle ha stemt mot men det er ikke registrert
da har du tydeliggjort det
uansett er <ee> stemmegivningen <ee> forholdsmessig riktig
da går vi videre og det er <ee> romertallene skal vi se
innstillingen refereres videre
romertallene to og fire er opptatt
de som stemmer for instillingen bruker for-knapp og sitter
for innstillingen stemte førtini
presidenten gjør oppmerksom på at det i dette romertallet skal stå i hovedtal avtalen istedenfor hovedtariffavtalen
ingen har stemt ingen har reist seg og ingen har stemt imot
dermed så er det enstemmig vedtatt
så er det forslag nummer elleve på vegne av Venstre er opptatt
Høyre og Fremskrittspartiet har varslet støtte til forslaget
Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti har varslet subsidiær støtte til forslaget
det samme med KrF
og det samme med KrF
<ee> de som stemmer imot bruker mot-knapp og reiser seg
for forslaget stemte sekstiåtte
mot stemte trettitre
dermed er forslaget vedtatt
romertall seks er opptatt
ingen har reist seg og det er enstemmig vedtatt
innstilling fra justiskomiteen om endringer i vegtrafikkloven behandling av personopplysninger
proposisjon ett hundre og femten L tjuetretten tjuefjorten om endringer i veitrafikkloven behandling av personopplysninger bifalles ikke
det er enstemmig vedtatt det
så går vi til sak tre
det er innstilling fra justiskomiteen om endringer i rettergangslovgivningen med videre organiseringen av den sivile rettspleien på grunnplanet
vedtak til lov om endringer i rettergangslovgivningen med videre organiseringen av den sivile rettspleien på grunnplanet
romertall én paragraf seks seksten annet ledd og ny paragraf sytten er opptatt
Senterpartiet og Miljøpartiet De Grønne har varslet at de vil stemme imot
de som stemmer for innstillingen bruker for-knapp og sitter
for innstillingen stemte nitti
dermed er innstillingen vedtatt
romert resten av romertall én romertall to og romertall tre er opptatt
det voteres over lovens overskrift og loven i sin helhet
lovvedtaket vil bli satt opp til annen gangs behandling i et senere møte i Stortinget
så er vi på sak fire
det er innstilling fra justiskomiteen om endringer i passloven og ID-kortloven
det er vedtak til lov om endringer i passloven og ID-kortloven nektelse av reisedokument
romertall én og to er opptatt
Venstre og Sosialistisk Venstreparti har <ee> varslet at de vil stemme imot
for innstillingen stemte åttiåtte
mot stemte åtte
Venstre og Sosialistisk Venstreparti har varslet at de vil stemme imot
de som stemmer for lovens overskrift og loven i sin helhet bruker for-knapp og sitter
for innstillingen stemte åttiseks
dermed er lovens overskrift og loven i sin helhet vedtatt og lovvedtaket blir satt opp til annen gangs behandling i et senere møte i Stortinget
sak fem er innstilling fra justiskomiteen om endringer i naturskadeforsikringsloven
vedtak til lov om endringer i naturskadeforsikringsloven dekning av relokalisering ved fare for ny naturskade
ingen har reist seg og det er enstemmig vedtatt og lovvedtaket vil bli satt opp til annen gangs behandling i et senere møte i Stortinget
så er det sak seks som er innstilling fra justiskomiteen om endringer i tvisteloven
vedtak til lov om endringer i tvisteloven sikkerhet for sakskostnader
ingen har reist seg
lovvedtaket vi bli satt opp til annen gangs behandling i et senere møte i Stortinget
sak syv innstilling fra justiskomiteen om representantforslag om utvidet ansvar for selskapers ansvar for korrupsjonshandlinger
romertall én er opptatt
romertall to er opptatt
de som stemmes imot bes reise seg
det voteres alternativt mellom
nei skal vi se
det er neste sak tror jeg
så skal vi til sak nummer åtte og det er referat som er omdelt på representantenes plasser og publisert på salappen
og presidenten refererer bare sakens nummer og forslag til vedtak
og det er sak hundre og nitti som foreslås behandlet etter forretningsordens paragraf trettini annet ledd bokstav e
og der har representanten Kjos bedt om ordet
Kari Kjønaas Kjos vær så god
<ee> jeg mener og jeg antar at også Stortinget mener at det er svært viktig å sikre at Stortingets vilje kommer til uttrykk i de vedtak som blir gjort
det er derfor nødvendig at denne saken får sin behandling
på vegne av Høyre Venstre og Fremskrittspartiet ber jeg om at man fraviker fra forretningsorge orden og sender saken til helse- og omsorgskomiteen for behandling
det var på vegne av Høyre Venstre og Fremskrittspartiet og det presidenten har fått opplyst er også at det er på vegne av Kristelig Folkeparti
<ee> i representantforslag <ee>
ja da har representanten bedt om at forslaget sendes helse- og omsorgskomiteen
i representantforslag åtte sekstifire blir det foreslått at forslagene én til tre innstilling hundre og sytti S tjueseksten tjuesytten som ble vedtatt i Stortinget treogtyvende|tjuetredje februar i år oppheves
i bestemmelsene står det videre at er det påtrengende nødvendig kan Stortinget likevel fatte vedtak om at et forslag tas opp til ny behandling forutsatt at det igjen blir komitébehandlet
feilvoteringen ble ikke varslet under voteringen så det var følgelig ikke grunnlag for å foreta en ny votering
et slikt resultat kan ikke endres i ettertid og voteringen er dermed endelig
presidenten vil nå ta behandlingsmåten opp til <ee> votering og det skal da voteres alternativt mellom presidentens forslag og forslaget fra representanten Kjos
her kom presidenten i tvende sinn for nå må jeg stemme som parti og da ikke som president så jeg skal ne stemme ned presidentskapets forslag men det er nå presidentens problem
men altså er det klart for dere
og voteringen er avsluttet
for presidentens forslag stemte førtitre og for forslaget fra Kjønaas Kjos <ee> stemte femtiåtte
dermed er forslaget <ee> vedtatt
så er det hundre og nittien <ee> i referatene
det foreslås sendt <ee> justiskomiteen og det anses vedtatt
og dermed er <ee> dagens kart <ee> ferdigbehandlet
er det noen som forlanger ordet
det er det ikke
møtet er hevet
og til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer førtiåtte
sak én er muntlig spørretime
og Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsrådene Solveig Horne Torbjørn Røe Isaksen og Linda se <ee> Hofstad Helleland vil møte til muntlig spørretime
og da starter vi med første hovedspørsmål som er fra representanten Martin Henriksen
president mitt spørsmål går til kunnskapsministeren
under den her regjeringa har arbeidsledigheta bitt seg fast
ledigheten mellom <qq> blant unge mellom femten til tjuefire år er nå på det høyeste nivået på over tjue år
vi må helt tilbake til nittennittitre for å finne like mange unge ledige
den siste store toppen var for øvrig sist Høyre satt i regjering i totusenogfem
i den her perioden så har Høyre og FrP sin viktigste politiske satsing i regjering vært skattekutt i størrelsesorden tjuefem milliarder kroner
resultatene av den her satsinga uteblir
sysselsettingsveksten er den laveste på tjue år
arbeidsledigheten har ikke vært høyere på tjue år
det skapes nesten ikke nye jobber og heller ikke ungdom ser resultatet av regjeringas politikk
siden tjuetretten har flere unge blitt ledige antall unge uføre har økt og siden tjuetretten har antallet unge uten læreplass økt
det er alvorlig når vi vet at blant de som ikke får læreplass er frafallet høyere og veien til ledighet kortere
på de her områdene har regjeringa magre resultater å vise til og det er tydelig at regjeringa fører en politikk som ikke virker mot ledigheten heller ikke blant de unge
og mitt spørsmål til kunnskapsministeren er om statsråden er fornøyd med regjeringas innsats for å få flere unge i arbeid i utdanning eller for at flere skal få læreplass
statsråd Røe Isaksen vær så god
president hvis representanten med fornøyd mener at vi er ferdig så er jeg ikke fornøyd
vi har fortsatt veldig mye igjen å gjøre
og påstanden om at sysselsettingen eller ledigheten har bitt seg fast er jo ikke riktig
det er jo ikke sånn at det er en ledighetskrise over hele Norge
snarere så er det sånn at sysselsettingen men altså ledigheten har falt i mange fylker men på Sørlandet og Vestlandet har vi en ekstra utfordring
så vil jeg gjerne se listen over de som har svart det
Martin Henriksen til oppfølgingsspørsmål vær så god
president det er jo ikke overraskende at statsråden legger fram si skryteliste
det kan alle regjeringer gjøre
det kan alle statsråder gjøre
men skrytet kan ikke da bare handle om hva man har gjort men også hvilke resultater man kan vise til
og resultatene vises ikke på ledigheten de vises ikke for de unge som ikke får <ee> læreplass
ungdom må i aktivitet
og det er jo derfor Arbeiderpartiet etterlyser sterkere innsats for blant anna læreplasser utstyr på yrkesfag <ee> sterkere innsats for unge ledige eller flere studieplasser som vi har foreslått
det er nesten uforståelig at på fire år så har Høyre-og-Frp-regjeringa knapt foreslått nye studieplasser i sine budsjetter
de få studieplassene som har kommet har jo støttepartiene KrF og Venstre fortjenestefullt kjempa <ee> inn
<ee> man kunne ha valgt det her som et virkemiddel for å gi flere ungdom <ee> kompetanse en vei inn i <ee> arbeidslivet men det har regjeringa valgt ikke gjøre
<ee> i fjor sa Erna Solberg statsministeren at den økonomiske politikken virker nå kraftfullt for å bekjempe ledigheten
det må framstå absurd for de hundre og tretti tusen ledige førtién tusen unge ledige eller syv tusen unge uten læreplass
meiner altså statsråden at den her politikken virker kraftfullt for å få flere i læreplass og flere unge i arbeid
minner om taletiden
men det betyr jo ikke at vi dermed er ute av det som er det største <ee> altså i hvert fall ett av de største sjokkene norsk økonomi har fått på mange tiår
<ee> finanskrisen var alvorlig men det spesielle med denne situasjonen er jo at den ligner ikke på finanskrisen
det var en kortsiktig krise hvor staten kunne gå inn med virkemidler gjorde det på en relativt god måte
dette er jo en langsiktig omstilling som synliggjøres av at oljeprisen faller og har holdt seg lav
kombinasjonen av samferdsel skatter avbyråkratisering og stor satsing på kunnskap er en kraftfull pakke men <INAUDIBLE>
der var tiden ute og det blir gitt adgang til tilleggsspørsmål
og første tilleggsspørsmål er fra representanten Dag Terje Andersen og deretter Anders Tyvand
ja president det var <ee> interessant at statsråd nå nevnte finanskrisa og løsninga og åssen vi møtte den fordi at den gangen så inviterte vi oppsosisjonspartiene til å være med og diskutere med regjeringa hva|1 vi skulle gjøre
den gangen foreslo Høyre som løsning skattelette
vi valgte noe annet og vi løste krisa
<ee> skattelette er fremdeles svaret og det løser heller ikke den nåværende krisa
men spørsmålet mitt er knytta til det statsråden sa om yrkesfag og den nylig framlagte rapporten i fra Fafo som viser at rekrutteringa til bygg- og anleggsfaga går ned
regjeringa har <ee> åpna for generell adgang til midlertidig ansettelser i løpet av denne perioden
vi ser at <ee> bemanningsbyråer i stor grad erstatter faste ansettelser i selskaper i Norge uten at regjeringa griper inn selv om Stortinget har bedt om det og <ee> enkelte har ikke engang lønn i mellom oppdrag
og da er spørsmålet mitt mener statsråden at det bidrar positivt eller negativt å rekruttere til yrkesfaga
statsråd Torbjørn Røe Isaksen vær så god
president nå er jo mange av de spørsmålene og områdene <ee> en annen statsråds ansvar
men jeg mener det som bidrar positivt til å rekruttere til yrkesfag det er blant annet de følgende tiltakene økt lærlingtilskudd så kan man gå tilbake og sjekke historien hva som har skjedd med det tidligere forsterka lærlingeklausul
i mange år så stod det bør kan altså det var en slags sånn vag formulering
nå stå står det skal der det er behov for lærlinger
jeg mener at et yrkesfaglærerløft bidrar til økt rekruttering av <ee> til yrkesfagene
jeg mener at det at vi har lovfestet praksisbrev i alle fylker jeg mener at det bidrar til rekruttering til yrkesfagene
mener at det at vi nå snakker opp yrkesfagene sier at vi trenger <ee> nitti tusen hvis ikke jeg husker feil fagarbeidere i fremtiden som vi per dags dato ikke utdanner det mener jeg bidrar til økt rekruttering til yrkesfagene
og så mener jeg bygg- og anleggsbransjen selv har gjort noe veldig viktig for de har mange steder sagt at vi gir også en garanti om lærlingplass
og det er også et viktig bidrag til yrkesfagene
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Anders Tyvand og deretter Ivar Odnes
<ee> ungdomsledigheten er en <ee> utfordring <ee> men så vet vi at vi trenger flere fagarbeidere i framtida og da er det viktig at vi også har nok lærlingplasser
jeg håper og tror at summen av det blir flere lærlingplasser
men fremdeles så er det jo sånn at det offentlige er villig til å betale mer for opplæring som skjer på skolen enn for den opplæringen som skjer ute i bedrift for yrkesfaglige elever
i KrF så har vi et mål om at vi skal fullfinansiere den opplæringen som bedriftene tar ansvar for og at lærlingtilskuddet skal heves til et nivå som tilsvarer kostnadene ved opplæring i skolen
er det et mål som statsråden deler
Tor statsråd Røe Isaksen vær så god
president det er et mål som leder i Høyres programkomité deler
<ee> det er da også meg
<ee> så det står ikke i regjeringserklæringen nå men det får man nå se på da i neste periode
men jeg mener at det er rimelig å oppfylle det løftet man ga i praksis i nittennittifire om at kostnadene ved å ha noen ut i lære skal være de samme som det å gi dem muligheten til å fullføre fagbrev i skole
så jeg deler den ambisjonen
<ee> når det er sagt så vil ikke det alene løse problemet
vi hadde nylig en sak i den salen her hvor Riksrevisjonen påpekte at <ee> hvis jeg ikke husker feil så var det fjorten av nitten fylker som sa at de hadde ikke gjort noe arbeid for å rekruttere nye lærlingbedrifter fjorten av nitten fylker
og da kan jo alle partier som sitter i denne sal ringe hjem til sine fylkestillitsvalgte og spørre hva gjør dere i fylket for å rekruttere flere lærlinger <ee> og flere lærlingbedrifter ikke minst
<ee> der mener jeg også staten skal følge opp <ee> mer blant annet ved å lage bedre verktøy for dimensjonering for fylkene
neste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Ivar Odnes og deretter Iselin Nybø
statsråd Torbjørn Røe Isaksen
president jeg jeg skal ikke bruke tiden på å gjenta da hva vi har gjort men <ee> la meg si noe om problemstillingen jeg mener vi må gjøre noe med fremover
<ee> den kanskje aller viktigste som fler av partene i arbeidslivet har løftet det er at det kan se ut som er et litt uklart ansvarsforhold også for hvem som har ansvar for å skaffe nye lærebedrifter
<ee> når fjorten av nitten altså igjen med forbehold jeg mulig det var femten eller det er mulig det var tretten men altså når så mange fylkeskommuner sier at de jobber ikke med å skaffe nye lærlingbedrifter
og så har vi opplæringskontorene
de er jo først og fremst en sammenslutning av bedrifter som allerede har lærlinger ser kanskje ikke på det som sitt hovedrab <ee> oppdrag heller å skaffe nye lærlingbedrifter
da har vi et ansvarsplasseringsproblem
det var et utrolig dårlig ord
men vi har problem med at ansvaret ikke er tydelig plassert for å si det veldig enkelt så det kommer vi til å jobbe med
vi kommer til å jobbe med å gi fylkene bedre verktøy for å kunne dimensjonere utdanningen
og så <INAUDIBLE> også verdt å nevne at vi holder jo nå på med en stor omlegging av selve yrkesfagprogrammene i videregående skole i tett tett samarbeid med partene i arbeidslivet som også kan føre til at flere som begynner får en lærlingekontrakt til slutt
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Iselin Nybø og til slutt Torgeir Knag Fylkesnes
ærede president <ee> statsråden har rett når han sier at der ikke er en arbeidsledighetskrise i heile landet men der er en krise i noen deler av landet
<ee> og mange av de som <ee> som har mista jobben eller som nå sliter med å få seg jobb de trenger å gjøre noe med den formelle kompetansen sin enten fordi de ikke har tilstrekkelig nok kompetanse eller fordi de trenger å endre den kompetansen som de har
<ee> og da trenger de ofte å gå på en fagskole eller på et universitet
<ee> samtidig så så er der visse utfordringer med det
<ee> og mitt spørsmål til statsråden det er om han meiner at at universitetene og høyskolene våre er raske nok til å ta opp de som nå står ledige
og klarer de å tilby den utdanningen som faktisk trengs
og er der godt nok samarbeid mellom fagskolene og universiteter sånn at overgangen mellom de to institusjonene faktisk fungerer i praksis
president svaret på det er nei
<ee> det er mye som er bra men det er ikke godt nok
<ee> og særlig mener jeg at det <ee> viser at vi trenger et løft for fagskolene
for ta et eksempel jeg var hjemme i <ee> Porsgrunn altså hjemme og besøkte fagskolen der
de hadde ikke hatt besøk av en statsråd siden Gunnar Knudsens tid
<ee> det begynner å bli ganske mange år siden
det sier noe om hvordan fagskolene systematisk har vært nedprioritert man ikke har løftet dem opp til å fylle den rollen de kan fylle som er enda viktigere enn det de fyller i dag i utdanningssystemet
og en av fordelene med fagskolen er nettopp at de kan tilby arbeidsrettede praktiske kurs som er tilpassa lokalt arbeidsliv og regionalt arbeidsliv
og fagskolene gjør mange steder en fantastisk jobb nå nettopp ved å ha fingeren på pulsen i lokalt arbeidsliv og være raske til å snu seg om
universitets- og høgskolesektoren er ikke like flinke på det
det må de bli flinkere på
og jeg mener også at det nye finansieringssystemet som nå rulles ut vil gjøre det lettere for dem i hvert fall på en del områder å tilby det
men det er også i kjernen av universiteter og høgskolers ansvar å ha kontakt med arbeidsgiver og finne ut hva de trenger
siste tilleggsspørsmål kommer fra representanten Torgeir Knag Fylkesnes
statsråd Torbjørn Rød Isaksen
president nei
<ee> jeg antar for øvrig at representanten mener lærlingplass og ikke studieplass
<ee> nei altså jeg mener ikke at vi kan lene oss tilbake og bare være fornøyd med det vi har gjort
noe av det vil selvfølgelig sannsynligvis få effekt for ikke for eksempel <ee> skjerpa lærlingklausul men jeg mener vi også må grave dypere
<ee> vi må finne ut
i dag så snakker vi om at det er mellom seks og ni tusen som ikke har lærlingplass
vi vet for lite om hvem er de hvilke fylker er det som har størst problemer på hvilke områder
dermed kan vi også sette inn tiltak mer direkte mot de fylkene for eksempel når det gjelder dimensjonering
jeg mener at det kan hende vi har en strukturell svakhet i systemet vårt som jeg nevnte i forrige svar også hvor ansvaret for å skaffe nye lærlingplasser ikke er tydeliggjort i loven <ee> eller i forskrifter eller i regelverket
det mener jeg vi må se på
når vi nå skal fornye alle yrkesfagprogrammene også <ee> så er det også et viktig bidrag til lage en yrkesfaglig utdanning som samfunnet vårt så desperat trenger men som er tilpassa det arbeidslivet som er der utenfor
<ee> så jeg har ingen planer om å hvile president
vi går videre til neste hovedspørsmål
det er fra representanten Knut Arild Hareide
statsråd Solveig Horne vær så god
så president så <ee> blir denne debatten da og ofte på foreldrepermisjon men det går òg på på kontantstøtte
<ee> og vi|1 ser at kontantstøtte har vært et viktig grep for at familier skal kunne ha en valgfrihet til å innrette sin hverdag
og det er det som <ee> òg våre partier har vært|1 tilhengere av
så og registrerer jeg at vi|1 har en diskusjon om kontantstøtten
som statsråd så forholder jeg meg til den regjeringsplatformen som som er der i dag der vi|1 nå har fått på plass en økning òg i kontantstøtten som er viktig for de familiene dette gjelder
president vi|1 ser det at der er for kontantstøtten kan være i enkelte tilfeller òg en hindring for innvandrerkvinner til å komme seg ut i arbeid
og vi|1 vet òg at en av nøkkelen til god integrering er å komme seg til inn i arbeidslivet
og når det er fire av ti kvinner i dag innvandrerkvinner i dag som ikke er inn i arbeidslivet så er det òg en stor likestillingsutfordring
men jeg er òg opptatt president av at innvandrerfamilier også kunne ha en valgfrihet til å kunne innrette sitt <ee> sitt hverdagsliv der kontantstøtte òg kan være viktig for de familiene
så president kontantstøtten er viktig at vi|1 har en diskusjon på <ee> men samtidig så skal det òg være viktig at familiene skal ha en valgfrihet til å innrette seg <ee> den måten de finner det for godt
å få <INAUDIBLE> president <ee> å få innvandrerkvinner til å bli delaktige i arbeidslivet er en viktig <ee> et arbeid for regjeringen
og når vi|1 er på fire av ti innvandrerkvinner som er ut forbi arbeidslivet så er det s et både et likestilling- og et integreringsutfordring som vi|1 er nødt til å ta tak i
derfor har regjeringen <ee> arb jobba aktivt for å få flere innvandrerkvinner ut i arbeid
så viser vi|1 ser òg statistikker at kontantstøtten blir brukt <ee> ofte av innvandrerfamilier og at det òg kan være en hindring for integreringen
men president jeg vil understreke det at som statsråd med ansvar for kontantstøtten så forholder jeg meg til både regjeringsplattformen og det budsjettvedtaket som er gjort med at kontantstøtten nå har fått en økning
men jeg|1 registrerer òg at partiene alle partiene her i denne sal har en diskusjon om kontanstøtten
det er viktig at vi|1 ha gode velferdsordninger for familien som gjør at de kan få en fleksibilitet og en en valgfrihet
må vi|1 har òg satt ned et utvalg som skal se på de ordningene
det blir adgang til tilleggsspørsmål
første tilleggsspørsmål kommer fra representanten Geir Jørgen Bekkevold og deretter Arild Grande
Bekkevold vær så god
<ee> takk gode president
det kan være <ee> det kan være kulturforskjeller
det kan være familiestrukturer
det kan være synet på likestilling
det kan være mange ting som gjør at det ikke er så enkelt å få innvandrerkvinner inn i arbeidslivet
<ee> mitt spørsmål det er altså anerkjenner statsråden at her er det andre ting enn bare kontantytelser som kontantstøtte barnetrygd som hindrer disse kvinnene i å komme inn i arbeid
og hvis hun anerkjenner det på hvilken måte arbeider regjeringen for å komme over disse hindringene som gjør at mange av disse kvinnene <ee> ikke kommer inn i arbeidslivet
ja president når vi|1 ser på antallet <ee> innvandrerkvinner som er uti eller har tilknytning til arbeidslivet så er det svært lavt
<ee> og det blir feil å bare si at kontantstøtten er den som er hindringen for å få innvandrerkvinner ut i arbeid
i likhet med representanten så vet vi|1 at det er kulturforskjeller
det kan være familiesituasjoner
<ee> det kan være språk
det kan være utdanning
og derfor er det viktig å satse på både språkopplæring og utdanning <ee> for at disse innvandrerkvinnene skal kunne komme seg ut i arbeid
og det er et arbeid som regjeringen har styrka både med Jobbsjansen og arbeidet med introduksjonsprogrammet for å få flere innvandrerkvinner ut i arbeid
neste tilleggsspørsmål er fra representanten Arild Grande og deretter Per Olaf Lundteigen
Grande vær så god
Arbeiderpartiet ønsker en reell valgfrihet for <ee> familiene
<ee> men vi ser at på område etter område så går ting i gal retning med denne <ee> regjeringene med denne regjeringa
man øker <ee> barnehagekøene
man øker prisene på barnehage
og man øker kontantstøtten
og med dette blir jo ikke dette en reell valgfrihet for familiene men det blir jo et enten-eller
og nå ser vi også at en ny Nav-rapport <ee> slår fast at kontantstøtten er negativ for kvinners sysselsetting og særlig for dem med innvandrerbakgrunn