scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
<ee> og i de beregningene som ligger per nå så er det altså ikke noe som tyder på at det tallet som vi la til grunn i langtidsplanen er endra
og det betyr også at det ikke er noe som skulle tilsi en fornya gjennomgang i forbindelse med revidert
der var forutsetninga at det skulle ha kommet vesentlige endringer
og som alltid på denne typen store prosjekter så kommer selvfølgelig regjeringa tilbake til Stortinget dersom s det skulle være behov for oppdateringer
og vi oppdaterer jo også jevnlig om store prosjekter som for eksempel utbygginga på Ørland
og første tilleggsspørsmål er fra Trygve Slagsvold Vedum deretter Anniken Huitfeldt
president vi merker oss at statsråden nå ikke vil bruke tall
det er en kjent taktikk når man har dårlige tall å komme med
for i hennes egen mel <ee> proposisjon til Stortinget så står det at totalt er det beregnet et investeringsbå behov på om lag tre komma fem milliarder kroner for samlingen av aktiviteten på Evenes
det er sitat fra regjeringens proposisjon
nå har det gått seks måneder sia det vedtaket var tatt i Stortinget
og på de seks månedene når det da blir intervju med Forsvarsdepartementet nå så sier Forsvarsdepartementets folk at nå er den totale kostnaden fire komma to milliarder kroner
altså kostnaden har økt med femogtjue|tjuefem millioner kroner hver uke over hundre millioner kroner i måneden
men statsråden klarer ikke å være tydelig og klar på hva er nå tallet
og da er mitt spørsmål til statsråden hva er tallet om tre uker fire måneder ett år
kan statsråden garantere at det tallet regjeringa la til grunn på tre komma fem milliarder kroner er det rette tallet eller det feil tall
ja president <ee> her var det også relativt mye
jeg har nå i to omganger svart Slagsvold Vedums partifeller på at det er altså ikke noe i tallmaterialet vi har per i dag som tilsier at det er vesentlige endringer
og det vil si at de tallene som ligger i langtidsplanen fortsatt ligger der
så holder vi nå på med konseptvalgutredning
den skal være ferdig i løpet av dette året
den skal ut på ekstern kvalitetssikring som er vanlig for den type store prosjekter når den er ferdig
<ee> og det er som jeg også var inne på i mine forrige svar <ee> selvsagt sånn at dersom det skulle forekomme endringer så vil regjeringa komme tilbake til Stortinget om det
vi har jo for eksempel sett når det gjelder Ørland og den utbygginga som ble vedtatt i den forrige regjeringa så har noen av kostnadene økt for eksempel knytta til sikring sikringskonseptene er annerledes det har økt knytta til entreprenørkostnader
<ee> og dette er jo ting som ville ha inntruffet uansett hvor man hadde lagt basen hen uansett om det hadde vært Ørland eller Bodø
neste tilleggsspørsmål er fra Anniken Huitfeldt deretter André N. Skjelstad
president jeg har også et spørsmål om oppfølgingen av langtidsplanen
for et av de vedtakene som blei gjort som ikke var i regjeringens opprinnelige forslag det var å videreføre Kystjegerkommandoen
for det er en veldig viktig styrke spesielt i nord og det har vært mye internasjonal deltakelse
men det som Stortinget vedtok det var å s vurdere om denne kapasiteten kunne knyttes opp mot andre avdelinger herunder Forsvarets spesialstyrker
mitt spørsmål er er dette arbeidet igangsatt
når får vi denne saken til Stortinget
det er stor interesse for denne saken
og det har både fordeler og ulemper som da vil bli vurdert som følge av det
og vi kommer tilbake til Stortinget når disse vurderingene er gjort ferdig
neste tilleggsspørsmål er fra André N. Skjelstad deretter Torgeir Knag Fylkesnes
<ee> president <ee> når vi hører da signaliseringen om at det kan være relativt store overskridelser
<mm> det pekes også fra da statsråden at det var det for så vidt når også med lokalisering av ny kampflybase på på Ørland
ja president nå har jeg i flere omganger svart på det spørsmålet
og det er altså ikke noe i tallmaterialet vi har per i dag som tyder på at det er vesentlige endringer i det tallmaterialet og det er altså heller ikke det ligger altså heller ikke an til som representanten sier store overskridelser eller at det er usikkerhet rundt luftvern
luftvern er en helt avgjørende del av det å sikre en base
vi kan ikke lenger operere baser som bare kan fungere i fredstid men som ikke kan beskyttes i en krisesituasjon
og derfor så gjør vi jo nettopp denne kraftsamlinga og bygger opp med luftvern på Evenes på akkurat samme måte som vi gjør på Ørland for å kunne beskytte <ee> basen
<ee> når det så gjelder spørsmålet om <qq> om kostnadsøkningene på Ørland så har vi jo redegjort for de i flere omganger til Stortinget
neste tilleggsspørsmål er fra Torgeir Knag Fylkesnes
president svaret på det siste spørsmålet at det tror jeg nok ikke
<ee> og dette er jo heller ingen god-dag-mann-økseskaft-øvelse
jeg har fått det samme spørsmålet nå fire eller fem ganger
jeg har svart det samme fire eller fem ganger
men at svaret ikke er det representanten ønsker er selvfølgelig noe helt annet
det er ingenting i tallmaterialet vi har som tyder på at de beregningene som ligger i langtidsplanen ikke lenger gjelder
vi skal ha bedre mulighet til å beskytte
og vi skal også kunne beskytte både basen og kapasitetene også i en krisesituasjon
da er det viktig å kraftsamle fordi det er veldig dyrt å sikre og det er viktig at vi da bruker pengene ressursene på å kunne operere de flyene vi har
det er en helt avgjørende del av Norges forsvarsevne
neste hovedspørsmål er fra Terje Breivik
jeg er veldig uenig med Amundsen
så er det riktig at <ee> jeg har tatt til ordet <ee> president a for at vi skal innføre en utvida lagringstid for IP-adresser
<ee> og det har for så vidt også Fremskrittspartiets landsmøte vedtatt og vi har et representantforslag <ee> i Stortinget til behandling på nettopp dette temaet
for dersom ikke vi klarer å verne ungene mot overgrep da kan vi bare pakke sammen for da gjør vi ikke jobben vår
presidenten vil minne om at <ee> innleggene adresseres presidenten
ærede president ja jeg kan godt gjøre rede for det og jeg synes faktisk det er viktig for her florerer det mange misforståelser på hva vi egentlig snakker om
IP-adressen president det er telefonnummeret til din ruter til din mobiltelefon <ee> s når du surfer på nett <ee> til <ee> ditt din iPad eller for så vidt til din datamaskin hjemme
det er det vi snakker om
det er ikke noe mer inngripende om som så
det er ikke snakk om å lagre folks vaner på nettet sånn som Google og Facebook for øvrig allerede <ee> gjør og som folk ikke ser ut til å ha så mye problemer med
<ee> det er ikke snakk om å lagra hvilke|1 sider du trykker på
det er ikke snakk om å <ee> å gripe inn og lagre data metadata i det hele tatt
det kun adressen til ruteren til PC-en som skal lagres
det gjør det for øvrig allerede i dag
det er snakk om å utvide den lagringstida sånn at når vi har indikasjon skjellig grunn til mistanke personer som begår overgrep mot barn så skal vi kunne knytte den internettadressen mot en person
det er problemstillinga i dag at man ikke klarer å gjøre det i tilstrekkelig grad og at derfor mange overgripere mot barn går fri
og første tilleggsspørsmål er fra Kjetil Kjenseth deretter Jorodd Asphjell
helseopplysninger er juridisk klassifisert som sensitive personopplysninger jamfør personopplysningslovens paragraf to og sorterer sånn sett under Justis- og beredskapsdepartementet og statsråden
i NOU tjuefemten nummer tretten om digital sårbarhet så er utfordringene knyttet til utkontraktering og internasjonalisering behørig omtalt
Helse Sør-Øst regionalt helseforetak har inngått en kontrakt med HP Enterprise og amerikansk selskap om angivelig IKT-drift verdt inntil sju milliarder kroner for de neste årene
HP er kjent for å ha hardware lagra på båter som flyter utenfor landegrensers lovgivning og software i nettskyer som også er svakt regulert <ee> både i det enkelte land og internasjonalt
med sensitive personopplysninger flytende imellom er det kort vei til et digitalt anarki
så mitt spørsmål president er hva gjør statsråden for å sikre at sensitive personopplysninger ikke kommer på avveie
det absolutt grunn til å reise den problemstillinga
vi ser det også i andre sammenhenger i de tilfellene hvor man har lange l leverandørkjeder ut <ee> til leverandører i andre land
<ee> vi se så det i forbindelse med <ee> Broadnet-saken det noen kaller for Nødnett-saken at det kan by på utfordringer sikkerhetsmessig <ee> når man har nettopp <ee> lange leverandørkjeder
så jeg er åpen for den problemstillinga
neste tilleggsspørsmål er fra Jorodd Asphjell deretter Kjell Ingolf Ropstad
<ee> ny teknologi gir bedre forutsetninger for å forebygge etterforske og oppklare kriminalitet
samtidig veit vi at den her teknologiske utviklinga ofte utfordrer viktige s <ee> personvernhensyn og at det kan oppstå konflikt mellom behovet for nye politimetoder og hensynet til personvern og rettssikkerhet
vi i vår jobb som folkevalgte er å sørge for balanse at personvernet alltid tas med i vurderinga når vi utformer lovverk som skal bidra til bedre forebygging og kriminalitetsbekjempelse og økt samfunnssikkerhet
Arbeiderpartiet mener at det behov for en helhetlig gjennomgang av hvordan|1 hensynet til personvern er og blir ivaretatt og at det kan sikres i justissektoren
president mitt spørsmål til justisministeren er derfor om han er enig i behovet for en sånn gjennomgang om han vil ta initiativ for det her før Stortinget tar ferie nå i juni tyve|tjue tjuesytten
ærede preesident jeg har ingen problemer med å se problemstillinga som reises av representanten
ja vi har utfordringer både i kriminalitetsbildet
altså vi ser jo at kriminaliteten flytter seg fra det analoge til det digitale rom
<ee> vanlig tradisjonell kriminalitet går ned mens <ee> ny <ee> nye kriminelle arenaen er det digitale rom
det gir oss noen utfordringer
det krever at vi har bedre metoder
samme gjelder for Forsvaret
ser de samme utfordringene der
<ee> og og vi ser det på en rekke <ee> samfunnsområder
så ja det er klart det alt det det viktig at vi har ei prinsipiell tilnærming til <ee> personvern at vi vet hvor vi skal trekke de grensene
for jeg er helt enig i den vurderinga som mange har nemlig at man havner rett i en situasjon hvor vi bare gradvis går videre og så ser vi ikke veien før vi kommet veldig langt og da har vi kanskje ikke helt sett <ee> virkningen av det vi faktisk vedtatt
så jeg tror det viktig at vi har ei heilhetlig gjennomgang trekker opp disse grensene på den ene sida ivareta personvernet på en god måte men samtidig har effektive virkemidler som vi trenger i et samfunn hvor den digitale sfære er så tilstedeværende i våre liv som i dag
neste tilleggsspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad deretter Heikki Eidsvoll Holmås
gode president jeg synes justisministeren har gode vurderinger
<ee> og det er ekstremt viktig at vi|1 heile tida <ee> veier personvernhensyn opp mot de forslagene som kjem|kommer
og for min egen del og justisministeren sin del så var vi|1 mot datalagringsdirektivet på grunn av at det var for inngripende
det var lagring av <ee> massive opplysninger
det spørsmålet vi|1 snakker om nå er heilt annerledes
og i den gangen i totusenogelleve så sa Datatilsynet sin direktør Bjørn Erik Thon han sa sjøl at dette var et forslag han kunne støtte nemlig å lagre IP-adressen i seks måneder
og det er fordi at det handler ikke om innhold
det handler ikke tid og sted og så videre
det er det <ee> det er ikke helt sammenlignbart men men det er jo ingen som ønsker <ee> anonyme kontantkort lenger du du vil ha abonnement knytta til telefonnummeret eller skiltene skal knyttes til en person
på samme måte så er det heilt naturlig at IP-adresser au knyttes til et abonnement
det kan hjelpe med internasjonal kriminalitet og som justisministeren påpeker overgrep mot barn <ee> er det jo <ee> veldig viktig
så mitt spørsmål er egentlig bare for justis <INAUDIBLE> signalisere positivitet når kan det komme et forslag hvis Stortinget nå vedtar forslaget fra KrF i Stortinget
ærede president <ee> jeg har allerede i brev til Stortinget signalisert jeg positiv til <ee> til representantforslaget
<ee> og vi kommer til å ta gjøre hva vi kan for å kunne <ee> arbeide raskt
politiet har bedt om å få dette virkemiddelet lenge og jeg ser ikke noen grunn til at vi på vi skal bruke for lang tid på det
men det er selvfølgelig en del utredninger som må gjennomføres også av hensyn til nettopp personvern <ee> så <ee> så må må det gjøres
<ee> det v vanskelig å se for seg en proposisjon lagt frem for Stortinget i år dersom det blir vedtatt i i <ee> Stortinget <ee> denne før sommeren <ee> i representantforslaget til representanten Ropstad
<ee> men jeg ser ingen grunn til at vi skal bruke mer tid enn nødvendig
men vi må gjøre noen grundige utredninger
så vil jeg understreke at det er også viktig under <qq> å å peke på i likhet med representanten Ropstad som jeg som <ee> deler hans vurderinger at dette er altså ikke snakk om at staten skal lagre disse IP-adressene
dem lagres allerede i dag inntil énogtyve|tjueén dager på server hos internettleverandør
det er snakk om nøyaktig det samme bare at man utvider den lagringstida sånn at man har mulighet til å koble kriminell handling mot en person
ja president jeg skal ikke trekke det for langt men jeg synes jo det er fasinerende at Per-Willy Amundsen argumenterer sterkt for at det nødvendig å overvåke IP-adressen hans for å beskytte barn mot overgrep
jeg synes jo at liksom det er greien med å ta utgangspunkt i at mennesker er uskyldige inntil det motsatte er bevist er liksom det som fremmes av Terje Breivik
men la nå det gå til side
la oss heller gå over på det som <ee> som jeg synes er er er for lettvint fra regjeringen når det gjelder det med med lagring av opplysninger
nå har vi i løpet av den siste uken fått oversikt over og fått klarhet i at det er betydelig har vært betydelig <ee> med personsensitiv informasjon på avveie fra Helse Sør-Øst
<ee> det er ikke noe som ligger under statsrådens område men det viser hvor utrolig viktig det er å ta vare på <ee> sensitiv informasjon at man ikke skal være naiv med at det kan bli spredt
derfor spør jeg hvor går det en absolutt grense for statsråden på hvilken|1 type lagring av sensitiv informasjon om mennesker som staten skal kunne tilta seg
ærede <ee> president <ee> jeg tror er viktig å understreke at <ee> ingen av oss ønsker en overvåkningsstat
ingen av oss ønsker at staten skal sitte og ha <ee> <ee> begrep om alt det man måtte foreta seg i sine enkelte liv
og det heller ikke det vi snakker om
det overhodet ikke det det snakk om
vi snakker altså ikke om å lagre opplysninger
vi snakker ikke om å lagre metadata
vi snakker ikke om å gripe inn i folks sine liv
det vil også undertegnede være mot president
neste tilleggsspørsmål er fra Geir Inge Lien
ærede president datalagringsdirektivet var noe heilt anna enn det vi snakker om her og det er veldig viktig for meg å understreke det
datalagringsdirektivet og de <ee> love for <ee> lovforberedelsene som ble gjort <ee> for så vidt også vedtatt i Stortinget å ikke bli gjennomført medførte lagring av metadata
her snakker vi altså om å lagre telefonnumre <ee> til din datamaskin hos internettleverandøren ikke hos staten
<ee> og det er altså ikke data det er koblinger mellom <ee> ulike s mell mellom og server og <ee> den enkelte datamaskin
så er det sånn president at grunnen til at dette er nødvendig er at IP-adresser kontinuerlig endrer seg
det gjør det <ee> av tekniske årsaker <ee> sånn at man har ikke ko konstant den samme IP-adressen
men <ee> det altså til hinder for å avsløre grov kriminalitet overgrep mot barn
og det er lite inngripende
da tenker jeg at som samfunn må vi være i stand til å ta den avveininga og da gjør vi det til barns beste
og neste hovedspørsmål er fra Heikki Eidsvoll Holmås
ja president da har jeg et spørsmål til spørretimens så langt mest beskjedne statsråd <ee> og det er jo om jernbanereformen
<ee> og det er følgende
regjeringens opprinnelige plan var å sende ut et an på anbud de første togstrekningene i konkurranseutsettingen av tog tredje februar tr tjuesytten
og i desember tjueseksten kom det frem at dette rakk man ikke
det var det første varslet om at regjeringen ville mislykkes i sitt konkurranseutsettingsprosjekt
og i forrige uke så varslet regjeringen at konkurransegrunnlaget for selskapene som er pekt ut av departementet men som ikke er offentliggjort skulle offentliggjøres nå i vår men nå er utsatt til høsten
utsendelse av konkurransegrunnlaget for pakke sør blir dermed utsatt med minst et halvt år
tildeling av anbudet vil ikke skje før sommeren i tjueatten og trafikkstart planlegges i juni tjuenitten
det betyr at det ikke vil skje noe som forplikter om anbud på Sørlandsbanen Jærbanen og Arendalsbanen før etter stortingsvalget i september
andre banestrekninger har enda seinere planlagt oppstart
Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet har hele tiden vært imot denne mest kontroversielle delen av jernbanereformen nemlig parteringen av NSB og konkurranseutsettingen av persontrafikken
kan statsråden bekrefte i Stortinget at om det skulle bli en flertallsregjering av SV Arbeiderpartiet og Senterpartiet etter valget så kan vi stoppe konkurranseutsettingen av NSB sin persontrafikk
president hva en annen regjering vil gjøre det skal ikke jeg gå vurdere men jeg tror ikke det vill være smart uansett
men det som er det viktige her det er at sent <ee> SV bør løfte blikket litt og sjå|se hva som faktisk skjer med norsk jernbane nå
nå er der en kraftig satsing som betyr at vi|1 får rekordgode tall når det gjelder antall reisende
jernbanen har bedre omdømme nå enn når SV styrte
der brukes bare i år syv milliarder kroner mer på jernbanen enn det som SV klarte å oppnå når de styrte
det er det viktigste som skjer det er faktisk å bedre infrastrukturen sånn at folk kan begynne å stole på jernbanen at ting funker at sporveksleren er i orden at kjøreledningen i orden
og når en går og ser på bevilgningene til Jernbaneverket de påfølgende år når det gjaldt vedlikehold så var det nedgang fra totusenogti til elleve ny nedgang til tolv ny ge nedgang til tretten
så til tross for advarsler om kollaps så var svaret fra de rød-grønne å kutte i vedlikehold
det var ikke veldig ansvarlig
derfor var det viktigste vi|1 nå gjør det å øke bevilgningene og faktisk prioritere vedlikehold i de bevilgningene
det andre vi|1 har gjort det å forbedre organisering det å sørge for at ansvar samles tydeligere
seinest tredje mai så hadde en markering på at jernbanen sin eiendom samles ett sted der både ROM Eiendom og Bane NORs eller Jernbaneverket sin tidligere eiendommer kom inn i samme administrasjon
en ser for seg å kunne spare tretalls milliardbeløp på det årlig i oppfølging og vedlikehold
den tredje delen er konkurranse
det å sørge for at de som er best egna til å levere tjenester om det er å føre tog eller om det er å drive vedlikehold at vi|1 gjør det
det er ikke SV ukjent med
det blei åpna for konkurranse på gods <ee> under SV
<ee> vi|1 ønsker òg å videreføre det som var gjort på Gjøvikbanen som SV òg levde godt med men jeg ser at SV nå har et annet standpunkt enn de hadde når de satt i regjering
president jeg jeg prøvde å leite veldig godt <ee> og tror at jeg oppfattet et ja helt der foran i de to første <ee> setningene at det er mulig for oss å stoppe og da stoppe konkurranseutsettingen
er statsråden nå bitter for at en Høyre-FrP-regjering ikke rekker å gjennomføre konkurranseutsettingen av jernbanen før valget og derfor ikke får skvist tannpastaen helt ut av tuben
president <qq> jeg synes det en litt rar inn inngang fra SV
målet her er jo å få en best mulig jernbane
hvorfor i i alle dager skulle en ønske de resultatene som SV kunne vise til
spørsmålet som representanten Holmås tok opprinnelig er jo egentlig det samme omformulert som at vil en n regjering kunne styre sånn som en vil
det at SV i heile tatt går til valg og tror at vi ikke vil kunne påvirke noe hvis de får regjeringsmakt men spør dagens regjering og der er muligheter for det vel vår tilnærming vi|1 sitter i regjering er au faktisk at vi|1 skal styre
det jo derfor vi|1 har satt i gang en rekke prosesser som den forrige regjering lot ligge rett og slett fordi at vi|1 tror vi|1 kan styre og vi|1 viser vi|1 kan styre
men at Heikki hol representanten Holmås usikker på om han kan gjøre noe hvis han s komme i regjering det forundrer meg ikke når jeg ser på resultatene de oppnådde
det åpnes opp for tilleggsspørsmål
og første tilleggsspørsmål er fra Knag Fylkesnes deretter Eirik Sivertsen
jo president og der tar <ee> representanten fra SV heilt feil
og jeg syns det er litt rart å møte SV og for så vidt de rød-grønne partiene til gjentatte debatter om jernbanereformen med kritikk fra de rød-grønne om jernbanereformen når de jo åpenbart diskuter en heilt annen reform enn den vi|1 gjennomfører
en må jo f prøve å forholde oss til det som fr regjeringen faktisk beslutter og så kan en være enig eller uenig i det
jeg ser mange grunner til være enig i det regjeringen gjør rett og slett fordi at der er fornuftig
det handler om å skape en bedre jernbane
infrastrukturen er nå bedre enn når SV styrte
i de åtte årene SV styrte så forfalt jernbaneinfrastrukturen hvert år
nå vedlikeholder man sånn at den blir bedre hver dag
det bør de fleste være glade for
det betyr blant annet at CargoNet kan si at nå får vi|1 endelig igjen en oppgang i volum gods på jernbane fordi at kundene stoler på oss
mens nedgangen var ganske stor under SVs regjeringstid
så har vi|1 samla en del eierskap som før var spredt
det gjelder og på togsettene
men enn NSB vil bli behandla likt som alle andre
NSB skal ikke ha noen ufordeler i denne konkurransen
vi|1 skal sørge for at de konkurrerer på like vilkår i motsetning til det SV nå hevder
neste tilleggsspørsmål er fra Eirik Sivertsen deretter Janne Sjelmo Nordås
ja president statsråden syns sikkert mitt spørsmål er rart òg slik de fleste spørsmål som blir stilt regjeringa synes å være
men <ee> Statsråden sa nettopp at NSB ikke skulle ha noe konkurranseulempe <ee> i den markedet som <ee> som <ee> statsråden nå i ferd med å skape
han er opptatt av at NSB for å kunne gi et tilbud reisende skal kunne konkurrere med det <ee> med private <ee> selskaper for å kunne få lov til å gi et sånt tilbud
da det helt avgjørende president at rammevilkåra til NSB er avklart
dem veit på hvilket <ee> hvilke forutsetninger dem skal konkurrere
og helt siden i fjor høst så har det gått en debatt om hvilke <ee> hvilke pensjonsforpliktelser og hvilke pensjonsrettigheter er det de ansatte i <ee> i NSB <ee> har
det har ikke vært avklart
så president mitt spørsmål til statsråden er har statsråden nå fått avklart og gitt NSB hvilken <ee> forutsetninger en skal konkurrere med <ee> og hvilken pensjonsforpliktelser dem faktisk har
og hvis han ikke har gjort det når kan NSB får en sånn <ee> avklaring
president den emkla den avklaringen kommer veldig veldig fort rett og slett fordi vi|1 legger fram et dokument fra Stortinget om veldig kort tid
påstanden om vingeklipping var mitt var det som SV stilte spørsmål om og da er det jo heilt naturlig at jeg viser til at nei de får ingen ufordeler i denne konkurransen
tvert imot så tror jeg at NSBs kjennskap til det norske markedet gjør at de har en konkurransefordel sammenligna med andre
en åpna faktisk for konkurranse på godstransport under rød-grønn regjering
s betyr det når Arbeiderpartiet er så kritisk til k konkurranse for persontransport at de er imot konkurranse alle andre steder eller hva|1 som er så veldig annerledes med tog
jeg ønsker best mulig tilbud til de reisende og et godt selskap som driver det
neste tilleggsspørsmål er fra Janne Sjelmo Nordås
president jernbanereformen har til nå ført til flere sjefer økt byråkrati økt konsulentbruk økte kostnader og vært en enorm tidstyv
sett i ettertid ser ikke statsråden at det ville ha vært|1 bedre å bruke pengene på for eksempel vedlikehold på jernbanen i stedet|staden
takk president jo og hvis en ser på regnskapene som har vi|1 faktisk dobla vedlikeholdssatsing på jernbanen sammenligna når Senterpartiet styrte dette landet
i åtte år styrte Senterpartiet Samferdselsdepartementet og i åtte år forfalt jernbanen
nå har vi|1 styrt i snart fire og vi|1 har økt vedlikeholdet så mye at forfallet nå reduseres
når Senterpartiet overtok regjeringskontorene i totusenogfem så var samla forfall på jernbanen ni og en halv milliard kroner
i det budskytte budsjettet som Stoltenberg og Senterpartiet framla i totusenogfjorten så ville samla vedlikeholdsetterslep vært atten komma fire milliarder cirka nesten en dobling
så vi|1 har ingenting å skjemmes fra på det området
hvis du ser på konsulentbruken i Jernbaneverket så var altså konsulentbruken dobbelt så høg i årene totusenogelleve til totusenogtretten som det har vært|1 i totusenogfjorten til totusenogseksten
så vi|1 halvert konsulentbruken i tillegg
i <ee> forrige f åtte år så beli det ikke gjor gjennomført en eneste reform på jernbanen til tross for at en fikk beskjed om at jernbanen kunne kollapse
under vår regjering så har vi|1 gjort en reform samtidig som vi|1 redusert konsulentbruken samtidig som vi|1 øker vedlikeholdet og samtidig som vi|1 bygger ut nye strekninger
så det viser at det mulig å gjøre ting annerledes enn det forrige regjering gjorde og med gode resultat
og neste hovedspørsmål er fra Jorodd Asphjell
president mitt spørsmål går til justis- og beredskapsministeren
vel framtida er her nå
det er seks år sia totusenogelleve
noe|1 har blitt likere men mykje|mye gjenstår
for eksempel gjenstår de store beredskapsinvesteringene toogtyvende|tjueandre juli-kommisjonen etterlyste
kommisjonen trakk særlig fram tre ting da dem snakka om kritiske beredskapsressurser som Norge bør investere i
og president ingen av dem er på plass så langt
én er beredskapssenter
regjeringa snakka mykje|mye om Alna og at de ikke kunne læ bygge der men måtte finne ei anna tomt
det har nå brukt nesten k fire år på å finne ei anna tomt og status er at regjeringa ikke har fått på plass noe beredskapssenter
dem krangler med grunneiere
det har blitt advokatmat
og at det fortsatt ikke er avklart når vi kan forvente et beredskapssenter er på plass
to helikopter regjeringa kommer ikke til å bli befå bli betalt av den her regj <ee> <qq> regninga kjem|kommer ikke til å bli betalt av den her regjeringa
investeringene er skjøvet på år etter år
tre IKT i politiet kommisjonen sa mykje|mye om behovet for å gjøre noe med IKT-systemene i politiet
blant anna det må settes av mer penger til å foreta nødven justeringer
det her er ikke gjort
president oppsummert er altså status ikke levert og ikke fulgt opp
mitt spørsmål går da til ministeren <ee> så følgende når vil beredskapssenteret stå ferdig
når vil helikoptra være på plass Og når kjem|kommer de nødvendige investeringene for til IKT i politiet
ærede <ee> president jeg synes det er underlig å høre Arbeiderpartiets forsøk på å beskrive beredskapen i Norge
<ee> det er <ee> svært mange feilaktige fremstillinger som <qq> som egentlig forbløffer meg president
men det er også <ee> direkte <ee> feilskriving av historia dersom man legger til grunn
la oss ta det eksemplet da beredskapssenteret president
den forrige regjeringa gjorde ikke hjemmeleksa si
man klarte i realiteten ikke å se forskjell på brutto- og nettotall
man <ee> la til grunn altfor lite areal
derfor president måtte vi spole tilbake
starte på nytt
og jeg kan melde at vi er i rute når det gjelder etableringa av det nasjonale beredskapssenteret
vi vil få det på plass
vi vil levere på tid
og vi vil også levere på innhold
<ee> så og når det gjelder <ee> politiets <ee> infrastruktur <ee> IKT-infrastruktur så er det altså gjort betydelige investeringer
og det et kontinuerlig arbeid som denne regjeringa har tatt tak i som president var ikke var tilgodesett og vurdert som viktig under den forrige regjeringa og som forfalt
det den forrige regjeringa ikke gjorde i sin periode i sine åtte år det leverer denne regjeringa på president og vi har aldri hatt en bedre beredskap enn vi har i dag
ja president nå har den blå-blå regjeringa sittet i fire år
<ee> mine spørsmål var som følger
når kan vi forvente at det må til er på plass et beredskapssenter
nå har det gått fire år og det det bør den her regjeringa ta ansvar for
det hadde også tatt fire år for år å på plass de her helikoptra
statsråden svarer heller ikke på når kan vi forvente et investeringsplan når det her blir satt opp
siste spørsmål var
de nødvendig investeringene på IKT når kan vi forvente at det settes av penger for å foreta det her i forhold til de krava og behova som politiet her etterlyser
ingen av de her tre spørsmåla svarte statsråden på i sitt svar
stats <ee> statsråd Amundsen
ærede president <ee> IKT-investeringer gjør vi fortløpende
vi har jo brukt betydelige millioner på det gjennom denne regjeringsperioden og mere vil etter alle solemerker komme
men når man har IKT-systemer som hadde sin opprinnelse tilbake på åtti-tallet <ee> faktisk <ee> slutten av sytti-tallet så sier det seg sjøl at vi har en stor jobb å gjøre
men vi er i gang
vi leverer på det
<ee> og det prioriteres høyt
og det øvrige gj det gjelder for øvrig også alle de andre <ee> tiltakene som representanten refererer til
vi måtte starte på nytt for den forrige regjeringa gjorde ikke hjemmeleksa si på beredskapssenteret og helikoptra skal være på plass seinest tjuenitten
første tilleggsspørsmål er fra Anniken Huitfeldt
president det er litt lenge å skylde på de som har vært før
og det har vi fått en oppvisning i fra forsvarsministeren i dag og nå også fra justisministeren
men det er jo klart det Riksrevisjonen sier om mangel på samarbeid når det gjelder objektsikring
og her må jo regjeringen ta ansvar
jeg har forståelse for at departementene ønsker å unnta noen offentlige opplysninger av hensyn til rikets sikkerhet men hvis endringene gjøres for å skjule kritikk så er det veldig alvorlig
er justisministeren enig i forsvarsministerens beslutning om å hemmeligholde sammendraget av Riksrevisjonens rapport og har statsministeren vært inne i vurderingen i dette spørsmålet
ærede president igjen så opplever jeg at man har ei oppvisning av fremstillinga av ei situasjon som <ee> som blir særdeles feil
man snakker om hemmelighold
man snakker om som om det ei politisk vurdering å unndra informasjon fra offentlighet og at det det som har blitt lagt til grunn
denne sal president har vedtatt en sikkerhetslov og forventer gjennom det at regjering skal regjeringa skal forholde seg til den
det har også regjeringa gjort
og det er altså faglig vurdering
det handler om sikkerhet
og det er overhodet ikke noe politisk vurdering som ligger bak
jeg tror de aller fleste ser at man gjerne skulle slippe runder som dette
men det bidrar ikke til å opplyse saken når man skaper et inntrykk av et be bevisst politisk hemmelighold
det er ikke det det snakk om her president
president riksrevisor har jo en annen versjon av saken enn det justisministeren her gjør rede for
men mitt spørsmål går rent kon konkret
dette er en faglig vurdering
da skyver man altså beslutningen fra seg
men det er jo politikerne som til syvende og sist har ansvaret for beslutningene i sitt eget departement
og jeg stilte deg stilte justisministeren et klart spørsmål
er han enig i forsvarsministeren beslutning om å ikke offentliggjøre dette sammendraget
ærede president det er altså informasjonseier som gjør disse vurderingene
det kom også heilt klart frem av sikkerhetsloven
og når man forholder seg til det altså det er heilt naturlig for meg som justisminister å forholde meg til de faglige vurderingen som gjøres i Forsvarsdepartementet
det er det snakk om her
det er ikke s det er det overhodet ikke snakk om at man skal hemmeligholde opplysninger <ee> av politiske ønsker
det er overhodet ikke snakk om at man skal ha noe noe noe behov for å gjøre det
den offentlige debatt og det oppstyret som nett opposisjonen har klart å lage rundt denne saken <qq> burde jo vise at det er ingen interesse i det
for d for det man gjør det er at man skaper et inntrykk av at noe er mer alvorlig enn det i realiteten er
mens årsaken til at dokument er gradert ja det altså hensyn til rikets sikkerhet
og da <ee> skulle jeg egentlig ønske at opposisjonen var litt mer <ee> imøtekommende og litt mer forstående for at man faktisk gjør de vurderingen og at det en grunn til det og at det handler om sikkerhet
vi er kommet mye lenger <ee> på å få på plass planverk før objektsikring
<ee> vi har vi har også <ee> kommet videre og i kontinuerlige arbeidet som er å gi å skape permanent grunnsikring
men det er altså også et økonomisk spørsmål som stadig <ee> sko vi|1 som hvor vi da gradvis og til stadighet bedrer situasjonen
<ee> men vi vil aldri havne der president og det mener jeg både undertegnede og forsvarsministeren har vært tydelig på at vi setter sluttpunkt og sier nå er vi ferdig nå vi ferdig objektsikra nå er beredskapen god nok
det altså et kontinuerlig arbeid
og det pågår heile tida
men situasjonen er en anna i dag enn den var i tjuefemten
den muntlige spørretimen er nå omme og vi går til sak to som er ordinær spørretime
første spørsmål er da fra representanten Stein Erik Lauvås til finansministeren
Stein Erik Lauvås
ja president <ee> i Østfold så viser tall fra SSB i mars at det nå er sju tusen sju hundre barn som vokser opp i fattigdom
det er en økning på fjorten komma én prosent av barna i fylket mens landsgjennomsnittet er ti prosent
det er altså en økning på fem hundre barn
forskjellene mellom folk øker
hvorfor mener statsråden dette er rettferdig
president siden denne regjeringen overtok i tjuetretten så har en rekke tiltak for å motvirke barnefattigdom blitt innført
økt deltakelse i arbeid er det viktigste virkemiddelet for å forebygge varig lav inntekt og øke inntektene i lavinntektsgruppene
i Østfold bor det en større andel barn i husholdninger uten yrkestilknytning enn landsgjennomsnittet
regjeringen har styrket innsatsen for å få fler i arbeid i budsjettet for tjuesytten
antall barn i lavinntektsfamilier øker i hovedsak som følge av høy innvandringsdrevet befolkningsvekst
over halvparten av barn i lavinntektsgruppen har innvandrerbakgrunn
Østfold har en høyere andel barn med innvandrerbakgrunn enn på landsbasis
mange innvandrere har lav kompetanse svake grunnleggende ferdigheter eller problemer med å få godkjent sin kompetanse i det norske arbeidsmarkedet
derfor prioriter regjeringen arbeidsretting i introduksjonsprogrammet og norskopplæring
det etableres et hurtigspor inn i arbeidsmarkedet for flyktninger med etterspurt kompetanse
regjeringen vil at flere unge skal raskere ut i arbeid og aktivitet og iverksetter en ungdomssatsing for økt oppfølging av unge arbeidsledige
fra første januar i år er det innført aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere under tretti år
manglende gjennomføring av videregående opplæring øker risikoen for å falle utenfor arbeidslivet i ung alder
regjeringen legger vekt på tidlig innsats og tiltak for å øke gjennomføringen i videregående opplæring
grunnstipendet til elever i videregående opplæring er målrettet mot elever fra familier med svak økonomi
det er innført et nytt toårig opplæringstiltak i regi av NAV og regjeringen innfører en livslang rett til videregående opplæring
opplæringstilbudet til voksne med svake grunnleggende ferdigheter er styrket
regjeringen har lagt frem en strategi mot barnefattigdom
strategien inneholder sekstifire tiltak for å redusere negative konsekvenser av det å vokse opp i lavinntektsfamilier og målrettede forebyggende tiltak
<ee> det er den første strategien i sitt slag
og vi skal ta et ekstra ansvar for å sikre det sosiale sikkerhetsnettet for barn i fattige familier
barna skal ikke lastes for foreldrenes situasjon
regjeringen har innført rimeligere barnehageplass for familier med lav inntekt og gratis kjernetid i barnehager for alle barn i lavinntektsfamilier fra de er tre år
forsøket med gratis deltidsplass på SFO er utvidet
den nasjonale tilskuddsordningen mot barnefattigdom er vesentlig styrket og flere barn og unge får delta i fritidsaktiviteter og får ferieopplevelser
og regjeringen har lagt frem et forslag en barnevernsreform
familieverntjenesten er styrket
helsestasjon- og skolehelsetjenesten er styrket
tilskuddsordningen til oppfølging av barn av psykisk syke og barn av rusmisbrukere er styrket
vi har lagt frem en nasjonal strategi for boligsosialt arbeid
bostøtten er økt for barnefamilier og andre store husstander og rammene for tilskudd til utleieboliger er <ee> økt
samlet president så utgjør regjeringens politikk en betydelig innsats rettet mot dem som har lavest inntekt
vi skal sikre en bedre hverdag for barn og unge som vokser opp i fattige familier
Stein Erik Lauvås til tilleggsspørsmål
<qq> takk president
<ee> jo da det er flott å høre med alle tiltak og så ser vi at det ikke går <ee> riktig vei
Fremskrittspartiet og høyre de har kuttet i stønaden til kronisk syke uføre funksjonshemmede
<ee> og mener s finansministeren at disse foreldrene blir bedre i stand til å ta seg av sine barn når de får slike kutt mens Norges femti rikeste stikker av med millioner av kroner hver i skattekutt med hilsen FrP og Høyre
president igjen så kommer det feilaktige påstander fra Arbeiderpartiet når det gjelder <ee> skatte- og avgiftspolitikken til denne regjeringen
det er altså slik at de største pengene som regjeringen har brukt på skatte- og avgiftsreduksjoner har gått til helt vanlige husholdninger
en gjennomsnittsfamilie har fått åtte tusen kroner i skattelette i løpet av disse årene
så det bli feil når Arbeiderpartiet gjen ved gjentatte anledninger påstår <ee> at vi har brukt de store pengene på gi skattelette til de rike
det er rett og slett ikke riktig
vi har brukt de store pengene mesteparten av handlingsrommet i løpet av denne perioden på andre ting enn skatte- og avgiftsreduksjoner på å styrke helsetjenester omsorgstjenester utdanning samferdsel kommuneøkonomi
Lauvås til tilleggsspørsmål
ja president de største kuttene i skatt det har gått det har ikke gått til vanlige folk det er gått til Norges rikeste
så er det kommuneøkonomien og president i finansministerens egen oversikt over kommuneøkonomien så leser vi følgende
ti av atten Østfold-kommuner får vekst for tjuesytten under landsveksten
det vil si at flertallet blir satt dårligere økonomisk i stand til å løse sine oppgaver på vegne av <ee> innbyggerne
Marker kommune vekst én komma seks prosent
<ee> Hobøl vekst én komma syv prosent
Rakkestad vekst én komma syv prosent
Rygge vekst to prosent
for å nevne noen av disse Østfold-kommunene som kommer dårlig ut
hvordan mener finansministeren at disse kommunene blir bedre i stand til å hjelpe barnefamilier ut av fattigdom når regjeringen i utgangspunktet gir ti av atten Østfold-kommuner et kuttbudsjett
mener finansministeren dette er rettferdig fordeling sett opp mot de skattekuttene til de i Norge med størst privat formue
president nå må altså representanten Lauvås bestemme seg for hva det er han skal kritisere
for i innledningen til dette spørsmålet så gjentok representanten gang på gang på gang at det har vært vekst i <ee> økonomien også til Østfold kommune men mindre vekst enn andre steder
samlet sett så har altså kommuneøkonomien styrket seg hvert eneste år under denne regjeringen
vi ser av regnskapstallene for kommunene at det nå går bra
flere kommuner gjøres opp med betydelig overskudd
og på tross av det president så ser man i mange arbeiderpartistyrte kommuner at man har gode overskudd har romslig økonomi men likevel så velger man å påføre innbyggerne <ee> økt eiendomsskatt
og det kan man vel kanskje ikke si er <ee> grunnleggende sosialt president
vi går videre til neste spørrer som er representanten Kjell-Idar Juvik til statsråd Siv Jensen
Juvik vær så god
mitt spørsmål går som sagt til finansministeren
dersom Fremskrittspartiet program blir gjennomført vil norske kommuner tape over tyve milliarder kroner i inntekter hvert år
det her ville fått dramatiske konsekvenser for folket i Nord-Norge da
hvorfor vil statsråden som også er partileder Fremskrittspartiet kutte i skole eldreomsorg for å de gi milliarder i skattekutt til landets rikeste
president kommunene har flere ulike skatteinntekter
med reduksjoner i skattenivå så vil kommunene vanligvis kompenseres
jeg vil derfor tro at det er eiendomsskatt som representanten Juvik her henviser til
representanten Juvik fremstiller det å fjerne eiendomsskatten som en skattelette til de rike og jeg mener det er feil
eiendomsskatt det rammer helt vanlig folk småbarnsfamilier eldre og unge
det har vi sett mange eksempler på de siste månedene
men denne regjeringen president vil at folk skal få beholde mer av egen inntekt
derfor har vi redusert skatter og avgifter med om lag énogtjue|tjueén milliarder kroner
brede skattelettelser gjør det mer lønnsomt å jobbe og skape nye jobber i Norge
men de store pengene har gått til å trygge velferden under denne regjeringen
det gjør vi blant annet gjennom å styrke kommunenes inntekter
kommunenes frie inntekter har i gjennomsnitt økt med to komma fire prosent siden regjeringen tiltrådte i tjuetretten
det har lagt til rette for en styrking av tjenestetilbudet i hele landet også i Nord-Norge
regjeringen har på ingen måte kuttet i eldreomsorg og skole som representanten påstår
tvert imot så har vi løftet eldreomsorgen og styrket undervisningen i skolen
et løft for tidlig innsats i skolen er en av regjeringens viktige prioriteringer
i inneværende års budsjett bevilges det én komma tre milliarder kroner til flere lærere på første til fjerde trinn
alle elever skal kunne forvente å møte lærere med fordyping i faget de underviser i
sammenlignet med tjuetretten så har vi mer enn tredoblet satsingen på videreutdanning av lærere til én komma tre milliarder kroner
i tjuesytten fikk seks tusen lærere tilbud om videreutdanning
under denne regjeringen ser vi også et taktskifte i eldreomsorgen
bevilgningene til omsorgstjenesten har økt med én og en halv milliard kroner i denne perioden
nå tar staten et større ansvar for utbygging av sykehjemsplasser og ja staten tar halve regningen og det har ført til at kommunene vil bygge ut mer
vi har lagt til rette for fornying og bygging av over ti tusen omsorgsplasser
samlet så styrker vi eldreomsorgen i en tid hvor det blir flere eldre og hvor behovet for omsorgstjenester vil øke
regjeringen har prioritert de store pengene til å trygge velferden til folk flest
samtidig president styrker vi kommuneøkonomien og reduserer skatter og avgifter for folk og bedrifter
og slik tar vi altså Norge trygt gjennom den langsiktige omstillingen
tilleggsspørsmål til representanten Juvik
<ee> og ut ifra det du seier|sier da betyr det at Fremskrittspartiet vil kompensere det her toogtyve|tjueto milliardene ut til kommunene
for på tross av den veksten du prøver å å vise til og den skrytelista du viste til så er det jo sånn at de kommunene her ikke tar inn der eiendomsskatten for skøys skyld
det er jo for å gi velferd og tilbud til innbyggerne sine at en har følt seg tvungen og er nødt til å ta inn der eiendomsskatten uavhengig av poli partipolitiske <ee> ståsted
så spørsmålet er jo veldig interessant da
hvordan|1 skal man klare med handlingsrom på seks syv milliarder å dekke opp toogtyve|tjueto milliarder med f FrP sitt forslag hvis man ønsker å kompensere kommunene
president det representanten Juvik kaller skryteliste er altså fakta
dette er tiltak denne regjeringen har gjennomført for å styrke velferden i hele landet
vi har altså gjennomført en lang rekke tiltak som styrker utvik utbyggingstakten i eldreomsorgen
og her har jo Arbeiderpartiet ingenting å skryte av
da valget tjuetretten var et faktum så innrømmet jo Arbeiderpartiet at de ikke hadde levert <ee> på eldreomsorgen
<ee> men regjeringen har altså prioritert eldreomsorg fordi <ee> det er et riktig område å satse på
så må gjerne representanten Juvik spørre finansministeren om Fremskrittspartiets nylig vedtatte program for neste fireårsperiode
det gir ingen mening
det er ingenting i denne regjeringens plattform <ee> som handler om eiendomsskatt i inneværende periode
men jeg mener fortsatt at representanten har en gal tilnærming til dette
for det første så handler eiendomsskatt ikke om skattelette til de rike det rammer usosialt og det rammer særlig de som har dårlig økonomi
representanten Juvik til tilleggsspørsmål
ja <ee> president det er jo interessant å høre at FrP sitt program har ingen meining oppimot finans
<ee> det som hvert fall helt klart det er at Arbeiderpartiet i alle sine alterna b budsjett i den her perioden hadde mer til kommunene enn regjeringa
kan ikke sjå|se at det enn ennå er ordna opp i og det begynner å haste hvis man ikke òg skal få fire hundre millioner i kutt i tjueatten på eiendomsskatt
og det går på beregninger av verdiene på vannkraftanleggene som fikk en dramatisk endring ifra seksten til sytten i forhold til utbetaling på nesten fire millioner
det er opplysningene vi siter med nå at du vil være minst samme beløp i tjueatten hvis det ikke her blir retta opp og Stortinget har sagt det her skal rettes opp
når vil <ee> finansministeren rette opp det her
når kan vi forvente at det her blir avklart
det er jo viktig for kommunene å få forklart
president for det første så sa ikke jeg at Fremskrittspartiets program ikke har noen ting å gjøre opp mot finans
jeg sa at det var et program vedtatt for neste fireårsperiode ikke for inneværende stortingsperiode
så har regjeringen varslet at vi vil komme nærmere tilbake til Stortinget med vurderinger knyttet til eiendomsskatt og vannkraftanlegg og det står ved lag
det kommer vi til å gjøre
men jeg synes fortsatt at representanten Juviks noe skal vi si rørende omsorg for kommunene når det gjelder eiendomsskatt <ee> er litt spesiell
jeg har altså <qq> er mer opptatt av innbyggerne
det er hevet over tvil at mye av den usosiale <ee> eiendomsskatten som er innført i mange arbeiderpartistyrte kommuner nå rammer helt vanlige folk med en anstrengt familieøkonomi
det kan det altså
men hvis det er sånn Arbeiderpartiet argumenterer når de snakker om skattelette til de rike så skjønner jeg hvorfor Arbeiderpartiet gang på gang på gang snakker om skattelette til de rike hvis de også mener at eiendomsskatt er det
neste spørsmål er fra representanten Lasse Juliussen til kommunal- og moderniseringsministeren
den nye praksisen innebærer at kompensasjon først blir aktuelt når en fylkeskommune har opplevd ekstraordinære kostnader på minst to hundre og femti kroner per innbygger
meiner statsråden med det her at fylkeskommunene til enhver tid må ha en naturskadebuffer tilsvarende inntil to hundre og femti korner per innbygger
president kommuner og fylkeskommuner som har hatt ekstraordinære utgifter etter en naturskade kan få en delvis kompensasjon gjennom skjønnsmidler til Kommunal- og moderniseringsdepartementet
i utgangspunktet er det kommunens og fylkeskommunens ansvar å sørge for godt vedlikehold og tilfredsstillende standard på den kommunale infrastrukturen slik at skaden blir minst mulig når ekstremvær eller lignende inntreffer
når ulykken rammer skal likevel ingen kommuner eller fylkeskommuner bli stående alene med store kostnader etter flom og uvær
i kommuneproposisjonen for totusenogseksten ble det fastsatt at behovet for skjønnsmidler etter naturskade skal fastsettes i hvert enkelt tilfelle
departementet har derfor siden totusenogfemten vurdert søknadene fra fylkeskommunene skjønnsmessig herunder størrelsen på totalkostnaden per innbygger
departementet vil i kommuneproposisjonen for totusenogatten som legges frem i morgen foreslå at retningslinjene for vurdering av søknader for fylkeskommuner utdypes i samsvar med etablert praksis
representanten stiller spørsmål ved om fylkeskommuner alltid må ha en naturskadebuffer som tilsvarer to hundre og femti kroner per innbygger
en grense på to hundre og femti kroner per innbygger for å kunne søke tilskudd tilsvarer grensen for kommunene for å søke midler
fylkeskommunene er store organisasjoner og bør derfor ha et finansielt handlingsrom til å dekke uforutsette kostnader av et visst omfang
jeg vil også minne om at det avsettes skjønnsmidler fra fylkeskommunenes samlede rammetilskudd og at det derfor er naturlig at det er en viss terskel for den enkelte fylkeskommune å kunne få tilskudd fra denne rammen
jeg ønsker mest mulig forutsigbarhet og likebehandling av fylkeskommunene og vil sørge for at uforholdsmessig store utgifter etter naturskader kompenseres
en fastsatt grense for kunne søke om tilskudd vil understøtte dette
representanten Juliussen til tilleggsspørsmål
vi veit jo at flom og naturskader vil være en økende utfordring i åra som kommer
Hedmark fylkeskommune fikk for eksempel nylig presentert sin klimaprofil fra NVE som slår fast nettopp det mer nedbør økt fare for flom og skred
det vil i så fall utgjøre en snau sjuendedel av heile fylkeskommunens budsjett til drift og vedlikehold av fylkesveg
og det er summer som <ee> nuller ut og vel så det alt det som har kommet av økning på fylkesveg gjennom <ee> perioden så langt