scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
vår vår <ee> energipolitikk er mye tettere knyttet til Europa allerede
og så er det sånn at mi jeg har stor respekt for mitt søsterparti men jeg er dypt uenig i deres tilnærming til til <ee> spørsmålet om EU
<ee> hvis vi ikke får til dette gjennom EØS-avtalen <ee> som det er tre land som skal være med på så vil det selvfølgelig være en utfordring som vi da skal håndtere
men der er mange saker vi har håndtert opp gjennom årene hvor Island eller Liechtenstein har hatt litt andre synspunkter og hvor vi har funnet løsninger på veien nettopp for det er tre land må finne felles løsninger
neste oppfølgingsspørsmål er fra Marit Arnstad
deretter Else-May Botten
president <ee> vi prøver jo å bruke spørretimen for å få noen klare svar fra statsministeren
og hun svarer jo da ikke på de spørsmålene som blir stilt så la meg få lov å stille de to spørsmålene en gang til
<ee> vil konsesjonsbehandling og godkjenning av NorthConnect fortsette
hva|1 betyr det når statsministeren sier at konsesjonsbehandlinga skal fortsette under de forutsetninger som ligger i avtalen mellom Høyre FrP og Arbeiderpartiet
og nummer to
jeg skjønner at statsminister ikke er enig med sin islandske kollega men hva|1 betyr det for Norge dersom Island sier nei
får det betydning for Norge eller kjem|kommer Norge rett og slett til å oversjå|overse at Island sier nei
<ee> president deler av ACER-saken dreier seg også om saker som er innenfor EØS-avtalen
hvis ikke en hvis ikke et direktiv blir en hvis et land blokkerer et la at et direktiv blir en del av EØS-avtalen så blir det ikke en del av EØS-avtalen
<ee> det betyr at de ikke har vitale interesser på å få dette til å fo fortsette
vi er en mye mer integrert del
det er viktigere for oss og da pleier vi å ha respekt for hverandres land
og det klarer vi å finne frem til gode dialoger på
derfor kan ikke vi gi et klarere svar på dette for det at dette er selvfølgelig en sak i prosess
først skal jo det norske Stortinget ta stilling og bestemme seg for hva den norske posisjonen er
og når det gjelder det andre så betyr det at vi kommer til å fortsette konsesjonsbehandlingen under de forutsetningene som avtalen sier
så går vi igjennom hva det betyr i praksis når vi faktisk har fått et vedtak i Stortinget
neste oppfølgingsspørsmål er fra Else-May Botten
ja president Norge har en lang og stolt historie knytta til forvaltning av naturressursene
langsiktig forvaltning brei politisk enighet og folkelig oppslutning er viktig for oss
<ee> vi er opptatt av industriutvikling og at norske ressurser skal eies og styres av fellesskapet
det vil <ee> det vil si at vi skal ha rett til å bestemme om det skal bygges nye kabler nasjonalt forutsatt at dem er økonomisk lønnsomme og det skal være offentlige bygd drifta eid gjennom Statnett i framtida
kan statsministeren si seg enig i det her
president la meg få lov å si at der er flere elementer i diskusjonen om utenlandskabler
det ene er jo forsyningssikkerhet også til det norske markedet
<ee> jeg har vært med på et tidspunkt hvor folks økonomi har blitt ganske fått ganske harde innslag av høyere energipriser senest vinteren totusenogtre totusenogfire som var en tøff vinter
kan føles rart å si det i år med så mye nedbør som vi har hatt nå <ee> som på et eller annet tidspunkt skal smelte <ee> og sannsynligvis vil gi kunne gi oss <ee> lavere <ee> priser på det
så vi er ned til at det skal være nasjonale beslutninger knyttet til <ee> enhver hver ny <ee> kontrakt altså enhver ny <ee> overføringskabel til utlandet
neste hovedspørsmål er fra Audun Lysbakken
president under <ee> Erna Solberg så øker ulikhetene i makt og rikdom i Norge
i deler av arbeidslivet vårt så er utviklingen dramatisk og det kan bli en av de viktigste årsakene til økt ulikhet i framtiden
mens de på toppen av samfunnet får stadig mer så har noen av de dårligst betalte arbeiderne i landet hatt mange år nesten uten reallønnsvekst
løsarbeid og utrygghet er hverdagen for altfor mange
en av grunnene er at bemanningsbyråene har fått så mye makt og så stor plass i norsk arbeidsliv
resultatet er at fast og trygg jobb forutsigbarhet økonomisk sikkerhet blir en illusjon for arbeidsfolk
og der <ee> folk i gamle dager satt med luen i hånden så sitter nå altfor mange med telefonen i hånden og lurer på om det blir noe jobb
det skjer i kommuner og innenfor velferden det skjer i deler av industrien og det skjer i bygg- og anleggsbransjen
nitti prosent av elektrikerne på byggeplassen på Storo var innleide
nitti prosent
frifagbevegelse.no har gjort en undersøkelse der de fant at åtti prosent av de ledige elektrikerjobbene i Oslo var via et bemanningsbyrå
åtti prosent
da blir ikke det mye igjen av frasene om et trygt arbeidsliv president og nå trenger vi en arbeidslivspolitikk for de mange ikke de få på toppen
forrige uke behandlet Stortinget en rekke forslag som kunne gitt oss det knyttet til begrensninger på bemanningsbransjen ikke minst på byggeplassene i Oslofjordområdet
regjeringspartiene stemte mot alle sammen
hvorfor er regjeringens så glad i bemanningsbyråer som sørger for løsarbeid og utrygghet for folk som bygger landet
president vi er ikke for <ee> <ee> så glad vi er ikke så glad i b u bemanningsbyråer som skaper utrygghet eller annet
vi er opptatt av trygghet i arbeidslivet
vi er opptatt av <ee> at vi skal sørge for å ha et godt arbeidsliv hvor der er mulig å ha en inntekt av den jobben du gjør
og så er vi opptatt av også derfor å se på de <ee> utvekstene som kommer i arbeidslivet
<ee> der hvor vi ønsker mer fleksibilitet så er det et ansvar for oss også å sørge for at vi begrenser sånn at ikke folk blir utnyttet
derfor har vi en kraftfull innsats på på arbeidslivskriminalitet som går ut over landegrenser og vi har tatt nye initiativ til det
det er også en av grunnene til at vi var i totusenogsytten sendte ut tre forslag på høring om problemstillinger innenfor bemanningsbransjen
fastere ansettelser skulle defineres nærmere loven
den kvoteforslaget fikk hard medfart fra både de som ønsket mer fleksibilitet og de som ønsket mindre fleksibilitet
derfor er det blant de spørsmålene vi ikke går videre med
det ville jo gjort at du ikke kunne hatt nitti eller åtti prosent
de utvekstene som representanten Lysbakken nå nevner ville altså da ikke vært mulig
så ble det altså vedtatt en henstilling til å finne en måte å regulere dette på <ee> fra Stortinget som kom vi kommer tilbake igjen til <ee> når vi kommer med endelig forslag til det
men det er slik at vi er enig i at det er for høyt
et forbud mot bemanningsbransjene på byggeplassene i Oslofjordområdet ville jo kunnet løse dette problemet
vi har regler
for eksempel så skal du for å kunne ha en så stor andel av innleie ha tariffavtale og samtykke fra tillitsvalgte men reglene omgås hele tiden
en nøkkel til å gjøre noe med det hvis du ikke vil gå inn for et forbud sånn som SV vil det er å styrke fagbevegelsen
men hva gjør regjeringen der jo regjeringen har opphevet den kollektive søksmålsretten
den eneste skatteletten denne regjeringen ikke er opptatt av å styrke det er fradraget for å fagorganisere seg
er statsministeren villig til å erkjenne at i den situasjon vi er i i dag så er økt grad av fagorganisering svært viktig
president jeg kan love representanten Lysbakken at jeg sier nei til betydelige mengder med kreative gode forslag til skattelettelser så det er ikke bare denne vi faktisk holder fast på at skal være på samme nivået
da ville det vært en betydelig lavere ting
men nå kommer altså vi har jobbet lenge med disse spørsmålene rett og slett fordi de er vanskelige å regulere
der er et behov også for å løse å ha bemanningsbyråer og muligheten til innleie rett og slett for hvis ikke så vil jo bare alle oppdragene gå til utlendinger og utenlandske selskaper
president jeg skal umiddelbart korrigere meg sjøl for jeg kom på at det er jo én skatt Erna Solberg har økt og det er den på sluttvederlag for folk som mister jobben så det fins en del verftsarbeidere òg som har fått økt skatt under den her regjeringen
<ee> president <ee> sjøl om hundre tusen er ansatt gjennom bemanningsbyråer og over ti tusen ungdommer venter på læreplass så tar bemanningsbyråene knapt inn en eneste lærling
det er byrå som prøver å bli godkjent som opplæringsbedrifter men de bemanningsbedriftene som søker får altså som regel avslag fordi de ikke kan dokumentere at lærlingene får en god nok <ee> opplæring
regjeringen har lagt mye vekt på å øke andelen yrkesfagelever som kommer ut i lære
president en av de viktigste tingene for lærlingeplasser denne regjeringen har gjort er jo at <ee> vi åpnet for det i innkjøp til staten
altså på anbud til staten så må du ha forplikte deg til å ha lærlingeplasser
den åpningen gjorde vi i loven i fjor
det kommer til å være et betydelig løft for det betyr at alle som skal levere et anbud <ee> innenfor gitte sektorer hvor vi mangler lærlingeplasser vil altså da måtte ha lærlingeplasser
det blir en rammebetingelse som er et generelt og god måte å regulere dette på
derfor ser vi jo at vi har flere lærlinger nå enn vi har hatt tidligere
det betyr at den strategien vi har på dette bidrar til flere lærlingeplasser
det andre vi gjør er jo å sørge for at offentlig sektor også i større grad skal ta inn lærlinger og forplikte seg på det noe vi ikke har sett man har fått til under <ee> tidligere regjeringer men som nå også øker betydelig
president kravet om offentlig anbud er veldig bra
utfordringen er jo bare som jeg var inne på at det viser seg at <ee> bemanningsbyråer som sier at de ønsker å ta inn lærlinger ikke får anledning til det likevel fordi de får avslag på grunn av manglende faglig grunnlag og det sier noe om utviklingen i arbeidslivet vårt
derfor klarer ikke Erna Solberg å løse denne utfordringen på den måten
jeg konstaterer at statsministeren ikke er villig til å ta i bruk hardere lut mot bemanningsbransjen
la meg derfor spørre om en veldig beslektet ting nemlig den lovendringen som åpnet for større bruk av midlertidige ansettelser og som ifølge regjeringen skulle gi flere folk jobb i Norge
tallene tyder altså på at <ee> det har gått akkurat som opposisjonen sa
en sånn lovendring i tråd med det som er erfaringen fra hele resten av Europa gir ikke flere jobber men det gir flere midlertidige jobber
er statsministeren enig i at vi har en illevarslende utvikling i retning mer midlertidighet og løsarbeid i Norge og er hun villig til å revurdere sitt eget <ee> sin egen lovendring for å gjøre noe med det
president for det første så sa representanten feil når han sier at vi ikke har tenkt å gjøre noe med disse utfordringene med bemanningsbyråer
vi har altså varslet en proposisjon til Stortinget knyttet til innleie av arbeidskraft
den er altså varslet til Stortinget og vil komme
jeg er uenig i de som har gitt uttrykk for at <ee> hvis ikke du kan ha alle fast ansatt ja så får du la være å by på de oppdragene
for problemet er da da er det faktisk norske selskaper som mister sin konkurransekraft og utenlandske selskaper som kommer inn og vinner de samme typen anbud
så på spørsmålet knyttet til midlertidig ansatte
jeg mener det er altfor tidlig å konkludere
den foreløpige rapporten er gjort på et tidspunkt hvor arbeidsmarkedet i Norge var preget av mye høyere arbeidsledighet
trenger litt mer tid på å se konsekvensene av midlertidig ansatte
det åpnes nå opp for oppfølgingsspørsmål
første oppfølgingsspørsmål er fra Arild Grande
deretter Steinar Reiten
det er med å svekke produktiviteten i bransjen innovasjon i bransjen og det svekker det organiserte arbeidslivet
derså derfor var det bra at stortingsflertallet tok ansvar forrige uke <ee> og <ee> gjør den jobben som regjeringa burde ha gjort for å styrke det organiserte <ee> arbeidslivet
er regjeringa bekymra for at økt innleie utrygghet og korte kontrakter med lavere sikkerhet på jobb skal spre seg til nye sektorer i Norge
president vi er opptatt av at vi skal stille akkurat de samme HMS-kravene <ee> til alle som er i Norge
at vi skal ha samme sikkerheten på alle arbeidsplasser i Norge
derfor jobber Arbeidstilsynet særlig med å se på der hvor der er innleie av <ee> <ee> mye arbeidskraft der hvor man ser på for å sørge for at de følger de a HMS-reglene som eksisterer i Norge
og vi er imot ulykker uansett om det er nordmenn eller polakker eller andre som opplever det på arbeidsplassen
vi ønsker å ha minst mulig <ee> ulykker på våre arbeidsplasser og vi har gjort et det har vært gjort et godt arbeid i næringslivet for å få ned <ee> arbeidsulykkene <ee> i mange år og vi må passe på å holde det fremover
derfor jobber vi altså mye med å få akkurat det til
neste spørsmål er fra Steinar Reiten
i april tjuefemten vedtok Stortinget ei endring i arbeidsmiljølovens paragraf fjorten ni som ga en generell adgang til midlertidig ansettelse for en periode på inntil tolv måneder under visse forutsetninger
da lovforslaget blei fremma argumenterte regjeringa blant anna med at lovendringa ville senke terskelen for å ansette personer som av ulike årsaker sliter med å komme inn på arbeidsmarkedet og at en midlertidig ansettelse kunne bli veien inn i fast arbeid for mange
Kristelig Folkeparti vurderte den argumentasjonen som holdbar og vi bidro derfor til å sikre flertall for lovendringa
vi satte imidlertid som forutsetning at en innføring av generell adgang til midlertidige ansettelser skulle evalueres opp mot hensikten med innføringa
det slutta flertallet seg til
vi er kjent med at Fafo på oppdrag fra Arbeids- og sosialdepartementet arbeider med et større prosjekt på det her området
sluttrapporten fra prosjektet skal legges fram høsten tjueatten
kan statsministeren bekrefte at Stortinget innen utgangen av tjueatten vil få seg forelagt ei sak om evaluering av lovendringa i tjuefemten som ga en generell adgang til midlertidig ansettelse inntil tolv måneder
president <ee> jeg kan <ee> bekrefte at vi vil komme tilbake til Stortinget om vi klarer å gjøre det før julen tjueatten
det kan ikke jeg si her og nå fra Stortingets talerstol
så detaljert kjennskap har jeg ikke til når <ee> Fafo sin kontrakt og levering på resultatene skal være <ee> til om det blir lagt frem men jeg har lyst til å understreke en ting
vi har jo fått noen foreløpige rapporter
de er jo tatt på et tidspunkt hvor arbeidsmarkedet vårt var veldig anstrengt og hvor i regioner vi hadde høy ledighet
<ee> det det medfører jo også at du må ha et lengre tidsperspektiv for å se på hvordan det <INAUDIBLE> er
vi går da over til neste hovedspørsmål
<ee> det hovedspørsmålet kommer fra Knut Arild Hareide
president <ee> for det første så så er jeg enig at det er viktig at vi <ee> understreker at annerledeshet er bra og at <ee> det skal ikke være sånn at vårt samfunn bare skal være de som er hundre prosent effektive
de som kan <ee> fungere på akkurat samme måten som oss
og jeg hadde et fantastisk lite besøk på mandag nettopp for å se på hvordan man er inkludert i Bærum i skolehverdagen som en opptakt til dagens Downs-dag
så er det sånn at <ee> varig tilrettelagte arbeidsplasser er jo den formen for tiltak som brukes mest
denne regjeringen har jo økt antallet varig tilrettelagte arbeidsplasser <ee> for å bidra til at det blir flere t <ee> tiltak for psykisk utviklingshemmete også
det er ikke bare psykisk utviklingshemmete som bruker varig tilrettelagte arbeidsplasser men der er et behov for det <ee> og der er et behov for <ee> typer ulike typer arbeidsplasser
det er et behov for de som er lavtfungerende å ha aktivitet til å kunne gjøre noe føle noe
og det er det flere bedrifter som e gjør og hvor man har en oppfølging fra en arbeidsmarkedsbedrift men hvor man er ute i vanlig arbeid og i en vanlig type aktivitet og ikke på en måte en særskilt <ee> og særskilt jobb
det tror jeg beriker de som har en kollega som har psykisk utviklingshemming og det <ee> gjør det bra for de som også er psykisk utviklingshemmet at det kan være sånn
da er det lønnstilskudd da er det arbeidsmarkedstiltak og det er disse VTA-plassene som i større sammenheng må <ee> må samarbeides
og jeg tror at flere bedrifter kunne gjort det
<ee> president vi valgte å trappe opp VTA-plassene i statsbudsjettet i høst
vi har også klart å få langt flere arbeidsplasser ut av de pengene som har vært disponert tidligere
det var en myte om at vi hadde kuttet på antallet arbeidsplasser
tidligere så har vi faktisk fått flere arbeidsplasser på grunn av nye samarbeidsformer og andre måter å organisere det på <ee> få pengene tidligere og jeg mener også at dette er et viktig område å fortsette med
jeg mener at det er en del av det å sørge for bedre inkludering bedre deltakelse
og derfor mener jeg at vi skal fortsette med jeg kan ikke jeg kan ikke <INAUDIBLE> de fremtidige statsbudsjettene men vi har altså gjort det i årets statsbudsjett
første oppfølgingsspørsmål er fra Olaug V Bollestad deretter <ee> Kjersti Toppe
<ee> i dag har KrF levert et Dokument åtte-forslag på akkurat det at vi ønsker at alle skal ha de samme mulighetene
Downs syndrom er ikke en sykdom
det er faktisk det at en har ett kromosom mer enn andre
prognosene for denne gruppa er mye større i dag enn han var for mange mange år siden
for det første er jo jeg enig i at <ee> det er viktig å se på <ee> mange av de sakene som som rettighetsutvalget kom med <INAUDIBLE> <INAUDIBLE>
<INAUDIBLE> nedsatte jo en offentlig utvalg som har gått igjennom mange av de spørsmålene som har vært mangler og sammenheng i tjenester knyttet til psykisk utviklingshemmede
den NOU-en jobber jo vi med oppfølgingsarbeidet vårt på for å finne frem til gode løsninger knyttet til det
det er ganske mange andre som får avslag på forsikringer også eller de får et til <ee> tilbud om en forsikring som er relativt høyt priset
men jeg mener at det er viktig at vi har en god dialog om hva hva som er faktisk livsutsiktene til en person med Downs syndrom og at det legges til grunn istedenfor en sånn skjematisk avslag
president <ee> nå er det statsministeren som står hos taler i tae på tå fra talerstolen her og da er det regjeringens spørsmål vi skal egentlig svare for og ikke Høyres leder som stiller til spørretimen
vi stiller heller ikke opposisjonens ledere opp i spørretimen for å stille spørsmål direkte til de
dette er et tema som skal behandles på Høyres landsmøte og jeg er litt opptatt av at <ee> en leder ikke alltid skal forhåndskonkludere alle diskusjoner som skal foregå på et landsmøte
det har jo noe med at da legger du et press på partiets åpne diskusjon
vi valgte i fjor å si at vi skulle ha en god og lang diskusjon men det har vi faktisk brukt seks måneder på i partiet
diskusjoner i veldig mange deler av vårt parti med ulike synspunkt knyttet til dette <ee> og jeg har ikke tenkt til å bruke Stortingets talerstol på å forhåndskonkludere landsmøtedebatter i disse diskusjonene jeg har
<ee> de som har lyst til å vite hva jeg mener kan sjekke opp hva jeg sagt før istedenfor at jeg skal gjenta alle ting
ting utvikler seg også
jeg har vært skeptisk til det som het tidlig ultralyd tidligere men har også sagt at jeg er åpen for å se på mange av disse spørsmålene på nytt igjen
vi går da videre til neste hovedspørsmål
<ee> det stilles av Per Espen Stoknes
Stoknes
først vil jeg gi en takk til for en rask beklagelse på Twitter til Statsministeren etter den feilaktige påstanden i går om at i en fullsatt <ee> stortingssal om at en MDG-politiker i helgen har tatt til orde for heksebrenning med henvisning til Listhaug
beklagelsen kom var anstendig og viktig for oss fordi usannheten var i ferd med å spre seg i en del sirkler
den mistilliten til regjeringen som har vært uttrykt i offentligheten siste ukene ble parlamentarisk og teknisk sett rydda opp i går
statsråden har trukket seg
det er vi glade for
men det henger igjen noen viktige poenger og aspekter ved denne mistilliten som har vært uttrykt og som leda til statsrådens avgang
fordi saken handla etter hvert om mye mer enn et tilfeldig krenkende usant Facebook-innlegg fra en justisminister som jeg forsøkte å løfte fram i MDGs innlegg i går
mange mennesker i samfunnet vårt nå er bekymra for at vi får en økning av <ee> fremmedfiendtlige og farlige holdninger
vi har sjøl nettopp etter mitt innlegg i går fått melding om at jeg er satt på liste over mennesker som overvåkes for venstreekstreme holdninger
dette er jo litt ironisk ettersom vi også samarbeider med Fremskrittspartiet og Høyre og Venstre og Arbeiderpartiet sånn som i avtalen om energisamarbeid om EU fra i også fra i går
og Kristelig folkepartis Hareide har også fått mange trusler etter debatten i går
så vi i MDG lurer nå på om den mistillitskrisen vi nettopp har hatt
<ee> vurderer statsministeren det som skjedde disse ukene som et isolert arbeidsuhell fra sin justisminister eller er dette et ledd i en <ee> dypere trend i samfunnet
president jeg <ee> fikk kanskje behov for å si velkommen på listen
disse listene og disse truslene får man til stadighet når man står i debatten om integrering og innvandring
det er en <ee> det er en veldig opphetet debatt
det er krevende diskusjoner å stå i <ee> og de er de er hatefulle fra for mitt vedkommende så kommer de ofte fra begge sider
de som mener at jeg elsker muslimer og de som mener at jeg hater muslimer
hvis vi går inn og ser på holdningen til at samfunnet vårt er mer flerkulturell holdningen til innvandring så er faktisk den positiv
<ee> som politikere så mener jeg at vi kan stå i dette og må være klar over at vi blir ofte <ee> tatt tøft når vi mener noe
<ee> vi har <ee> mye hjelp og mye rom rundt det
det som har for meg alltid vært den største utfordringen <ee> det er at unge mennesker som stikker hodet sitt opp for første gang og mener noe møter akkurat den samme
derfor har jeg vært opptatt av at vi må ta avstand fra hatske uttrykk
vi må jobbe med de hatefulle uttrykkene
derfor har vi <ee> en egen handlingsplan knyttet til dette
derfor jobbes det mye med å lære opp også barn og unge til at dette ikke skal skje
det er <ee> mange enkelttiltak blant annet hashtag ikke greit som var bla rek knyttet til kjønnsbaserte hatefulle ytringer
ja <ee> MDG mener at vi nå må iverksette tiltak for å bekjempe disse trendene som statsministeren beskriver til radikalisering inklusive høyrepopulisme sammen
derfor mener også MDG at vi trenger varig endring i en ny retning i måten også regjeringsmedlemmene snakker om disse vanskelige temaene på
nå har imidlertid justisminister Listhaug blitt midlertidig erstatta av Per Sandberg som tidligere er kjent for en lignende hardtslående lite kompromissøkende stil noe som også er lagt merke til internasjonalt
syns statsministeren at dette er en god måte å løse det mistillitsproblemet som har oppstått rundt justisministerrollen på
<ee> hvilke kriterier eller grunnholdninger mener du at de neste justisminister bør ha og formidle
president jeg mener at som jeg har sagt tidligere i denne debatten at <ee> er du minister for en regjering utgått av tre partier så representerer du alle de tre partiene
det betyr at din retorikk må avspeile det de tre partiene mener og synd
du kan ikke være bare for ditt eget parti
det er en annen forskjell og det mener jeg er et viktig å understreke
det betyr at når man uttrykker politi politikken i debatten så skal det altså være et uttrykk for hva FrP Høyre og Venstre mener uansett om du er Venstre- Høyre- eller FrP-representant i <ee> regjeringen
jeg mener Per Sandberg er en god statsråd i vår regjering
jeg mener Per Sandberg kan
jeg mener uansett at det er viktig å si at det er ikke bare å peke på medlemmer av regjeringen eller medlemmer av Fremskrittspartiets stortingsgruppe i denne salen i diskusjonen om hatske ytringer og hvordan man oppfølger
jeg tror vi alle må se på hvilken retorikk man bruker <ee> nettopp for meg som står og får <ee> kraftfulle angrep fra begge sider i denne debatten
<ee> vi mener MDG mener at vi trenger en oversikt over hvordan <ee> farlig ekstreme holdninger inklusive høyreekstreme holdninger har utvikla seg i denne perioden siden totusenogelleve spesielt
så mitt siste spørsmål er hva vil statsministeren og regjeringen gjøre framover for å unngå at vi får en ytterligere omdreining slik vi har sett allerede i mange andre land <ee> vi har handel med de siste årene
president for det første er det viktig å huske at åpen og ærlig debatt bidrar og at folk føler at de har en stemme som også er kritisk for eksempel til innvandring i debatten bidrar til at det blir mindre
altså <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> mye forskning sier at det kan bidra til mindre av den typen hatefulle ytringer rett og slett for man føler at man blir og mindre isolering i samfunnet for man føler at man faktisk blir hørt og at man ikke har <ee> at man har et utløp et sted
så vi må ikke glemme det i denne typen diskusjon om det
det betyr at jeg er opptatt av at ytringsfriheten også skal holdes
men regjeringen gjør mye på dette området
som en del av den strategien vi har lagt mot hatefulle ytringer er det i år utlyst fy tre forskningsoppdrag
<ee> det er <ee> kunnskapsoppsummering kartlegging av hatefulle ytringer som HL-senteret jobber med
det vil nettopp svare på hvor stort er det hvor mye er det
en underholdningsundersøkelse om likestilling diskriminering og hatefulle ytringer som er tildelt Fafo og omfanget av hatefulle de ytringer som er tildelt Institutt for samfunnsforskning
så vi vil fra ulike sider få <ee> dekket opp ganske mye av det som jeg tror <ee> spørsmålet dreier seg om
vi går da videre til neste hovedspørsmål fra Bjørnar Moxnes
president <ee> jeg skal hilse fra fra Sunndal da jeg besøkte aluminiumsverket på mandag
i saken om ACER så er landet splitta
en samla fagbevegelse et stort flertall i befolkninga er mot at Norge skal bli med i ACER
miljøbevegelsen er stort sett mot flere ka kraftkabler til utlandet
det samme med fagbevegelsen
men så har da Arbeiderpartiet inngått en avtale med Høyre FrP Venstre og MDG om innlemmelse i tredje energimarkedspakke
denne avtalen her den er lite verdt så lenge det ikke foreligger en rettslig bindende avtale med EU om hvordan EØS-regelverket vil bli praktisert
i avtalen mellom partene står det sitat
det er derfor nødvendig å høste erfaringer og gjøre grundige analyser før utvekslingskapasiteten økes ytterligere
men fra merknadene veit vi også at den planlagte kraftkabelen NorthConnect skal behandles ferdig før energiloven endres <ee> til at det bare er Statnett som kan eie og drive utenlandskabler
dette henger ikke på greip
kan Erna Solberg garantere at hun vil vente på disse erfaringene fra de to andre kablene før NorthConnect ferdigbehandles
det er altså forsyningssikkerhet
det er et spørsmål om å nå klimamålene <ee> gjennom o <ee> EUs <ee> energipakke
<ee> det er også sånn at vi har nasjonal kontroll over alle ressursene
jeg ser at det er en opphetet debatt <ee> knyttet til disse sakene
jeg mener at <ee> <ee> mange av disse spørsmålene også er ganske feilaktige <ee> knyttet til for eksempel hva vi mister av såkalt eierskap og hvilken suverenitetsoverføring vi gjør
det er jo sånn at vi har det mest integrerte <ee> delen av Europas energimarkeder i Norden
vi ha er jo en del av det europeiske energimarkedet i den for faktum at både vi selger vi er helintegrert med de <ee> med tre EU-land
Danmark Finland og Sverige
i tillegg er det stor utveksling nå til de baltiske landene allerede med kabler der
det betyr at det er et sannsynligvis det området resten av Europa ser på for hvor de skal sørge for å bygge ned flaskehalser andre steder for at nyutbygget <ee> fornybar kraft faktisk <ee> kan få en markedspris som gjør at vi bygger ut enda mer
dette dreier seg jo om at fornybar kraft må komme frem til der hvorfor hvor <ee> kraften forbrukes i Europa
at den ikke stoppes av flaskehalser på veien eller nasjonal regulering som forhindrer det
og det skylder jo og det er den eneste måten vi kan få ned bruken av kullkraft på <ee> og rett og slett få nok bruk av fornybar og skape markedet stort nok for å nå målene våre i Parisavtalen
og jeg mener at klimautfordringene er sånn at vi må tenke større enn bare det nasjonale markedet
<ee> EU ønsker jo som mål maksimalt <ee> <ee> prisforskjell på to øre kilowattimen
skal det bli mulig når du ser på prisene i Skottland versus Norge så må prisene i Norge opp og i Skottland ned
det er derfor fagbevegelsen er veldig bekymra for flere kabler og for å underlegge seg <ee> ACER
jeg vil gjenta spørsmålet som ikke ble besvart
kan Erna Solberg garantere at hun vil vente på erfaringene med de to andre kablene sånn det står i avtalen før man gir et svar til NorthConnect
<ee> og det har jeg svart på og dette er svar på saken
vi kommer jo ikke til å vente til vi ser effekten av nye
vi kommer til å fatte vedtakene knyttet til <ee> den søknaden som ligger
så er det jo sånn at nye kabler utover det vil vi måtte vurdere etter hvert hvis hvordan utviklingen er
men det er også viktig å huske mange snakker om hvordan Norge skal bygge ut andre energikilder fremover
de vil ikke bli bygd ut i Norge hvis ikke vi har avsetning på den kraften
i dag har vi på hvert fall på mellomlang sikt et overskudd av kraft i Norge
det blir ikke bygd ut sjøbasert altså havvindmøller i Norge nye vindmølleparker <ee> utbygging av mer sol
den energieffektiviseringen vi gjør i vårt marked vil ikke ha effekt hvis vi ikke faktisk deltar i markedet
her kom det et svar
<ee> det er oppsiktsvekkende
for det svaret nuller ut det som står i avtalen som Arbeiderpartiet framhever nå i enhver debatt nemlig at <ee> man skal høste erfaringer og gjøre grundige analyser før utvekslingskapasiteten økes ytterligere
det er nå altså bekrefta av Solberg at det stemmer ikke
man behandler NorthConnect før man får erfaringer med de to andre kablene
det bør alle der ute merke seg
videre står det altså i avtalen at norske myndigheter skal ha full styring og kontroll over alle avgjørelser med betydning for energisikkerheten i Norge
men hvordan kan norske myndigheter garantere dette
når fikk Erna Solberg rettslig kompetanse til å <ee> vurdere EU-retten
når kunne Erna Solberg gi garantier på vegne av en union vi ikke engang er med i <ee> og som er dynamisk og som kan endre sin politikk framover
hvordan kan vi ha full kontroll når vi ikke faktisk har full kontroll over EU som vi da gir kontroll til <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE>
president konklusjonen som representanten Moxnes nå trakk av hva jeg svarte var feil
som du hørte så sa jeg at vi skal gjøre konsesjonsbehandlingen i tråd med det som står i avtalen med Arbeiderpartiet
forsøk på å tillegge et annet innhold i det svaret jeg har gitt blir feil feil feil
så jeg håper jeg vi har avklart det ganske tydelig og greit
slik fungerer det
i tillegg så er det sånn at denne troen på at der sitter noen nå og mener at de skal overta norske nasjonale ressurser knyttet til dette det er òg helt feil
det man ønsker å få til er et internt marked som fungerer sånn som vårt marked fungerer i de nordiske landene i andre deler sånn at vi løser klimamålene våre
og mitt spørsmål burde egentlig vært vil de som er imot dette egentlig løse klimamålene og sørge for at vi når Parisavtalen
det blir nå oppfølgingsspørsmål fra Kjers Marit Arnstad
president jeg trur vi er nødt til å spørre om å få et presist svar ifra statsministeren fordi vi spør ikke om framtidige kraftkabler
vi spør ikke om nye kraftkabler
vi spør om NorthConnect
og i innstillinga så står det at konsesjonsbehandlinga av NorthConnect skal fortsette
og det betyr jo at NorthConnect kan bli godkjent
og da er vårt spørsmål <ee> ligger det noen forutsetninger i avtalen mellom Høyre Arbeiderpartiet og FrP omkring NorthConnect
og da sier statsministeren at <ee> konsesjonsbehandlinga skal fortsette under de forutsetningene som ligger i den avtalen og da spør jeg hvilke forutsetninger er det
president det en er en forutsetning at vi skal kunne konsesjonsbehandle denne men vi skal sørge for at det er klare og tydelige krav i tråd med det som <ee> ligger i avtalen med Arbeiderpartiet
siste hovedspørsmål blir da fra Hadia Tajik
i kontaktutvalget for regjeringen så har vi fire arbeidstakerorganisasjoner og vi har fire arbeidsgiverorganisasjoner
hvis ethvert utvalg vi setter ned skal være representativt for alle arbeidstakerorganisasjonene sine ulike synspunkter og ulike og grupper de organiserer så vil vi få veldig store utvalg og grupper
derfor er det ofte sånn at for å få bredden i synspunktene i trepartssamarbeidet så er det lurt å ha den typen ressursgrupper som er knyttet til offentlige utvalg og som kommer med innspill til de offentlige utvalgene
det mener vi er en god måte å løse noe av de utfordringene vi har
og da kan jeg for eksempel ta det spørsmålet knyttet til bygg- og anleggsbransjen
<ee> fordi at det er enkelt å si at vi burde hatt med en representant for ansattesiden <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> og en representant for for byggebransjen
problemet er at de er jo ikke enige om hvem som skal representere de
problemet er at byggebransjen har utrolig mange forskjellige deler som da vil føle at man representerer én del og ikke alle og derfor er det bedre å ha et bredt utvalg som representerer kompetansen og ekspertisen på de områdene de har
president det er en feil o misoppfatning hvis et <ee> <ee> et <ee> <ee> referanseutvalg eller en ressursgruppe knyttet til et offentlig utvalg <ee> <ee> kommer på et senere tidspunkt
de er jo en integrert del av arbeidet som ekspertgrupper bruker som referanse til å diskutere temaene og få innspill fra
og det er jo derfor du skal ha be fint å ha en bredde inn i den typen utvalg
<ee> derfor er det sånn at <ee> <ee> vi har ofte den type referansegrupper
det er ikke sånn at disse offentlige utvalgene representerer folk
det er eksperter som representerer sin fagkompetanse på akkurat det området for å bidra til noe annet
og så vil jo selvfølgelig alle utvalg etterpå bli lagt ut på høring med mulighet for å komme med innspill for organisasjonene
det er det som kommer i ettertid
det blir noen endringer i den oppsatte spørsmålslisten og presidenten viser i den sammenheng til den en elektroniske spørsmålslisten i salappen
det første spørsmålet som etter disse endringer tas opp til besvarelse er spørsmål nummer to fra representanten Sigbjørn Gjelsvik til kunnskaps- og integreringsministeren
spørsmålene vil bli tatt opp av representanten Oddvar Igland
Igland
ja jeg har følgende spørsmål til kunnskaps- og integreringsministeren
kommunene er opptatt av å sikre en så god overgang som mulig fra barnehage til skole SFO og mange kommuner har derfor utarbeida egne standarder for å sikre et mest mulig likeverdig tilbud
nå viser det seg at kommunene ikke kan kreve at private barnehager og skoler benytter kommunenes standarder eller rutiner
er statsråden enig i at dette framstår noe paradoksalt og hva vil statsråden i så fall foreta seg for å sikre at kommunene kan stille de samme kravene til de private som til de kommunale barnehagene og skolene på dette området
president det er viktig å legge til rette for at barn får en trygg overgang fra barnehage til skole og SFO
samarbeid mellom barnehage og skole er en forutsetning for å få til dette
regelverket gir ikke i dag klare regler eller en gjensidig forpliktelse for barnehager og skoler til å samarbeide om overgang <ee> be for barna
regjeringen ønsker å sikre at alle barn får en trygg og god overgang fra barnehage til skole og SFO
det ble foreslått at plikten skal gjelde for alle barnehager og skoler også private
videre ble det foreslått at skoleeier skal ha hovedansvaret for samarbeidet og utarbeide en plan for å gi barn en trygg og god overgang
denne planen vil gjelde for både kommunale og private barnehager
siden det er en betydelig større andel offentlige grunnskoler vil skoleeier i de fleste tilfeller være kommunen
private skoler og friskoler kan bygge på en annen pedagogisk retning og ha en annen organisering enn de offentlige skolene
skolene kan dermed ha behov for å ha egne overgangsordninger som skiller seg fra kommunens
disse skolene bør derfor få muligheten til å utarbeide egne planer for overgangen til sine skoler på samme måte som kommunene får
jeg vil legge frem forslag om å lovfeste en plikt til å samarbeide om overgangen for Stortinget i løpet av våren
ja president takker for <ee> for svaret
<ee> <qq>
det er jo som statsråden er inne på sånn at <ee> vi har <ee> nærmere femti prosent barnehager og sjøl er jeg aktiv lokalpolitiker <ee> på oppvekstrådet i <ee> i Asker kommune hvor det er situasjonen
kan statsråden <ee> bekrefte at det allikevel stiller seg slik <ee> eller vil det bli foretatt endringer i forho forhold til det forslaget som er lagt fram som sikrer dette
KS har jo etterlyst en lovhjemmel som forplikter disse <ee> private barnehageeierne og skoleeierne til å <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE>
ja president nå er jo representanten vel kjent med at <ee> det er <ee> Kongen i statsråd som skal bli kjent med innholdet i meldinger og proposisjoner før de legges frem for Stortinget også i denne saken
men det er slik <ee> at vi har varslet at det vil komme en plikt til å sikre overgangen fra barnehage til skole
og som også departementet tar opp i dette høringsforslaget så pekes det jo nettopp på at dette som knytter seg til å sikre en best mulig overgang <ee> ikke er på en måte går inn på det pedagogiske området
jeg vil bare avslutte med å spørre statsråden <ee> når tid ventes <ee> kan vi vente saken til Stortinget
president <ee> jeg antar at representanten også er kjent med at <ee> at <ee> regjeringen varsler aldri hvilken dag en sak kommer opp men jeg sa i mitt innlegg i løpet av i løpet av våren
så tror ikke jeg det er noe reell uenighet <ee> i i denne saken
<ee> den blå-grønne regjering fremmer som første regjering en en en plikt til å sikre denne overgangen
det er <ee> viktig og det er riktig fordi vi vet at tidlig innsats er nødvendig og da å sikre den trygge overgangen fra barnehage til skole det må vi få til
neste spørsmål er fra representanten Jon Gunnes til samferdselsministeren
spørsmål nummer tre
Gunnes vær så god
NRK melder at <ee> norske mobilkunder betaler vesentlig mer for mobildata enn våre nordiske naboland
i Norge betaler vi i gjennomsnitt nittisju kroner per gigabyte mens i Danmark betaler kundene tredve|tretti kroner og i Finland tretten kroner
Forbrukerrådet en selvstendig mobilanalytiker og en professor i konkurranseøkonomi f fra Universitetet i Bergen mener at dette skyldes mangel på konkurranse i mobilmarkedet
hva mener statsråden bør gjøres for at den norske forbrukeren kan få datatrafikk på likere vilkår enn de and <ee> enn de andre nordiske landa
president <ee> la meg takke for spørsmålet om et tema som er viktig
derfor er jeg opptatt av at vi skal ha både god dekning og <ee> ha konkurransedyktige priser i Norge
som en tar opp i spørsmålet så er vi ikke helt der vi skal være ennå
vi ligger veldig langt framme på dekning i Norge langt bedre enn de aller fleste andre land
men på kostnadssida så har det medført at vi har høgere kostnader som en her viser i spørsmålet
alt i alt til tross for at vi bor relativt spredt <ee> har en annen bosettingspolitikk enn både <ee> de andre eller de andre de nordiske landene så har vi altså <ee> veldig høg kvalitet på mobilnettene
det andre som jeg skal dra fram det er at vi har hatt en økning i investeringene
det i seg sjøl er bra fordi det viser at vi leverer bedre tilbud til innbyggerne men det har òg en kostnad som må dekkes inn
i Norge går de opp
og det tyder på at vi har konkurranse ikke bare på lav pris men på god dekning og det er nok med å påvirke prisnivået vi har
vi følger nøye med på den utviklingen som er i mobilmarkedet og vi sammenligner utviklingen med våre naboland sånn som tallene òg fra representanten viser
vi er opptatt av å styrke konkurransen og vi har lagt opp en del ting gjennom blant annet digital agenda og der vi har en verktøykasse som består både av markedsregulering og frekvensforvaltning
nettopp fordi at vi har det prisnivået en har så er det et tegn på at gjerne konkurransen ikke er sterk nok når det gjelder kostnader eller pris men vi har en sterk konkurranse når det gjelder dekning
Norge er derfor ett av to land i Europa som har funnet grunn til å opprettholde regulering av markedet for tilgang til mobilnett
Telenor sin posisjon i markedet er så sterk at det fremdeles anses som nødvendig å ha sektorspesifikk regulering for å sikre konkurrentene forutsigbar tilgang til Telenors infrastruktur
det i seg sjøl er jo et signal om at vi ikke er fornøyd med hvordan|1 markedet er totalt sett sjøl om vi har mye vi kan skryte av som jeg nevnte
frekvensforvaltningen har lagt til rette for konkurranse i markedet blant annet gjennom bruk av frekvenstak når vi auksjonerer ut
<ee> der er altså tak på hvor stor frekvensmengde en eller flere tilbydere kan erverve seg i tildelingsprosess
vi gjør òg andre ting for å stimulere tilbudsida for å redusere framføringskostnader sånn som jeg har nå <ee> nettopp gjort med graveforskriften
<ee> og vi håper og tror at over tid så vil dette bidra til at de kostnadsnivået du ser kommer ned og er mer konkurransedyktig med utlandet
Gunnes
<ee> priser vi oss nå ut <ee> fra å være et <ee> verdensledende land innen mobilbruken til faktisk og <ee> komme langt ned på lista
president <ee> mitt svar til det er at nei jeg tror ikke vi priser oss ut
at vi har en høgere pris per enhet det viser tallene
når det gjelder dekning så ligger vi altså blant de beste om ikke det beste i verden
når det gjelder farten på dataoverføring så er vi òg blant de aller beste i verden
og sånn sett så får du altså der er en sammenheng med det det du betaler og det du får og jeg tror for mange så er det faktisk de fleste vil betale litt mer hvis de får får en vesentlig bedre tjeneste
ja president <ee> jeg ser at det er <mm> <ee> lyspunkter og ikke minst at det er <ee> man følger godt med men jeg er <ee> oppriktig bekymra for det med 5G
for den er nå <ee> på full fart inn <ee> som for eksempel i USA kommet veldig langt
<ee> vi har land i Europa som har kommet veldig langt
er statsråden bekymra i forhold til den farten vi innfører 5G på i Norge
nei nåd altså når det gjelder <ee> mobilnettets kvaliteter med tanke på dekning med tanke på fart <ee> og med tanke på investeringsnivå så har Norge liten grunn til å være bekymra rett og slett fordi at alt som jeg nevnte
erfaringene mine fra Barcelona det er at våre naboland våre <qq> europeiske venner og ikke minst i andre land utenfor Europa så opplever de i mange steder reduksjon i investeringer
vi har opplevd en kraftig økning <ee>
når vi overtok i tjuetretten så var altså fo f så var investeringene i telekombransjen syv milliarder
nå er det over ti milliarder
det viser at rammebetingelsene for å kunne tjene penger for å ville investere er bra men samtid og og det v ser vi òg at Norge har altså verdensrekorden når det he gjelder hastigheten innenfor 4G-nett
vi ligger langt framme når det gjelder 5G
men det som jeg er opptatt av der skal være en balanse mellom hvor godt nettet er og det som vi som forbrukere betaler for og der er konkurransen vesentlig
og der har vi flere grep som vi både praktiserer og som vi skal innføre de kommende <ee> tiden som skal jo klare å ivareta det som jeg oppfatter representanten Gunnes òg er opptatt av
neste spørsmål er fra representanten Ivar Odnes til samferdselsministeren
president det er et viktig tema som blir tatt opp her og det er noe som vi har jobbet med iherdig men som vi åpenbart ikke er i mål med
Riksrevisjonens rapport var i utgangspunktet veldig bra
den ga et nyansert bilde til årsakene til at de målsetningene <INAUDIBLE> hatt noen av de mest verbalt kommunisert over tid noen av de e etter hvert slått fast i storting og regjering <ee> ikke har blitt nådd
<ee> v denne rapporten <ee> må jeg minne om den hadde vel en tidshorisont fra totusenogti til totusenogfemten <ee> og der viser en at <ee> en ikke har fått den utviklingen en ville
pressemelding og sånn som kom ut etterpå meiner jeg var mindre nyansert og det er gjerne den som har prega samfunnsdebatten i for stor grad
men ser en altså på hovedrapporten så ser en en del ting som funker men òg en del ting vi må bli bedre på
vi har satt i gang veldig mange tiltak
<ee> noen av de før tjuefemten men veldig mange av de <ee> får egentlig ikke effekt nå før de siste årene
og det gjør at jeg er mye mer optimistisk på hvem jeg vil kunne få av tall etter hvert som tiden utvikler seg
la meg vi|1 nevne noen eksempler
for det første der blei i pressemeldingen nevnt at ulykkesfrekvensen på tungbil var veldig høg i perioden totusenogti til totusenogtretten
det syns jeg var et <ee> trist tidspunkt å sette punktum fordi fra tjuefjorten og framover så har det vært en markert nedgang
det viser at veitransport er ikke så ulykkesutsatt nå som det det var i henhold til det som blei kommunisert
de siste to årene så har en hatt en økning i godstransport på jernbane når det gjelder konteiner
der har vært en kraftig økning når det gjelder tømmertransport på jernbane så hadde en utvida den perioden så ville en sett at sannsynligvis så har en nådd et punkt der ting nå peker i riktig retning og ikke i feil retning
når vi ser på det som skjer på gods på sjø så kunne en sågar i Nationen som jeg tror representanten leser flittig <ee> sjå|se at det hadde vært en økning i <ee> sjøtransport i året som gikk
vi ser at den støtteordningen som regjeringen fikk flertall i Stortinget for å innføre og som trådte i kraft i fjor har gitt større resultat <ee> når det gjelder inngåtte kontrakter enn det vi egentlig kunne drømme om
<ee> med den ordningen som kjem|kommer til å bli videreført og vil vokse framover i i omfang og det gjør òg at jeg tror at vi har sett at der ko har kommet i gang virkemidler som som snur denne trenden
jeg meiner det er rett at vi bygger bedre veier at vi legger til rette for at den godset som skal gå på på vei har forhold som gjør at yrkessjåførene på vei kan rett og slett leve bedre enn det de har gjort
samtidig så er jeg opptatt av at den godsmengden som skal langt og som burde reist kollektivt på jernbane eller på kjøl får bedre konkurranseforhold
ja <ee> president det er noe av det jeg har på blokka mi <ee> for å se hvordan|1 vi kan <ee> på ulike måter stimulere til bruk av jernbane
<ee> så tenker jeg <ee> ut fra de erfaringene jeg har med å ha snakket med godstransportbransjen så er noe av det aller viktigste for de det er at der er forutsigbarhet på leveranser
da er der ikke nok forutsigbarhet til at godskunden tør bruke jernbanen for da står ofte en lastebil i motsatt ende og venter på å få varene heilt fram til butikk eller fabrikk
derfor har vi lagt inn i Nasjonal transportplan nå en <ee> godspakke på atten milliarder kroner
Jernbaneverket når de eksisterte sa at for første gang kom der penger sammen med løftene om gods på jernbane der er en godsmilliard som ligger inne
sånn at det å oppgradere infrastrukturen er det første virkemiddel for å levere mer
støtteordning kan <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE>
<INAUDIBLE> Solvik-Olsen
ja president <ee> dette er òg en viktig del av det med gods
<ee> ofte så snakker vi om gods <ee> i form av konteinere mens nettopp tømmernæringen her har jo hatt en eventyrlig vekst når det gjelder <ee> volum på jernbane
og det ønsker jeg <ee> skal kunne videreføres
det å slippe å få <INAUDIBLE> over på lange transporter på vei er viktig
men da er det òg viktig at terminalene oppgraderes at der går flere godstog at du har økt kapasitet
det som jeg har vært og besøkt den terminalen og andre terminaler i området som representanten nevner
der var stor glede når vi la fram godspakken vår fordi at endelig kom der en heilhetlig tilnærming
og det som òg er kjekt er at når vi er i Mo i Rana så peker de på investeringer som må gjøres i innlandet for å få gods til å fungere bedre
det er min ambisjon at vi fortsatt skal sjølsagt gjennomføre dette
nå kommer Jernbanedirektoratet med sin handlingsplan niende april og det vil være neste skritt
<INAUDIBLE> <INAUDIBLE> omme
neste spørsmål er fra representanten Kjersti Toppe
også det til samferdselsministeren
president jeg setter pris på engasjementet fra representanten når det gjelder dette ubåtvraket
vi har <ee> òg tenkt at vi skal få fiksa noe ikke bare utrede det
det har lege|ligget der altfor lenge uten at tilstrekkelig ting har blitt gjort
som en <ee> nevner så har der blitt e etablert en støttefylling
det har jeg jo orientert Stortinget om flere ganger og vi har hatt runder før i spørretimen om dette sånn at informasjonen her vil være stort sett den samme som en fikk sist
vi har gått videre fra og utreda dette <ee> sånn som forrige regjering har gjort til å faktisk gjennomføre tiltak
uavhengig av hva|1 slags løysing en vil velge når det gjelder sjølve kvikksølvet så var det å få etablert en støttefylling viktig
den har blitt bygd
det har kosta mye penger men vi fikk nå i mars et brev fra Kystverket om at de anser at det tiltaket har vært|1 vellykka at ting har etablert seg ting er stabilt og at vi da kan jobbe videre med det som blir den endelige løysingen