scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og ønsker man ja så kan man òg samarbeide om beredskap mellom ulike nettselskap slik at man sikrer <ee> en best mulig beredskap og et eksempel på det president er det samarbeidet vi i dag har mellom Nettalliansen og Validér
da har ingen bedt om replikk og vi går tilbake på talerlista og neste taler er Runas Sjåstad
og de talere som nå får ordet vil ha ei taletid på inntil tre minutter
<ee> som jeg sa tidligere så synes jeg Reiten-utvalget gjorde en god og grundig jobb
dem pekte på mange gode punkter i rapporten Et bedre strømnett
mye av det er tatt inn i energiloven
samtidig så var det omstridt i forhold til funksjonelt skille og vi har hatt en diskusjon sånn at man går ikke tilbake på alle de vedtakene man gjorde men det er ett vedtak man har vært misfornøyd med
og da reagerer jeg på ordbruken fra representanten Eskeland når hun beskriver <ee> flertallet sin politikk som ping-pong-politikk
jeg har respekt for at man er politisk uenig president men jeg synes det er respektløst fordi man er uenig å karakterisere flertallet for å drive med ping-pong-politikk
så det er jeg ikke enig i
og så etterlyste samme representanten forutsigbarhet
ja det er sånn at man satte en frist <ee> til første januar tjuetjueén med å gjennomføre funksjonelt skille og det betyr ikke at alle har gjort jobben og så blir det reversert nå
så vidt jeg vet så er det de færreste som er kommet i gang og dem som har kommet i gang ville kanskje ha gjort det uansett
så flertallet vi driver ikke ping-pong-politikk tvert imot så er vi veldig forutsigbare
vi mener akkurat det samme nå som vi gjorde i tjueseksten da det ble behandla
neste taler er Ole André Myhrvold
<ee> jeg vil støtte foregående taler
<ee> det er altså ikke Stortinget som driver ping-pong-politikk men velgerne som har gitt et nytt flertall i Stortinget
vi har en regjering president som snakker til stadighet om forenkling og mindre byråkrati men med kravet om funksjonelt skille så gikk utviklinga gæren vei
kravet om funksjonelt skille fører til et <ee> meningsløst byråkrati i de mindre nettselskapene og har også en kostnadsside
argumentet om at vi trenger et skille for å sikre at nettselskapene ikke kan bruke eller utnytte sin monopolsituasjon som konkurransefortrinn faller på sin egen urimelighet president
nettvirksomheten er gjenstand <ee> for et strengt regulert <ee> regime jamfør kontrollforskriften og utsatt for streng revisjon for å sikre at kryssubsidiering ikke skal skje
derimot president vil kravet om et funksjonelt skille svekke lokalsamfunnsutviklinga
den vil også svekke det lokale eierskapet og den lokale tilhørigheta
mange mindre nettselskap og energiselskap er blant sine lokalsamfunns viktige støttespillere
president jeg våger påstanden om at uten de lokale energiverkene ville faktisk Norge sett ganske annerledes ut
jeg har sjøl vært tett på et lokalt nettselskap som selskapets generalforsamling og jeg opplever at de fleste lokale energiverk er framoverlente endringsvillige og på god vei inn i den digitale tidsalder
men jeg ser ingen sammenheng med disse samfunnsendringene som beskrives og kravet om et funksjonelt skille
president derfor er jeg glad for at Stortinget i dag gjør et framtidsretta vedtak og lar <ee> oss ha mulighet til fortsatt å opprettholde små <ee> lokale nettselskaper som kan være pådrivere i sitt lokalsamfunn
det er blitt sagt at funksjonelt skille er byråkratiserende
til det vil jeg si president at svaret på det er nei
avmonopolisering pleier å ha en avbyråkratiserende effekt
empiri kan være greit å forholde seg til man kan lære noe av det
man kan se hva avmonopolisering har ført til andre steder
det ønsker ikke flertallet å forholde seg til
det betyr ikke at det ikke vil være en omstillingsprosess og en omstillingskostnad
det er det alltid også når man endrer til noe bedre
det er blitt sagt president at dette er fordyrende for kundene
vel det var jo noe av det som var problemet med kryssubsidieringen
det kunne være fordyrende for kundene
den risikoen er flertallet ikke interessert i
og så registrerer jeg at Arbeiderpartiet og Senterpartiet ikke liker kritikken som er kommet blant annet fra representanten Eskeland i hennes gode innlegg
kritikken om at disse partiene driver med en ping-pong-politikk
nei men hva er det de driver med da hvis det ikke er ping-pong-politikk
Sjåstad sier vi står for det vi alltid har gjort
Myhrvold sier Stortinget har fått et annet flertall og det må man forholde seg til
Arbeiderpartiet har jo ikke drevet med noe annet enn vingling de siste to og et halvt kanskje til og med tre årene i sak etter sak etter sak
så på den måten så er det kanskje beundringsverdig at dette politiske konkursboet er i stand til å holde ett standpunkt fast
men jeg skal fortelle hva som menes med ping-pong-politikk
fordi omstillingsprosessen er allerede i gang president
og den skal nå plutselig reverseres
og da har jeg lyst til å dra en parallell til hvordan ansvarlige partier tenker og i dette tilfellet da regjeringspartiene
og det er der uansvarligheten til Arbeiderpartiet igjen kommer inn
man klarer ikke å forholde seg til endringer som har satt seg
president representanten Heggelund snakker om avmonopolisering men det er jo ikke det vi snakker om i dag
vi snakker om det funksjonelle skillet
nettet vil jo fortsatt være en monopol
for Senterpartiet så er det viktig at <ee> nettet at lokalsamfunnene også skal være med og forme det her
det er ofte lokale kommuner som eier de små <ee> energiselskapene
<ee> de har tatt strategiske valg av hensyn til sine innbyggere ofte
og det mener jeg det skal være rom for også i framtida
men <ee> verken Heggelund eller jeg har trolig mer enn én kabel inn i veggen så monopol vil det være her uansett
det er ikke det denne saken handler om
den handler om vi skal kunne ha variasjon i antall selskaper og selskapsstruktur i landet vårt
og jeg mener at det skal være rom for både Hafslund og Rakkestad Energi
det skal være rom for både BKK og Fitjar Kraftlag
president <ee> alle er enige om at det er riktig med et selskapsmessig skille mellom konkurranseutsatt virksomhet og monopolvirksomhet
og ja til representant Myhrvold
til representanten Ole André Myhrvold i Senterpartiet
så <qq> det vi diskuterer i dag er jo om vi skal ha ulike regler for små og store ikke om du kan være liten eller stor om du skal være i distriktene eller i i rundt de store byene
<ee> og det er jo et spørsmål om hvordan vi fordeler demokratiet blant annet
<ee> nå har jeg vært på både på eiersida som folkevalgt <ee> i det systemet her men jeg har også vært på andre sida og prøvd å få kommunal virksomhet til å energieffektivisere
<ee> og da kom jeg jo borti at noen <ee> noen kommuner hadde gamle kraftavtaler som gjorde at man hadde en lavere pris
det her er ikke nødvendigvis sånn nå lengre men det hadde det satt seg kultur at nei e energi det har på en måte ingen pris <ee> og dermed så har vi ikke trengt å energiøkonomisere
<ee> så kan en også stille spørsmål om det å ikke slippe til andre <ee> andre kraftleverandører <ee> er hensiktsmessig eller er det en type kryssubsidiering
<ee> og det har vært kamper opp igjennom når nye aktører produserer kraft at dem ikke slipper til på nettet
<ee> nå er det også på vei ut heldigvis
<ee> der nettleverandørene er blitt mer offensive
men det handler om det skillet <ee> vi snakker om i dag <ee> at det har vært muligheter for å <ee> å diskriminere
<ee> og det samme debatten kan vi også knytte til teknologi
<ee> det å holde holde teknologi unna eller ikke ta den i bruk kan også være en form for en kryssubsidiering eller en diskriminering
og det er viktig å sette det skillet
det er det vi diskuterer
enten du er liten eller stor så bør du <ee> holde de herre interessene adskilt <ee> og særlig også nå når vi får mange andre hensyn å ta <ee> ta framover
med nye kraftprodusenter med ny teknologi så blir interessene flere og da bør vi være ryddige
da har ingen flere bedt om ordet og debatten i sak to er avslutta
og da er det også sånn at <ee> debattene i både sak én og to er avslutta og vi kan ringe til votering
da er Stortinget klar til å gå til votering
innstilling fra Energi- og miljøkomiteen om representantforslag om utjamning av nettariffene
Stortinget ber regjeringa utrede ulike modeller for utjevning av nettariffene i Norge og komme tilbake til Stortinget med dette som egen sak høsten tjueatten
dem som stemmer imot bes reise seg
innstilling fra Energi- og miljøkomiteen om representantforslag om endringa i energiloven
Høyre Fremskrittspartiet og Venstre har varsla at dem vil stemme imot
dem som stemmer for innstillinga bruker forknapp og sitter og dem som stemmr imot bruker motknapp og reiser seg
voteringa er avslutta
for innstillinga stemte femti imot stemte førtisju
dermed er innstillinga vedtatt
referatet er omdelt på representantene sine plasser og publisert på salappen
tre hundre og én foreslås behandla etter forretningsorden paragraf trettini annet ledd bokstav C
tre hundre og to foreslås sendt justiskomiteen
tre hundre og tre foreslås sendt næringskomiteen
Storingets møte er lovlig satt
representantene Freddy de Ruiter Sverre Myrli og Bengt Morten Wenstøb som har vært permittert har igjen tatt sete
presidenten vil foreslå at det velges en settepresident for Stortingets møte i dag og anser det for vedtatt
presidenten vil foreslå Hans Andreas Limi
andre forslag foreligger ikke og Andreas Limi anses enstemmig valgt som settepresident for dagens møte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nittisyv
og før sakene tas opp til behandling vil presidenten opplyse om at møtet i dag fortsetter utover klokken seksten
innstilling fra Stortingets presidentskap om godtgjørelser for stortingsrepresentantene og regjeringens medlemmer innstilling fire hundre og femtiåtte S tjueseksten tjuesytten
første taler s er Svein Roald Hansen
Hansen vær så god
president <ee> presidentskapet legger i dag fram innstilling om reguleringen av godtgjørelsen for stortingsrepresentantene og regjeringens medlemmer
presidentskapet fremmer et enstemmig forslag om at Stortinget fastsetter godtgjørelsen <ee> i tråd med det Stortingets lønnskommisjon har foreslått i sin innstilling
kommisjonen har innhentet opplysninger fra flere hold for å kartlegge lønnsutvikling i norsk arbeidsliv både fra privat offentlig og offentlig virksomhet
kommisjonen viser til at til den enighet det har vært om at nivået på årets oppgjør <ee> og som tidligere år har lønnskommisjonen lagt vekt på den forventede årslønnsvekst ved årets oppgjør
lønnskommisjonens innstilling innebærer en årslønnsvekst i tjuesytten for stortingsrepresentantene og regjeringens medlemmer på to komma fire prosent
det er med utgangspunkt i beregnet årslønnsvekst i så vel statlig kommunal som privat sektor
president presidentskapet viser til at lønnskommisjonen vil fremheve at utviklingen de siste år med blant annet høy høyere arbeidsledighet og lavere oljepriser har bidratt til moderate lønnsoppgjør
dette er presidentskapet enig i
og på bakgrunn denne bakgrunn president så anbefales presidentskapets tilråding
neste taler er <ee> Snorre Serigstad Valen deretter Karin Andersen
<ee> en kan vel si det sånn at stortingsrepresentantene går fra sommerfest til lønnsfest
det er jo ikke sånn president at disse godtgjørelsene <ee> fastsettes i et vakuum sjøl om en noen ganger kan få inntrykk av det ved måten dette behandles på i Stortinget
disse debattene pleier å være en ganske kortvarig affære
der Stortinget gjerne bruker grundig med tid på å diskutere viktige saker som alkoholservering i park og tivolilov så bruker vi kort tid på å diskutere fastsettelsen av vår egen godtgjørelse
jeg har lyst til å først innledningsvis president ta litt tak i i i innstillinga fra presidentskapet og <ee> forslaget fra lønnskommisjonen for godtgjørelser fra første mai tjuesytten
<ee> som kommisjonen skriver sjøl og jeg siterer
i kommisjonens innstilling for tjueseksten påpekte kommisjonen at det over tid har utvikla seg en avstand mellom lønnsutviklinga til sentrale ledergrupper i staten og stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer
dette bekreftes også i statistikk som kommisjonen bestilte fra Statistisk sentralbyrå i tjuefemten
og så skriver <ee> kommisjonen videre <qq> og jeg siterer
kommisjonen påpekte i denne innstillingen at den anser det naturlig at godtgjørelsen til henholdsvis statsminister og regjeringsmedlemmer over tid bør ligge på et slikt nivå at den reflekterer det ansvaret som til enhver tid tilligger medlemmer av regjeringen
lønnskommisjonen er av den oppfatning at det ikke er tilsiktet at denne gruppen har falt så vidt bak lønnsutviklingen til ledere i staten og at man på sikt bør rette opp denne mindrelønnsutviklingen
på en måte er jeg jo helt enig president
det er få mennesker i dette landet som bærer et større ansvar enn statsministeren og det bør også gjenspeiles i statsministerens status og gjerne også lønnsfastsettelse
de respektive statsrådene som statsråden som er til stede her i dag bærer også et betydelig større ansvar enn de aller fleste andre ledere i staten vil jeg hevde
jeg vil igjen sitere kommisjonen som skriver
lønnskommisjonen vil framheve at samfunnsutviklingen de siste ti år med blant annet høyere arbeidsledighet og lavere oljepriser har bidratt til moderate lønnsoppgjør
jeg er slett ikke sikker på det president
<ee> og derfor stusser jeg også på at dette framheves så tydelig i innstillinga til årets oppgjør eller årets <ee> fastsettelse av godtgjørelse til stortingsrepresentanter
det er nærmest som om det er en slags moderasjon i å øke godtgjørelsen til en stortingsrepresentant med tjueén tusen kroner og et regjeringsmedlem med enda mer president
og det henger jo ikke på greip
det å <ee> bevilge seg sjøl en økning på to komma fire prosent i den konteksten vi befinner oss i nå det vil mange hevde er umusikalsk
og akkurat begrepet umusikalsk kommer jeg tilbake til seinere i mitt innlegg president
for som jeg sa de her godtgjørelsene fastsettes jo ikke i et vakuum
<ee> og derfor har jeg med meg grunnlaget for inntektsoppgjørene i tjuesytten altså hovedrapporten fra Det tekniske beregningsutvalget for tjuesytten
<ee> og jeg tror veldig mange mennesker med en betydelig lavere lønn enn det stortingsrepresentanter har ville satt svært stor pris på en lønnsøkning på tjueén tusen kroner og jeg antar også at de syns en økning på tjueén tusen kroner er ganske mye penger
og samtidig som vi har denne debatten her president så var det altså sånn at antall arbeidsledige i tjueseksten bare i Rogaland var på elleve tusen sju hundre og femtién mennesker
i Hordaland ni tusen fire hundre og åttitre
i Møre og Romsdal fire tusen fire hundre og syttien
og det er en økning fra året før på henholdsvis to tusen ni hundre og femti åtte ett tusen åtte hundre og tjuefire og åtte hundre og førtiseks flere mennesker som mangler jobb
at en enslig lønnstaker uten barn med en inntekt på sju hundre og femti tusen kroner som jo er ja noe mer sammenlignbart med det godtgjørelsesnivået stortingsrepresentanter ligger på hadde en negativ vekst i reallønn etter skatt på én komma én prosent
og at et ektepar med to barn der husstanden til sammen har en inntekt på sju hundre og femti tusen kroner hadde en negativ reallønnsutvikling på én komma to prosent
det er altså sånn at de aller fleste mennesker i løpet av året i fjor faktisk fikk mindre å rutte med i kjøpekraft
og det er jo historisk når det kommer til lønnstakere
det er svært uvanlig <ee> i Norge at det skjer men det er ikke alle som har vært velsigna med kjøpekraftsvekst i alle de foregående år
<ee> jeg be sikter til pensjonistene og de kommer jeg også tilbake til etterpå
i tjueseksten så økte forskjellene i Norge president
snart har Norge ett hundre tusen barn som lever i familier med såkalt vedvarende lavinntekt
kanskje har vi passert det tallet allerede
det er jo en viss treighet i rapporteringa av disse talla
det er en dyster milepæl for et land som legger sin stolthet i små forskjeller og like muligheter for alle
i takt med økte forskjeller så har også sikkerhetsnettene i landet vårt blitt svakere
det borgerlige flertallet som nå styrer og som aleine kan danne flertall for den her økninga i godtgjørelsen som ligger på bordet nå president men som nå har styrt da i fire år de har kutta i sykehusenes budsjetter
de har kutta i fysioterapitilbudet for mange
de har kutta i barnetillegget for uføre forsørgere og noen rammes svært hardt
ifølge Finansdepartementet så var det sånn at i tjuefemten så var det tre hundre og sekstisju familier som i snitt ble fratatt tjueni tusen kroner hver i ytelser
det er også sånn at mange tusen mennesker ikke lenger kvalifiserer til bostøtte <ee> som følge av politiske endringer regjeringa har gjort
det er konkrete endringer i livene til mange tusen mennesker
det merkes for veldig mange
regjeringa har også fjerna målet om et universelt utforma Norge innen tjuetjuefem altså en vid bukett av nye ideer og bedre løsninger
som sagt så fikk lønnsmottakerne i tjueseksten lavere kjøpekraft
vi hadde altså reallønnsnedgang i Norge
folk flest fikk for første gang sia krigen mindre å rutte med
og likevel så skal vi i dag og uten at det var lagt opp til debatt president jeg vil vel kanskje antyde det tenkt å bevilge oss sjøl en lønnsøkning på tjueén tusen seks hundre og syttifire kroner
pensjonistene fikk også lavere kjøpekraft i fjor men det var ikke første gang de opplevde det
det har de nå fått tre år på rad
regjeringspartiene er såpass flaue over det dårlige trygdeoppgjøret i år og håndteringa av dårlige trygdeoppgjør tidligere år at de i år nekta å behandle det i Stortinget
det er svært travelt i en rekke komiteer sa Høyres Arve Kambe fra den talerstolen her i sin begrunnelse for å ikke ville behandle trygdeoppgjøret i år
og det har han jo rett i for så vidt
det er travelt på Stortinget for tida
vi skal for eksempel stortingsbehandle vår egen godtgjørelse og vi skal sette den opp med tjueén tusen seks hundre og syttifire kroner
det kan ta tid president
jeg skal være med på det
men jeg synes jo disse to sakene hører sammen
denne godtgjørelsen president økninga i den som trer i kraft første mai er ikke det eneste som trer i kraft første mai i år
det gjør også årets trygdeoppgjør
et trygdeoppgjør som Stortinget ikke hadde tid til å behandle og som ikke Stortinget syntes det var viktig å diskutere
men det er jo ikke sånn at alle president i løpet av disse siste åra har opplevd innstramminger og kutt
den rikeste promillen i Norge har i snitt
altså den rikeste tusendedelen av Norges befolkning har i snitt fått to hundre og sekstifire tusen fem hundre kroner hver i skattekutt de siste fire åra
to hundre og sekstifire tusen fem hundre kroner hver
det er nesten hundre ganger mer enn det den halvparten av oss med minst formue har fått i skattekutt
i løpet av denne perioden så har noen grupper rett og slett fått veldig mye mer å rutte med president
det er forskjellige mennesker
det er mennesker som driver med forskjellige ting
<ee> de aller fleste av dem er sikkert veldig hyggelige mennesker
jeg unner de alt godt
men det de har til felles er at de fra før av hadde mye formue
de som har blitt ramma hardest derimot av de politiske valgene den her salen har tatt de siste fire åra det de har til felles er at de er mer utsatt enn folk flest i Norge
de bor i en familie der den ene personen den ene forsørgeren er ufør kanskje har slitt ut kroppen sin i arbeidslivet etter et langt liv i arbeid kanskje har fått en kronisk sykdom eller er født med en kronisk sykdom
dette er mennesker som det samme Stortinget som bevilger to hundre og sekstifire tusen fem hundre kroner i skattekutt til den rikeste promillen tvert imot fratar mange tusen kroner i året å leve for
gjør det vanskeligere å få tilgang på fysioterapi
gjør det vanskeligere å ha rett på bostøtte
om slik politikk får virke over tid president så kan du forandre hva slags samfunn vi egentlig er og hva slags muligheter vi har
en av de flotteste tingene med Norge <ee> som vi både har hørt statsministeren snakke om sjøl finansministeren samtlige partiledere det er at vi er et samfunn med små forskjell forskjeller og med tilhørende høy grad av tillit
vi stoler på hverandre i Norge
vi stoler så mye på hverandre i Norge at vi har et parlament som er basert på utbytting som betyr at sjøl om de ulike partiene her i salen representerer grunnleggende ulike samfunnsinteresser så er vi enige om at forholdstallet partiene imellom skal være konstant
det er en grad av tillit president som du ikke finner i veldig mange andre parlamenter
det er en grad av tillit som ikke for eksempel ville fungert i den amerikanske kongressen der spillet rundt selve voteringa er en stor del av hele virket som folkevalgt
men den tilliten her er jo ikke bare politikere imellom
den tilliten vi ly nyter utrolig godt av i Norge er også mellom folk
i Norge så legger folk igjen mobiltelefonen sin eller PC-en sin på kafébordet mens de skal inn på toalettet så regner de med at de som sitter rundt de passer på
og i Norge så er det sånn at hvert år så kan du motta selvangivelsen din på mobiltelefon
du får en SMS fra staten der det står dette skal du betale i skatt i år
<qq> og hva svarer de fleste med
de svarer OK staten og så betaler det de skal i skatt
altså det det er jo helt utrolig president
<INAUDIBLE> se for dere et sånt system fungere for eksempel i Italia
ikke noe stygt sagt om Italia men graden av tillit mellom borgere flest og de offentlige institusjonene er nok betydelig lavere der
denne veldig høye graden av tillit har ikke kommet av seg sjøl
det finnes det god empiri på også
det er sånn ganske gjennomgående at samfunn med små forskjeller også nyter større tillit mellom folk
det er ikke sånn at folk ikke legger merke til det at Stortinget har tid til å ha en debatt om sin egen godtgjørelse som for øvrig skal opp men ikke har tid til å ha den minste debatt om at pensjonister flest i Norge får mindre å rutte med
de to sakene henger sammen president
og jeg tror det er skadelig for den tilliten folk føler overfor hverandre i Norge over tid hvis den her typen prioriteringer vedvarer i Stortinget
jeg sier ikke at den norske modellen kommer til å bryte sammen i år fordi Stortinget ikke har behandla trygdeoppgjøret men bevilger seg sjøl tjueén tusen kroner i godtgjørelsesøkning
likevel må de stå lenger i arbeid for å greie å få full opptjening for eksempel
den forskjellen merker folk seg
det er jeg helt overbevist om president
skal dvele litt ved
<qq> <ee> beklager president
skal dvele litt med Arve Kambes uttalelser i forbindelse med trygdeoppgjøret
han sa altså følgende da SV foreslo å få behandla trygdeoppgjøret i Stortinget
det er svært travelt i en rekke komiteer og dette er et forslag som kunne vært foreslått og behandla en rekke ganger tidligere i løpet av sesjonen
nå må jeg bare legge til at det er jo litt vanskelig å få behandla trygdeoppgjøret i Stortinget president før trygdeoppgjøret har funnet sted
så akkurat hvordan representanten Kambe har tenkt da han argumenterte på den måten kan han nesten gjøre rede for sjøl
men han sa en ting til
det er ikke noe hastverk med saken
vel altså det er jo fullt mulig å mene president men jeg vil jo si at det er jo når trygdeoppgjøret g løper når trygdeoppgjøret blir vedtatt at det haster med å behandle saken
vi kan godt ha en debatt i november i høst president om årets trygdeoppgjør men at det skulle da ha noe særlig konsekvens det er jeg mer i tvil om
en enslig pensjonist som hadde hundre og åtti tusen kroner i inntekt i tjuefjorten har tapt ti tusen sju hundre kroner på den underreguleringa regjeringa har gjennomført i løpet av denne perioden av pensjoner
i samme periode president så har stortingsrepresentantene til nå bevilga seg sjøl sytti tusen tre hundre og førtini kroner i lønnsøkning
la meg gjenta det tallet president for nå ser jeg at en del av representantene som er til stede i salen ble ettertenksomme
hvis presidentskapets innstilling til godtgjørelse i dag går gjennom så har den samla økninga i godtgjørelse til en stortingsrepresentant oppnådd nittito tusen og tjuetre kroner
nittito tusen og tjuetre kroner i økning i løpet av en fireårsperiode
la meg formulere på det her poenget på en anna måte som jeg veit at presidentskapet vil sette pris på
Stortingspresidenten bemerka på Stortingets juleavslutning at vi her på huset hadde Oslos billigste cortado
og det har han helt rett i
vi har Oslos billigste cortado og hvorfor vi har en sterk subsidiert cortado på Stortinget <ee> skjønner ikke jeg men vi har nå altså det
de som jobber på Stortingets kaffebar yter glimrende service og er omtrent de blideste folka jeg kjenner
<ee> de har også gleden av å selge oss en sterkt subsidiert cortado til <ee> en gruppe som har hatt en ja inntektsøkning på sytti tusen tre hundre og førtini kroner de siste fire åra
en cortado på Stortinget koster altså seksten kroner
for den lønnsøkninga Stortinget bevilger seg sjøl i løpet av denne perioden så kan en representant kjøpe fem tusen sju hundre og femtien cortadoer i Stortingets kaffebar
og jeg veit at presidentskapet er glad i cortado president men det får nå være måte på
trenger man femten cortadoer om dagen i lønnsøkning president
jeg syns ikke stortingsrepresentanter trenger femten cortadoer om dagen i lønnsøkning
det går an å illustrere det her tallet nittito tusen og tjuetre kroner på en anna måte også og se det fra en pensjonists ståsted
stortingsrepresentantenes lønnsøkning i den her perioden er bare ett tusen tre hundre kroner unna å tilsvare en hel gang folketrygdas grunnbeløp 1G
Stortinget har i løpet av denne perioden bevilga seg sjøl en lønnsøkning tilsvarende en hel G
og det er ikke bare SV-ere som reagerer på de lukrative ordningene politikere bevilger seg sjøl president
det er fullstendig umusikalsk at politikerne på Stortinget skal sitte og gi seg sjøl så gode vilkår
var det en SV-er som sa det her president
det var lederen i Fremskrittspartiet og landets finansminister
så kan det jo hende da at finansministeren kun sikta til Stortingets tidligere gullpensjon
det kan hende at hun kun mener at det er Stortingets pensjon som har vært umusikalsk god
<qq> gjelt gjelder hennes uttalelse kun pensjon eller kan det hende at hun snakka i litt breiere termer og også mente summen av de samla ordningene vi på Stortinget bevilger oss sjøl
ikke veit jeg president og jeg har ikke tenkt til å legge ord i munnen på finansministeren
hun er en veltalende finansminister som best svarer for seg sjøl
men hun har i hvert fall plassert ansvaret for stortingslønningene der det hører hjemme
for i spørretimen tjuefjerde mai i år så sa Siv Jensen følgende
det er ikke finansministeren som bestemmer finansministerens lønn
det er det Stortinget som gjør
og det har jo finansministeren helt rett i
det svarte hun på et spørsmål fra SV om hennes refleksjoner rundt at hun til nå har hatt en lønnsøkning på over nitti tusen kroner i perioden
Siv Jensen svarte som sant er at det kan jo ikke hun noe for
det er Stortinget som fastsetter godtgjørelsene både for storting regjeringsmedlemmer og statsminister
det er Stortinget som avgjør det her
og da begynner jeg plutselig å skjønne hvorfor Høyre var så sterke motstandere av å behandle årets trygdeoppgjør i Stortinget
for om Stortinget hadde vært like rause med pensjonistene som Stortinget er med Stortinget sjøl så ville mang en pensjonist kunne gleda seg over betydelige inntektsøkninger de siste åra framfor det tapet i kjøpekraft som de har opplevd
så la oss følge det her tankeeksperimentet videre da president
la oss lufte den helt uhørte tanke den helt uhørte tanke president at stortingsrepresentantene for en stakket stund skulle behandles som en helt gjennomsnittlig pensjonist
at stortingsrepresentantene skulle si seg fornøyd med den samme økonomiske utviklinga som en helt gjennomsnittlig norsk pensjonist
da ville jo regnestykket bli sånn her
nå er det mange glassblikk i Stortinget president
tanken på at en stortingsrepresentant skal tåle kronemessig samme økning som en gjennomsnittlig norsk pensjonist er for flertallet i denne salen helt helt absurd
jeg antar at enkelte nå tenker at det jeg står her og bare prater tull
det er helt utdefinert fra seriøs debatt at en stortingsrepresentant bare skal få to tusen og sekstiseks kroner i økning på et år
vi er jo stortingsrepresentanter
én ting er at en gjennomsnittlig pensjonist må klare seg med mindre
én ting er at kjøpekrafta i samfunnet generelt går ned
men at en stortingsrepresentant ikke skal få ti ganger så mye penger i økning som en gjennomsnittlig pensjonist ja nei det er helt uhørt
helt uhørt president
er tanken på lønnsøkning for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer og statsministeren på to tusen og sekstiseks kroner helt fjern helt useriøs i et land der vi er så stolt av at kongen tok trikken
hvis ja hvorfor er det sånn
hvorfor er det rimelig at hundrevis av familier taper titusenvis av kroner på kuttene i barnetillegget for uføre forsørgere men helt urimelig at stortingsrepresentanter som lønnsmottakere og pensjonistene flest må stramme inn litt
det er ikke for stortingsrepresentanter
er Stortinget helt sikre på det
det tror jeg ikke president
jeg tror på valgmuligheter og valgfrihet
og derfor har SV fremma tre ulike forslag som jeg herved tar opp president
det er en meny av forslag som vil gi reell moderasjon i årets oppgjør for stortingsrepresentanter
jeg ser på ansiktsuttrykkene rundt i salen at oddsene for gjennomslag for det her forslaget er små president og derfor klinker jeg til med to forslag til
det ene forslaget er at vi regulerer vår egen godtgjørelse med pro samme prosent som pensjonistene
det gir en økning på rundt åtte tusen kroner til hver enkelt stortingsrepresentant
det syns jeg er ganske raust president
og hvis det også blir urimelig for flertallet så har vi et forslag tre
og det er at vi i tråd med den kronemessige lønnsveksten for en ansatt med gjenno <ee> gjennomsnittslønn i privat eller offentlig sektor så samtykker Stortinget at vi fastsetter godtgjørelsene i tråd med det kronemessige tillegget de har fått
jeg skulle ønske at hvert enkelt parti kom opp på den talerstolen her og forklarte hvorfor de har tenkt som de har tenkt når de stemmer for sin egen godtgjørelse
det er et politisk spørsmål
resonnementet lønnskommisjonen sjøl bruker viser at det er en politisk vurdering ikke en automatisk hva vår godtgjørelsesøkning skal være i år
så jeg inviterer partiene til å ta ordet i den her ganske viktige debatten
da har representanten tatt opp <ee> de forslag han selv <ee> refererte til
neste taler er Karin Andersen
president vi som sitter i denne salen vi er folkevalgt
og hva betyr egentlig det
hvem er det vi er valgt av og hvorfor har de valgt oss hit
president hvis man ser på rekruttering til Stortinget og til nominasjonsprosessene i partiene så mangler det veldig sjeldent på folk som har lyst til å stille opp på Stortinget
og jeg trur at
ja jeg veit vet ikke om noen som stiller opp til stortingsvalg fordi det er lønna de går etter
og president for gjennomsnittet av befolkningen er det slik som representanten Valen sa at gjennomsnittet av befolkningen lever på helt andre ja halvparten av våre lønninger
og de har altså fått en reallønnsnedgang nå første gangen etter krigen
og for pensjonistene så har det altså vært lønnsnedgang tre år på rad uten at Stortinget har villet ta tak i det
og det er jo folk som lever på svært lave ytelser eller inntekter mange av dem
noen av dem også har mye men mange har lite
og president det er altså inntekter vi fastsetter her i denne salen akkurat sånn som vi fastsetter vår egen lønning
og så er det prosent
ja <ee> president først dette med
jeg har også hørt argumenter som sier liksom ja men vi er så få
det spiller jo ingen rolle
det blir jo ikke noe penger av dette liksom og det er jo viktig for å rekruttere bredt og så videre
altså jeg oppfatter at lønningene i Stortinget er god
det skal den også være
men jeg har vel også sagt før president at hvis det er sånn at man ikke klarer seg på de lønningene man får i Stortinget så kan man ikke styre penger
det er min ærlige mening
det mener jeg virkelig at dette er godt betalt for en av landets mest interessante og privilegerte jobber det går an å ha
så rekker ikke det president så er det kanskje motivasjonen som er feil
og ja vi er få så dette handler ikke om å velge vei velte statsbudsjettet
det handler ikke om milliarder men det handler om tillit fra de menneskene som har valgt oss
og så er det prosentregninga president
prosentregning
<ee> jeg har testa dette ut på noen skolebarn i går og jeg skal møte en klasse med skolebarn etterpå og jeg skal teste ut også dette her med prosentregning på dem etterpå
for hvis én får to tusen kroner i ska i i i lønnsøkning og en annen får tjue tusen i lønnsøkning hvem får mest
får de likt selv om prosentvise påslaget av utgangspunktet er likt
hvem får mest
og president jeg trur ikke jeg kommer til å finne et eneste skolebarn som er enig med dem som sier at de får likt når den ene får tjue tusen og den andre får to tusen
og det er sånn president at også skolebarn vet at når du går i butikken så handler du ikke for disse prosentvise påslagene eller nedslagene i din egen lønning du handler for kroner og øre
og derfor er vi altså nødt til å se på hvordan en slik prosentvis økning øker forskjellene mellom folk
for det er det den gjør
den øker forskjellen mellom Stortingets lønninger og vanlige folks lønninger og den øker forskjellene mellom pensjonistenes inntekter og våre inntekter
den eskalerer sterkt president
og jeg har også <ee> fundert litt og regna litt <ee> kanskje ikke så grundig som representanten Valen men ett av de områdene som <ee> min komité har ansvaret for er bostøtta
og bare fra i år til i fjor så er det altså ti tusen færre mennesker i dette landet som får bostøtte
og det er noen av de vi snakker om når vi skal bevilge penger til pensjonistene for eksempel og de som har uføretrygd
hvordan kan det da ha seg at vi nå i kroner og øre skal bruke mindre på bostøtte enn det vi gjorde i totusenogni
ja fra i totusenogni president så har vi jo blitt over fire hundre tusen flere mennesker i dette landet og boligprisene har økt
og president det er disse menneskene som skal betale den økte husleia si med mindre inntekt som dette Stortinget her også har bestemt
og man har også bestemt at bostøtta reglene og nivået på ytelsen skal være sånn at det er færre som får
det er altså ti tusen færre som får bare fra i fjor
og det er den virkeligheten veldig mange andre lever i president
jeg syns at
<ee> altså jeg har nå vært på Stortinget i tjue år president og jeg håper å få lov til å fortsette også og helt fra første stund har denne diskusjonen pågått
først var det med pensjonene
ja det opplever da andre folk òg
fordi det var så veldig spesielt å sitte på Stortinget at der måtte vi tjene opp pensjonen vår på tolv år
nei president det er ikke det
jeg har hatt andre jobber òg jeg
det var mye dårligere lønn og det var mye dårligere pensjon
det falt meg fr for eksempel ikke et sekund inn at jeg skulle gjøre en dårlig jobb fordi jeg hadde dårlig lønn og dårlig pensjon
men det er jo folk som må slutte i jobben der òg
de som jobber i privat næringsliv opplever jo dette veldig ofte at de må slutte i jobben og kanskje ikke har god pensjonsopptjening
ja og nå har Stortinget endelig gått med på det
den kampen har Stortinget har SV tatt hele veien og etter hvert fått overbevist de andre om at det er nødvendig
og president i dag bruker vi litt tid på dette her fordi vi ser en utvikling nå gradvis mot at forskjellene øker i samfunnet
og jeg opplever ikke at Stortingets flertall er nok oppmerksom på dette og ser på farene ved det
og president det er en oppskrift på økende forskjeller som ikke er et gode
ingen har garanti verken for fred helse jobb eller familieforhold og unge er vi vel neppe evig heller
hvor vi er født har vi ingen innvirkning på
land der forskjellene er små og sikkerhetsnettet godt gjør det bedre
det kan vi i denne salen her sikre
det kan denne dette Stortinget gjøre noe med
å være en del av dette fellesskapet utløser stor vilje til å bidra og delta president og ta ansvar for seg sjøl og andre
og det må Stortinget også gjøre i en sak som handler om hvor mye vi sjøl skal tjene
neste taler er Nikolai Astrup deretter Kirsti Bergstø
jeg ser at det er flere som tegner seg til debatten nå og jeg vil bare minne om <ee> forretningsordens paragraf femtifem
jeg hadde i grunnen ikke tenkt til å tegne meg til denne saken <ee> men da jeg hørte representanten Valens innlegg så var det vanskelig å la være
det var en interessant men dog ikke interessant historiefortelling men dog ikke en som jeg kjente meg helt igjen i
det er en kjent sak at SV var mot pensjonsreformen
pensjonsreformen <ee> er viktig <ee> og <ee> grunnen til det er jo at vi trenger et bærekraftig pensjonssystem også for fremtidens pensjonister
og hvis man ser på det systemet vi <ee> et bredt flertall i denne salen har vedtatt så kan det jo ikke være noen som helst tvil om at det er <ee> Snorre Valens og min egen generasjon som virkelig kommer til å merke effekten av pensjonsreformen
og det mener jeg er riktig
<ee> i nittensyvogseksti|nittensekstisyv da folketrygden i sin nåværende form ble innført så <ee> var pensjonsalderen sytti år men gjennomsnittlig levealder var femogsytti|syttifem år
nå var det rett nok noen som pensjonerte seg tidlig også da men forventningen var at man skulle være pensjonist i fem år
i tillegg så begynte man å jobbe kanskje da man når man var tjue
i dag så er det jo ikke uvanlig å begynne å jobbe når du er langt oppi tjueåra og reell pensjonsalder i Norge inklusive uførepensjonister er åtteogfemti|femtiåtte år eller der omkring og gjennomsnittlig levealder nærmer seg femogåtti|åttifem
slik at <ee> dette bildet har endret seg fundamentalt <ee> og pensjonsreformen er et nødvendig virkemiddel <ee> for å sikre at også fremtidens <ee> arbeidstakere får sin pensjon
så <ee> er det jo interessant at <INAUDIBLE> representanten Valen han angrep jo regjeringen her forleden for at vi ga skattelette til pensjonister
og det er jo en side av regnestykket når han ta <ee> når han viser omsorg for pensjonistenes kår som han overhodet ikke tar med
grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister økte med åtte tusen kroner per par fra første september tjueseksten
minstepensjonen til enslige økte med fire tusen kroner fra første september tjueseksten og vi øker med ytterligere fire tusen kroner fra første september tjuesytten
dette er momenter som representanten Valen velger glatt å se bort fra når han omtaler <ee> <ee> pensjonene <ee> pensjonistenes <ee> kår
<ee> blant annet så ble det stilt spørsmål ved <ee> regjeringens og samarbeidspartienes politikk for <ee> de som trenger samfunnets felles hjelp aller mest
og til det er det å si at det er ingen regjering i nyere tid som har gjort mer nettopp for å hjelpe <ee> både særlig barn i fattige familier men også de som er svakest stilt
helsekøene er redusert med åtti tusen <ee> de siste fire årene
<ee> da sist Høyre satt i regjering gikk de ned med femti tusen <ee> men i mellomrommet da Snorre Valens parti styrte så gikk de opp
dette rammer også <ee> de svakeste <ee> blant oss
vel president de ti prosent rikeste i Norge bidrar med førti prosent av skatteinngangen nesten
det er en ganske stor andel av <ee> de totale skatteinntektene som <ee> Norge har og de totale skatteinntektene har økt med vel femogseksti|sekstifem milliarder siden tjuetretten
det betyr femogseksti|sekstifem milliarder mer som vi kan bruke på velferd og andre viktige samfunnsoppgaver
<ee> og det er jo slik president at verdiene må skapes før de kan deles
<ee> og der <ee> <ee> det perspektivet synes å <ee> å være <ee> fraværende fra representanten Valens argumentasjon
president <ee> vi snakker egentlig om <ee> lønnsoppgjøret for stortingsrepresentanter så jeg skal gi meg der av respekt for forretningsordens paragraf femtifem
<ee> men bare én anmerkning til slutt og det er jo at det er nå under denne regjeringen opprettet en ordning hvor man kan frivillig betale inn ekstra skatt
og det kan jo kanskje være et tilbud som representanten Valen kan benytte seg av dersom han føler at godtgjørelsen er i overkant høy
jeg vil igjen minne om <ee> paragraf femtifem
<ee> jeg føler vel egentlig nå at vi har fått både et innlegg <ee> og et motinnlegg slik at balansen skulle være opprettet og jeg anmoder nå sterkt om at man holder seg til det som saken dreier seg om
takk <ee> gode president <ee> og takk <ee> til representanten Astrup som tok <ee> ordet i <ee> saken
<ee> først en kommentar til <ee> synet om <ee> pensjonsreformen
<ee> fordi her er det jo et spørsmål som høyre- og venstresida ofte skiller lag i nemlig har vi råd til fremtidas velferd
har vi råd til en trygghet som skal sikre alle også i fremtida
også en tid der <ee> flere blir <ee> eldre <ee> har vi råd til fremtidens velferd
men president i et sånt budskap og i en sånn politikk <ee> så <ee> er man også usolidarisk på tvers av klasse på tvers av kjønn
<ee> og det er jo nettopp fremtidas generasjoner som taper på pensjonsreformen som taper på at premisset er <ee> kutt i <INAUDIBLE>
<INAUDIBLE> står ikke på dagsorden i dag så jeg ber deg holde deg til den saken vi har på kartet
<ee> og jeg var jo veldig spent president når Høyre tok ordet <ee> på hvordan|1 <ee> det vi diskuterer i dag skulle forsvares
det er fremdeles et forsvar <ee> jeg savner
det hadde jo også vært interessant å høre noen <ee> synspunkter på ifra representantene fra de ledende <ee> partiene fra regjeringspartiene
og noen <ee> hevder at det er nødvendig for å de beste
det mener jeg mangler <ee> forskningsmessig belegg
for hvem har vel egentlig en viktigere jobb her i landet med mer ansvar enn nettopp statsministeren president
og det er jo et prinsipp som SV har fremma flere ganger men som jeg savner <ee> oppslutning rundt
men president det er jo ikke bare avstanden i lønn i økonomi i mulighetene som ligger <ee> i penger som øker
forskjellene i samfunnet øker
forskjellene i samfunnet øker <ee> og det er en direkte konsekvens av den økonomiske politikken som føres
og samfunn med små forskjeller president det er gode samfunn å leve i
det er samfunn der folkehelsa jevnt over er bedre der kriminaliteten jevnt over er lavere der tilliten jevnt over er større mellom folk
forskj <ee> samfunn med små forskjeller det er gode samfunn å leve i for alle enten man er <ee> fattig eller rik
og det burde jo være et mål president å skape samfunn med små <ee> forskjeller men vi ser at dagens regjering gjør det motsatte
og det ser vi i arbeidslivet
det er jo hensikten med arbeidsmiljøloven
og der har regjeringa gått til angrep både gjennom å <ee> innføre en generell adgang til midlertidige ansettelser
det øker forskjellene president
det øker forskjellene fordi at det gjør at færre får muligheter
det gjør at ungdom for eksempel blir stående uten boliglån
for du kan jo bare forsøke deg på å komme til banken med en midlertidig kontrakt og håpe på huslån
det skjer ikke
og om ikke dem flirer av deg ja så åpner dem hvert fall pent døra og ber deg komme tilbake når du har finansieringa i orden <ee> og en sikker inntekt
det president det skaper større forskjeller
det skaper en mer utrygg hverdag et mer utrygt arbeidsliv
og mens vi har hatt rekordhøy arbeidsledighet ja så har næringsnøytralitet vært mantraet
så istedenfor å møte <ee> ledige oppgaver med ledige hender så har man ført en passiv næringspolitikk som har <ee> forlenga <ee> lidelsen
det skapes større forskjeller mellom den politikken som føres i dag
det ser vi også gjennom velferden gjennom de velferdskuttene <ee> som <ee> rammer vanlige mennesker i det her landet
og dem som har minst ja dem rammes mest
hilsen Siv og Erna
president det er en politikk for økte forskjeller
det har man redusert i tid
det har man redusert inngangsporten til
og president det mest <ee> smålige kanskje å redusere barnetillegget til de fattigste uføre
og barnetillegget er jo akkurat det ordet forteller nemlig et tillegg for å ha barn
det er det tillegget som skal sikre at ungen din kan fortsette på fotballtreninga når det har blitt vår og vinteren har gjort føttene større
det president er en politikk for økte forskjeller
det føres en politikk for økte forskjeller <ee> president
Bergstø dette er ikke en generell debatt
dette er en debatt om våre godtgjørelser
i paragraf femogfemti|femtifem jeg må få referere den så står det at den som har ordet retter seg til presidenten
taleren bør holde seg strengt til den saken som er under debatt
jeg vil anmode at man har respekt for Stortinget og Stortingets forretningsorden og gjør det i fortsettelsen
ellers så ser presidenten seg nødt til å avslutte debatten
og da president er det naturlig <ee> å forvente et forsvar for det
da er det naturlig å ønske at noen faktisk skal ta ordet og fortelle hvorfor er det riktig at vi skal ta det grepet i dag
<ee> hvorfor er det sånn at vi skal bevilge oss sjøl midler som <ee> andre mennesker <ee> ikke har muligheter til å få gjennom aktive politiske grep
og det president mener jeg er en debatt som hører hjemme ved landets viktigste talerstol
og det er også en utfordring som jeg håper <ee> at de partiene som støtter <ee> den her lønnsutviklinga <ee> også skal forsvare
vi har fra samme dato som pensjonistene skal avspises med tidenes dårligste trygdeoppgjør flere år på rad med dårlige oppgjør ja så skal vi berike oss sjøl
og det president mener jeg er et politisk veivalg
det er et samfunnsvalg
og det er også et valg om man ønsker en politikk for økte forskjeller og økte avstander eller om vi faktisk ønsker å ta grep for å tette gapet
og så president <ee> er det jo sånn at vi har jo hatt pensjonspolitisk gjemsel i det her Stortinget etter at den nye regjeringa kom på
<ee> og det er jo en debatt vi har forsøkt å reise gang på gang fordi nettopp trygdeoppgjøret avgjør hva man har å leve for
men jeg registrerer at det er en større interesse for å <ee> la sin egen godtgjørelse øke i stillhet enn å diskutere de økende forskjellene <ee> økonomisk mellom folk i det her landet
neste taler er Snorre Serigstad Valen deretter Torgeir Knag Fylkesnes
jeg kan forsikre presidenten om at jeg skal forholde meg til forretningsordens paragraf femtifem som sier at taleren bør holde seg strengt til den saken som er under debatt
da vil jeg henlede oppmerksomheten til grunnlaget for saken som er lønnskommisjonens forslag til godtgjørelse fra første mai tjuesytten
her heter det altså at kommisjonen også <ee> i likhet med tidligere år har innhenta opplysninger fra flere hold for å kartlegge lønnsutviklinga i norsk arbeidsliv både fra privat og offentlig sektor
og seinere i framlegget fra lønnskommisjonen så gjør altså lønnskommisjonen sine egne subjektive vurderinger av hva som er en musikalsk framgangsmåte for fastsette av godtgjørelser Stortinget
de skriver og jeg siterer
selv om det er kommisjonens oppfatning at godtgjørelsen til regjeringens medlemmer over noe tid bør oppjusteres for å komme i bedre samsvar med sammenlignbare lederlønninger i staten anser kommisjonen at heller ikke tjuesytten er det rette tidspunktet for å heve godtgjørelsen og så videre
og bakgrunnen for dette president det er jo at nettopp kommisjonen sjøl peker på den økonomiske situasjonen vanlige norske lønnstakere befinner seg i
det må jo være helt åpenbart være sånn at å diskutere utviklingstrekkene i lønnsutviklinga til folk flest i samfunnet pensjonister og lønnsmottakere er relevant for å diskutere fastsettelsen av Stortingets lønn
her oppe på galleriet så sitter det en gjeng ungdommer
de skal som representanten Astrup var inne på jobbe mye lenger enn det tidligere generasjoner har måttet gjort for å tjene opp full pensjon
er hvor lenge de må jobbe for å få en like god pensjonstilværelse som stortingsrepresentanter får ikke å anse som relevant for saken når vi diskuterer Stortingets økonomiske ordninger for seg sjøl
selvfølgelig er det relevant president
selvfølgelig er det relevant for denne saken at forskjellene i Norge øker
selvfølgelig er det relevant at vi snart passerer hundre tusen barn som lever i familier med vedvarende lavinntekt
selvfølgelig er det relevant å peke på at reallønnsutviklinga for folk flest i Norge i fjor var negativ
det er jo derfor kommisjonen sjøl slår fast president at de heller ikke i år foreslår den massive økninga i godtgjørelser for stortingsrepresentanter som de signaliserer at de egentlig kunne tenkt seg
i lønnskommisjonens og presidentskapets oppfatning så er det sånn at dette er et moderat oppgjør
og hvis de kan legge fram en sak og argumentere på den måten så må da ett av partiene på Stortinget president kunne si at nei vi mener det er langt mer rimelig at Stortinget nøyer seg med den kronemessige økninga de unner en vanlig norsk pensjonist
det er strengt tatt å forholde seg helt til saken
så er jeg veldig glad for at representanten Nikolai Astrup tok ordet