scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
vi|1 har et jernbanedirektorat som skal være en strategisk enhet også har vi|1 Bane NOR som har overtatt alt eierskap
før var det splitta opp flere steder
så det bildet som foregående spørrer forsøkte å tegne med at der er ingen som vet hvem som har ansvaret for hva|1 det er rett og slett ikke riktig
når det gjelder signalanleggene så har det òg vært|1 et problem i jernbanen i lang tid og det største digitaliseringsprosjektet i norsk infrastruktur de neste årene vil nettopp være å få ERTMS på plass et nytt digitalt signalsystem for jernbanen
neste oppfølgingsspørsmål er fra Arne Nævra
jernbanereformen konkurranseutsetting det slår allerede inn i det gamle gode NSB nå sist gjennom å si opp for mange folk også
så det samme som egentlig ramma SAS da de kjente pusten i nakken fra Norwegian Ryanair og så videre det har nå altså også kommen til NSB
der måtte kabinpersonale og bakkeansatte i altså i luftfarten løpe enda fortere og fortere og fortere
NSB må på en måte møte konkurransen gjennom å slankes strømlinjeformes
de må få utgiftene ned for å møte konkurransen fra svenske Järnväger eller Hongkong-tog eller hva det måtte være
i sin iver så tok altså NSB litt for mye Møllers tran og sa opp for mange konduktører og lokførere
ser ikke statsråden noen sammenheng mellom disse oppsigelsene og det å møte konkurransen i den konkurranseutsettingen som nå er <ee> utlyst
president det er riktig at vi|1 ønsker en mer strømlinjeforma jernbane der du har feir fler færre folk som utfører den samme oppgaven
det handler rett og slett om å få bedre tjenester for mindre penger
i det så har ikke NSB sagt at strategien er å seie|si opp de som utfører tjenestene lokførere og og togpersonale
strategien som de varsla for et par år siden var færre mellomledere
det betyr færre som s sitter og organiserer og flytter papir men der skal være flere som utfører oppgavene
jeg ba om å få en statistikk på antall lokførere på norsk jernbane s i tjuetretten og fram til i dag
det siste oppdaterte tallet jeg fikk var i tjueseksten
der er altså nesten hundre flere lokførere i tjueseksten enn det var i tjuetretten
det er altså stikk motsatt av det bildet Arbeiderpartiet prøver å gi inntrykket av og som SV prøver å gi inntrykket av at det nå seiast|sies opp folk at der satses mindre
i Hamar Arbeiderblad i dag så fikk jeg høre at vi|1 struper satsingen på jernbane fra representanten Trettebergstuen
faktum er altså ti milliarder kroner mer flere ansatte men der er ennå flere avganger og det har skapt et personalproblem når det har vært|1 stor sykdom
det har NSB innrømt og det fikser de
vi går da videre til <ee> andre hovedspørsmål <ee> fra representanten Åslaug Sem-Jacobsen
president vi har fått ny med medieminister
betyr det at vi da omsider kan få den mediepolitikken som mediemangfoldsutvalget enstemmig i fjor <ee> mente at det hasta med å gjennomføre
den som skal sikre det mangfoldet av frie uavhengige medier som blant annet partiet Venstre snakker pent om i sitt program
det får vi håpe
for krisen i mediebransjen har vart noen år mens regjeringens omkved gang på gang heller har vært at det må vi vente å med å gjøre noe med til medie <ee> mediemangfoldsutvalget er ferdig med jobben sin når tiltak har blitt etterlyst
og etter NOU-en da omsider kom har det likevel ikke skjedd noe enda det altså haster
etter å ha kutta ned til beinet har noen få mediehus unngått røde tall i tjuesytten men tendensen er likevel tindrende klar inntektene forsvinner
norske medier har tapt to komma tre milliarder i annonseinntekter bare de siste årene først og fremst til Facebook og Google
og forsiktige anslag sier at det fremover blir ytterligere annonsetap på milliarder og betalingsviljen til digitale tjenester er ikke stor nok ennå
og enklere blir det ikke framover for lokalavisene som til nå har overlevd på grunn av papirabonnementet etter regjeringens nye forslag om postombæring kun to og en halv dager i uka noe som vil koste mange hundre millioner bare det første året
også har vi fake news og alternative medier som vokser
det gjør altså ikke at det blir mindre viktig å sørge for gode rammebetingelser til den seriøse pressa i en vanskelig omstillingstid
så president regjeringa kan ikke lenger sitte med hendene i fanget og vente på mediemangfoldsutvalget sin utredning for den kom i fjor
stortingsmeldinga på området skulle vært lagt fram før påske men den den er nå blitt utsatt
så mitt spørsmål til kulturministeren er
anerkjenner ministeren mediemangfoldsutvalgets konklusjon om at det haster
<INAUDIBLE> tenkt å foreta seg noe
statsråd <ee> Trine Skei Grande
statsråd Skei Grande
president jeg deler bekymringa for de gode store redaksjonene som har muligheten til å drive med ordentlig undersøkende journalistikk
vi ser at det har vært en svær omstilling som media har også lyktes med
men det er også en stor bekymring det som representanten viser til med medieskygger for eksempel geografisk der mange ordførere opplever å aldri ha en journalist på besøk i et kommunestyre
eller medieskygger innafor ulike tema der vi ser at store tunge viktige tema i norsk offentlighet ikke har redaksjoner som er oppdatert <ee> faglig å jobbe i konsekvent over lenger tid med det
så derfor så kjem|kommer jeg i løpet av uka til å ta et initiativ og invitere alle partiene om å prøve og prøve å få til et bredt medieforlik på dette feltet
<ee> når vi skal sjå|se på alternativer til lisens når vi skal sjå|se på hvordan|1 vi skal styre støtten til media framover så syns jeg det er viktig at det er en brei enighet knytta til det
dette er ikke noe som vi kan avgjøre med én stemmes overvekt i denne sal
dette er ikke et tema der vi bør <ee> <ee> være så uenige at vi kjem|kommer fram til <ee> ja kjem|kommer fram til uenigheter som som blir valgkamptema og store skifter ved ved regjeringsskifter
jeg håper at vi nå kan sette oss ned sammen alle partiene i i komiteen og bli enige om en plattform for mediestøtte framover
det har kanskje vært det viktigste mediepolitiske grepet i forrige periode
jeg hadde håpa på et estimat på når stortingsmeldinga var ferdig men jeg er veldig glad for <ee> <ee> at det pekes på forlik
mediemangfoldsutvalget det var jo bredt amm <ee> sammensatt og de hadde veldig mange vurderinger blant annet å kutte mye støtte
men det enstemmige gjennomgripende hovedforslaget til utvalget det som de virkelig mente ville fungere det er et midlertidig fritak for arbeidsgiveravgift for nyhetsmedier i en tidsavgrenset periode på rundt fire år
det synes vi i Senterpartiet er interessant så det vil vi gjerne da snakke med på det møtet du skisserer
for det det her det vil være godt i forhold til de utfordringene bransjen har
det er ikke langvarig
det er allment og gir armlengdes avstand og
og selv om det vil koste litt så er det en lav kostnad mot de konsekvensene som nedbyggingen av journalistikken nå har for demokratiet vårt som ministeren var inne på
så president hva syns da ministeren om forslaget om midlertidig fritak for arbeidsgiveravgift
hvordan skal Senterpartiet og jeg da forberede oss til det møtet du nå kommer til å kalle inn til
president vi skal gi deg godt grunnlag til å forberede deg til møtet
det lover jeg
<ee> hastigheten på når vi klarer å legge fram dette det handler jo også om hvor om vi klarer å bli enige fort eller om vi kjem|kommer til å bruke litt tid på det
men jeg syns det er viktig at vi nå lager en ordning som står seg over tid og der vi blir enige om noen prinsipper for hvordan mediestøtten skal være
<ee> jeg syns det er viktig å ha en ordning som ikke er for nært knytta til politiske avgjørelser i denne salen fra år til år som både gir langsiktighet men også en armlengdes avstand til til det som skal være det kritiske media
jeg syns det er viktig å legge grunnlag for at vi har ordentlige miljøer med gravende journalistikk
<ee> og jeg syns det er er viktig å sjå|se på hvilke virkemiddel som kanskje er de objektive sånn som jeg viser at momsfritaket har vært så viktig som jeg trur det har vært
<ee> utfordringer med arbeidsgiveravgift handler jo om avgrensinger men vi skal legge <ee> legge det faglige grunnlaget i bordet sånn vi kan diskutere ut ifra det så fort som vi <ee> møtes
<ee> også syns jeg det er viktig å understreke at vi vi bør også ha langsiktige planer for hvordan|1 vi skal finansiere media og den offentlige debatten framover
første oppfølgingsspørsmål er fra Marit Arnstad
president ja det er jo noe presserende med den her saken fordi hvert år <ee> er en med tapt tid er svært alvorlig for en bransje som allerede over år har stått i veldig krevende situasjoner
og grunnen til at det går litt bedre i år det er jo at dem har kutta til beinet
og det å kutte til beinet det går ut over <ee> muligheten til å prioritere krevende og kritisk journalistikk som vi alle opp er opptatt av
men det er også et eller annet merkverdig med den måten statsråden nå svarer fordi det kjem|kommer altså ingen stortingsmelding nå i vår omkring de her spørsmål
i stedet skal vi nå sitte i Stortinget og lage et forlik og så skal regjeringa etterpå komme med en stortingsmelding
er det riktig oppfatta at først skal partiene i Stortinget da drøfte seg fram til noe som kan være|1 be et bredt forlik og så skal regjeringa etterpå komme med en stortingsmelding om samme saken
når skal da den stortingsmeldinga komme og når skal den eventuelt behandles
jeg vil håp president jeg håper at vi skal gjøre dette så fort som overhodet mulig og det er ikke sikkert at vi blir enige
men jeg hvis vi hvert fall klarer å bli enig om noen prinsipper som skal ligge til grunn så tror jeg det er viktig
så trur jeg at nå har jeg hatt denne jobben i cirka sytti dager så nå b begynner jeg å få litt oversikt over temaet men jeg
det å si at det ikke skjedde noenting i forrige periode som har påvirkning på de resultatene som er det er feil
vi innførte det viktigste virkemiddelet som vi kunne ha nemlig å fjerne momsen på de elektroniske mediene
jeg trur ikke du finner noen redaktør i noen redaksjon som ikke mener at det var det viktigste grepet vi har gjort på veldig veldig lang tid og at det har direkte følger på de tallene som vi nå ser at mediebransjen at det held|holder på og snur seg
ja men president jeg trur ikke du finner en redaktør rundt omkring i dette landet som ikke venter på regjeringens oppfølging av mediemangfoldsutvalgets innstilling
<ee> fordi det er snart tre år sia det ble|1 nedsatt
og det er et år sia dem la fram innstillinga si
det var ei enstemmig innstilling med en rekke forslag
<ee> så jeg trur ikke du finner en redaktør som ikke venter på det
<ee> og det er det som egentlig er spørsmålet mitt
jeg skjønner at vi skal sitte nå i vår og diskutere og det er mulig fordi at når ikke regjering klarer å bli helt enig så skal en diskutere med stortingspartiene og Senterpartiet skal være|1 velvillig til å gjennomføre tiltak som <ee> fungerer
men vi må jo også få en oppfølging fra regjeringa vi må få en stortingsmelding omkring de her sa spørsmålene her og at spørsmålet mitt er når den når kjem|kommer den
skal vi vente heilt til neste vår før den blir behandla
og også spørsmålet sjølsagt <ee>
vil den inneholde det som Senterpartiet syns er noe av det viktigste tiltaket som er fremma her nemlig fritaket for <ee> arbeidsgiveravgift for en tidsbegrensa periode
<ee> og nå er jo det så pass lenge sia at det forslaget ble|1 fremma at <ee> ett av de tre årene den tidsbegrensa perioden skulle ha vært er nå gjennomført
når kjem|kommer eventuelt et sånt tiltak
<ee> statsråd Skei Grande
men vi er klare for å levere dette så fort som bare det men jeg håper jo at det går an å bli enig om noen prinsipper som skal ligge i bunn sånn at
dette mener jo jeg president er et felt der man bør sørge for å ha breie enigheter
hvis det er sånn at man kan bli enig om noen prinsipper å legge i bunn så skal vi kjapt få lage en stortingsmelding bakgrunn av|1 det
er det sånn at vi også kan bli enig om noen av ordningene så er mener jeg at det vil være en klar styrke i saken
så jeg håper jo at vi kan gjøre dette så fort som overhodet mulig
vi er hvert fall klar til å til å sette i gang jobbinga og vi er klare til å levere så fort det er fysisk mulig også i denne salen
men men president det å gjøre dette om til en sånn slagarena det trur jeg er dumt for for mediepolitikken for dette er et område der man bør ha de breie enighetene
ja president herre er absolutt et område der du bør ha de breie enighetene
men det er også et område der du ikke lenger kan skyve ting foran deg
og nå er det trur jeg det fjerde eller femte året vi står og hører på at statsråder fra den blå-blå regjeringa seier|sier at vi er nødt til å vente til vi får breie forlik før vi kan gjennomføre noen ting på det her området
nå må faktisk noen ting snart skje
det er positivt hvis det blir et forlik i vår men det må også manifestere seg i en stortingsmelding som forplikter regjeringa økonomisk
<ee> så det er på en måte altså det er <ee> statsråden kan retorisk seie|si det at andre ikke skal bruke det som en slagarena men vi kan også med rette hevde at det herre har vi nå etterlyst i flere år
faktisk har jeg gjort det sammen med statsråden når hun satt i opposisjon
<ee> så et eller annet må jo snart skje
forlik er bra men vi må også få en forpliktelse fra regjeringa økonomisk på de virkemidlene som mediemangfoldutvalget har foreslått
det er det som er viktig her og da ble|1 jeg litt <ee> ble|1 jeg litt betenkt når statsråden seier|sier at en del av virkemidlene er utdatert
<ee> Senterpartiet meiner jo at fritak for arbeidsgiveravgift er et svært vir viktig virkemiddel
meiner også statsråden fortsatt at det er det
president jeg må informere statsråden om at det lenger ikke er en blå-blå regjering
det har blitt en blå-grønn
<ee> og jeg kan også berolige statsråden med at dette er en av de feltene som jeg meiner er den viktigste grunnen til å være kulturminister for dette er en av de mest sånn presserende tingene å gjøre noen ting med
vi går med <ee> altså hvis når vi har invitert alle partiene det brevet kjem|kommer til å gå i løpet av|1 uka så har vi ikk går vi ikke inn i det møtet med en ferdig plan for hva vi meiner på det ene og det andre
vi skal legge fram fakta så alle kan kan få sjå|se argumenter for og imot og så må vi være villig til å gi oss på noe hvis vi skal klare å få en enighet
så jeg kjem|kommer ikke til å verken seie|si ja eller nei til noen virkemiddel her
og så skal jeg gi alle en fair sjanse til å kjempe for sine ting inn i det rommet
og så håper jeg at vi i hvert fall blir enig om noen prinsipper og kanskje blir enig om en en hvert fall en styringsmodell som gjør det mulig for oss å å lage noen breie enigheter i Stortinget enten før eller etter
da vil presidenten bemerke at <ee> representanten <ee> Marit Arnstad er stortingsrepresentant
da går vi videre til <ee> tredje hovedspørsmål
det stilles av representanten Arne Nævra
ja jeg er representant
det går s mitt spørsmål går til <ee> Solvik-Olsen samferdselsministeren
det vil si det er et hovedspørsmål som jeg har fundert veldig mye over <ee> og som jeg håper statsråden kan utdype noe for meg i dag
det gjelder hans forkjærlighet for store motorveiprosjekter og samfunnsnytten av dem
jo mer jeg går inn i dette her feltet jo mer så sitter jeg sånn undrende tilbake
er det bare en slags ideologi for store veier eller er det faglig begrunna behov
<ee> en klar logikk for meg underbygd av temmelig mye forskning <ee> <ee> president som jeg gjerne kan referere til i en debatt på andre plattformer seinere det sier meg at trafikkgrunnlaget blir slått vekk fra jernbanen om det parallelt bygges firefelts motorvei
la meg ta Ringeriksbanen som eksempel
ikke at den blei utsatt for det er ille nok
her har man lagt opp til samtidig utbygging av E16 og dobbeltspora jernbane til Hønefoss
at man i tillegg forlot det mer miljømessige skånsomme Åsa-alternativet det skal jeg også la ligge selv om det også var ille nok
skal han bruke fem milliarder på miljøødeleggelse til svært lav nytte og store miljøbelastninger
statsråd ke Ketil Solvik-Olsen
president der ligger ingen ideologi i å bygge firefelts motorvei men det er en praktisk tilnærming til å få et kve samfunn til å fungere på samme måten som vi|1 ønsker å få et samfunn til å fungere med å bygge mer jernbane
hver <ee> transportform har ulike funksjoner
de fungerer best når du <ee> klarer å ha en heilhetlig tilnærming og ikke velger én transportform og meiner den skal løyse alle behov
vi|1 må ha god skipsfart langs kysten
vi|1 må ha gode flyplasser på grunn av lange distanser
vi|1 må ha god jernbane for gods og for pendling inn og ut av byene ikke minst
og vi|1 må ha gode veier både hovedveier og lokale veier
fordi at hverdagen vår er ganske mangfoldig
nokon|noen bor og jobber rett ved sia av <ee> hverandre sånn at du nærmest kan gå eller sykle
jeg gjør det sjøl stort sett når der ikke er is på veiene
andre bor og jobber sånn at det å gå til togstasjonen eller busstasjonen er det mest rasjonelle og da bør du gjøre det
men for andre igjen så er det faktisk sånn at det å bruke bilen er det mest fornuftige enten fordi at du har en spesielt kronglete reisevei eller fordi at du rett slett er håndverker jobber og har kontoret ditt i bilen og lignende
det å sørge for at du bygger riktig type infrastruktur på riktig sted er en del av den jobben vi|1 har gjort i Nasjonal transportplan
det å sørge for at du bygger riktig kapasitet er òg en del av den viktige jobben
tilnærmingen som representanten her har kan en godt seie|si at han har praktisert med dårlig erfaring gjennom Østfold der han bygde en <ee> tofelts motorvei som de stort sett alle lokalpolitikerne òg seier|sier burde vært|1 bygd som firefelts motorvei
det er en dyr og dårlig måte å tilnærme seg med å prøve seg fram og bygge så lite som mulig i håp om at folks transportbehov ikke skal eksistere
derfor går denne regjeringen og dagens flertall i gang med å bygge en firefelts motorvei der det er viktig og nødvendig
jeg tror ikke det betyr at folk vil la være å ta toget hvis du òg har et godt togtilbud på sia fordi at toget gir en del kvaliteter reisemessig som bilen ikke gir
det gir deg mulighet til å sitte og jobbe på en heilt annen måte
for å jobbpendle det å kunne åpne pc-en din så fort du har satt deg på jernbanen på toget gir deg m arbeidstid der det å kjøre bil ikke gir
men bilen gir en fleksibilitet som toget ikke gir og da må vi|1 ha respekt for begge behov
<ee> president jeg takker for svaret selv om han egentlig denne statsråden ikke svarer på dette her spørsmålet
<ee> ser ikke statsråden at man på et vis tar grunnlaget vekk fra jernbanen hvis man bygger en firefelts motorvei parallelt med jernbanen
ser ikke statsråden at det faktisk er sånn at man kunne ha sett an behovet for en firefelts vei etter at en tospora en dobbeltspora jernbane var bygd
jeg trur jeg stopper der ellers så s kommer statsråden ikke til å svare på det første delen av spørsmålet
president jeg svarte på det spørsmålet
det var den siste delen der jeg pekte på at ulike folk har ulike behov når de er ute og reiser
noen trenger fleksibilitet fordi at du skal ikke nødvendigvis fra jernbanestasjon til jernbanestasjon
du skal gjerne fra et sted som er tre mil fra nærmeste jernbanestasjon og skal ende opp et sted som er fire mil fra den andre jernbanestasjonen
da er bilen det rasjonelle
for andre derimot som skal pendle fra sentrum til sentrum eller der du skal bruke mye av tiden på å jobbe så er nettopp jernbanen å foretrekke
så var òg representanten inne på dette med utslipp og da bare peker jeg på den utviklingen vi|1 nå har
hvis du ser på salgstallene på bilstatistikken fra mars så er altså en tredjedel av nye biler registrert i Norge nå elbiler
det er altså biler med null utslipp
hvis du ser på salgsstatistikken for øvrige biler så har vi|1 nå nådd de målene vi|1 har satt oss om femogåtti|åttifem gram CO2 eller mindre
det betyr altså at i løpet av de neste ti femten tjue årene så kjem|kommer stort sett de bilene som kjører på våre veier til å være utslippsfrie
det gjelder òg bussene og bussene er òg en del av kollektivløysingene så her må vi|1 ikke la dagens eller gårsdagens problem være til hinder for å sjå|se hvilken|1 infrastruktur vi|1 trenger i morgen
<ee> president for meg så virker det som <ee> at <ee> statsråden ikke tar inn over seg at <ee> man kanskje kunne klart seg med veien som eksisterer for de som da har de behova for å bruke bil enten elektrisk eller fossil
jeg håper de fossile forsvinner etter hvert
jeg skal for øvrig opplyse statsråden at jeg kjøper da den <ee> nye Leaf-en på torsdag
en annen <ee> utvikling på dette her spørsmålet eller vinkling på dette spørsmålet som jeg har fundert mye over er hvordan det er mulig å gå inn for et pengeslukende motorveiprosjekt som liksom skal løse trafikkproblema på E18 vestover fra Oslo
den derre Vestkorridoren som det har vært veldig mye snakk om elleve milliarder kroner eller mer
<ee> og de har satt i gang prosjektet
i beste fall så er det sånn at problema flyttes innover mot byen hvis disse herre prosjektene blir gjennomført og all forskning tyder på det
og dessuten så hadde en rapport fra TØI for noen år siden den konklusjonen at bedre veier stort sett gir økte klimagassutslipp
hovedgrunnen er at forbedringer i veinettet øker gjennomsnittshastigheten og ved at transportmengden selvfølgelig øker
det kommer nye biler inn på veiene
president la oss fyrst|først ta utgangspunkt i hvordan|1 folk velger å reise og de aller aller aller fleste i dag velger å reise med i bil eller buss
det betyr at du må ha god infrastruktur for den type kjøretøy
likevel så er nesten halvparten av de investeringene som de dagens flertall ønsker å gjøre i infrastruktur de neste tolv årene det er jernbane
så hvis representanten Nævra meiner at jernbane er det viktigste en burde satse på så er der ingen tvil om at da burde han stemt på den blå-grønne regjeringen
for vi|1 har altså nesten dobla investeringsnivået i forhold til når SV sjøl satt i regjering
vi|1 sørger for vedlikehold av jernbanen der han før forfalt
der er flere avganger
der er flere nye togsett
der er flere som jobber i jernbanen for å levere bedre tjenester
og du har bedre kundetilfredshet enn før
når det gjelder utslippene fra kjøretøy ja jeg er overbevist om at de kjem|kommer til å være utslippsfrie
når det gjelder firefelts motorveier vel jeg har mye kjørt <ee> Stavanger <ee> Oslo
nå er køene med Holmestrand vekke
trafikksikkerheten er kraftig økt
jeg tror ikke det er noken|noen som ønsker å gå tilbake på å ha tofelts vei der du nå har fått fire felt
president <ee> statsråden blander sammen forskjellige vinklinger
nå svarte han på vinklingen på det første spørsmålet
vinklingen på mitt andre spørsmål gjaldt altså Vestkorridoren og det at man ikke kan bygge seg ut fra trafikkproblemene ved å lage flere felt inn mot en by
Todd Litman tjuefemten Generated traffic implications for transport planning
jeg kan gi referenten <ee> en del av dette her etterpå
Noland R B og Lem A review of the evidence for induced travel and changes in transportation and environmental policy in the US and the UK
jeg kunne nevnt seksten sytten flere publikasjoner som statsråden gjerne kan få i etterkant
blir tar ikke statsråden inn over seg de forskningsresultatene som er publisert nettopp på de med denne konklusjonen
president det fyrste|første jeg reflekterer over når jeg hører spørsmålet så tenker jeg at det er ikke rart at forrige regjering ikke fikk gjort så mye hvis dette var den diskusjonen en hadde hver gang en snakket om å bygge vei eller jernbane
da er jeg veldig <ee> glad for at dagens flertall har klart å få avklart at vi|1 skal satse på begge deler for begge har en rolle å spille i sammenheng og hver for seg
når det gjelder Vestkorridoren så minner jeg om at det i primært er et kollektiv- gange- og sykkelprosjekt
jeg ser at representanten rister på hovudet|hodet men da skal vi|1 gjerne sette oss ned å diskutere hvor mye av dette som handler om motorvei hvor mye som handler om å faktisk sørge for at bussene kan gjøre en bedre tjeneste lokalt
hva som handler om å få veien vekk fra der folk bor for å få han ned i tunnel for å sørge for at du får bedre trafikkavvikling
det er bare å peke på Operatunnelen her
med den logikken som SV har så burde Operatunnelen ikke vært|1 bygd
jeg tror ikke det er en eneste menneske i Oslo som i dag ville sagt han vil ha trafikken tilbake der han gikk fordi at det å bygge den veien var en satsing på veitrafikk
tvert imot det handler om lokalmiljø det handler om å kunne utvikle lokalområdet og å utvikle en by
det er òg det Vestkorridoren primært handler om
vi går da videre til neste hovedspørsmål som er fra representanten Geir Jørgen Bekkevold
gode president mitt <ee> spørsmål går til kulturministeren
da den utvidede regjeringens <ee> regjeringen presenterte sin nye plattform tidligere i så reagerte KrF på at en regjeringsplattform for første gang utelot referansen til vår kristne og humanistiske verdiarv som grunnlag for regjeringens politikk
men både kulturministeren og andre fra regjeringspartiene bekrefter den fortsatte betydningen av dette verdigrunnlaget så vel som deres intensjon om å føre en fortsatt aktiv og støttende tros- og livssynspolitikk
men vi trenger også å forstå at trossamfunn og gudshus har en viktig rolle fortsatt for folk i dag både som fellesskap og som fysiske rom som gir plass for tilbedelse av det hellige og undring over livets mysterier
i tillegg utgjør kirken og menighetene samlingssteder for oss når vi trenger det aller mest i møte med livskriser døden og andre store utfordringer
i slike situasjoner bidrar disse trosfellesskapene med en kompetanse og bærekraft som bør anerkjennes og verdsettes også av politikere
president derfor mener KrF at tros- og livssynspolitikk er helt i kjernen av spørsmålet om hva slags samfunn vi vil ha
så mitt spørsmål til kulturministeren som også er statsråden for kirke- tros- og livssynsspørsmål er derfor
hva betyr en aktiv støttende tros- og livssynspolitikk for kulturministeren
president jeg må begynne på med å beklage tittelbruken i forrige svar men jeg trur at kanskje at jeg er litt skada av å ha stått sytten år på den andre talerstolen <ee> men jeg skal prøve å skjerpe meg
<ee> min marerittverden president er en <ee> kristen verden finansiert av oljepenger fra Texas eller og en <ee> og en muslimsk verden finansiert av oljepenger fra Saudi-Arabia
<ee> takk <ee> president og takk for svaret
<ee> neste uke så ser jeg fram til åpningen av Kirkemøtet i Nidarosdomen det praktfulle kirkebygget som <ee> ja et stykke norgeshistorie som vitner om en tid hvor kongemakt og kirkemakt gikk hånd i hånd
i fjor så markerte Kirken selvstendighet fra staten og det har vært stor enighet både i og utenfor Kirken om at det er en naturlig utvikling
det er for øvrig like stor enighet om at Den norske kirke fortsatt står i en særstilling i det norske livssynslandskapet
jeg vil for øvrig gjerne spørre kulturministeren hvordan hun vil be begrunne Den norske kirkes særstilling og hvordan tenker hun helt konkret at denne særstillingen skal anerkjennes og igjen så siterer jeg plattformen uten at prinsippet om likebehandling skal rokkes ved
president det er klart at <ee> Den norske kirke er det største trossamfunnet
det betyr at dem har en spesiell posisjon og så har dem også alltid hatt en spesiell rolle i en del oppgaver dem har blitt tildelt av fellesskapet
<ee> noen av dem er det naturlig at kirka fortsatt har
så men det er klart at kirka i sin størrelse og kirka i sin støtte <INAUDIBLE> folket gjør at den har en spesiell posisjon
også har den en spesiell posisjon fordi den forvalter mye av kulturarven vår
når du <ee> setter navn på Nidarosdomen som et viktig bygg så er det et viktig kulturbygg også for Norge ikke bare en eiendom til Kirken
den er vårt felles eie vår felles kulturarv
<ee> president det er betryggende å høre at kulturministeren ønsker få å føre en fortsatt støttende tros- og livssynspolitikk og dette handler for øvrig ikke bare om trossamfunnenes kollektive liv men også om den enkeltes rett til trosutøvelse <ee> fra vugge til grav
vi vet jo at trosfriheten den er truet <ee> i mange land <ee> men det er også en gruppe hvor trosfriheten er under press her til lands og det er mennesker som av ulike årsaker er mottaker av helse- og omsorgstjenester
det kan være funksjonshemmede eller det kan være eldre
president retten til å utøve sin tro gjelder hele livet for alle borgere
derfor fremmet flere av KrFs representanter nylig et forslag i denne sal som skal bidra til å trygge trosfriheten også for dem som har er mottakere av blant annet helse- og omsorgstjenester
så jeg vil spørre statsråden om hvordan hun vil bidra til at trosfriheten faktisk gjelder for alle fra vugge til grav også i de fasene vi eventuelt er mottakere av helse- og omsorgstjenester
president trosfriheten er viktig og trostoleransen er viktig å ha i et samfunn
fordi at jeg merker på dette feltet president at det er ofte at vi diskuterer en prinsipp et prinsipp som alle støtter men når vi skal finne de praktiske løsningene i hverdagene så er det ofte at prinsippene blir dytta bort av andre prinsipper
jeg håper jo at hvis vi får en melding og en lov samtidig at vi klarer å måte til både prinsippene og lovverket og det praktiske ko knytta opp <INAUDIBLE> prinsippene vi ellers blir enig om
<ee> nå sier statsråden at vi skal <ee> få en en proposisjon en <ee> med en meldingsdel
<ee> må Stortinget nå bare se for seg en lovsak med en liten meldingsdel eller kan vi forvente oss noe mer
president han kan forvente seg både en lovsak og en meldingssak som kjem|kommer <INAUDIBLE>
og vi håper jo at dem kan behandles samtidig i Stortinget <ee> og at komiteen legger opp til en behandling der meldingsdelen får en melding verdig behandling fordi at dette er vårt svar på Stålsett-utvalget sine utfordringer
og den den avveininga syns jeg man skal ha samtidig og det er derfor jeg ønsker at Stortinget skal behandle det samtidig òg
det kan jeg ikke kan ikke jeg påvirke
det er representanten Bekkevold mye bedre til å påvirke enn meg
men vi skal hvert fall sørge for at Stortinget får dette samla og kan behandle det samla
og det tror jeg religionspolitikken hadde stått seg på
første oppfølgingsspørsmål er fra representanten Hans Fredrik Grøvan
president KrF er opptatt av at trosfriheten skal gjelde for alle gjennom heile livet
<ee> det er ikke sånn at mennesker får trosfrihet i gave når de fyller atten eller eller femten år for den saks skyld og barns rett til å tro er nedfelt i barnekonvensjonen
derfor så meiner KrF det er uheldig dersom det ikke lenger skal gis tilskudd til trosopplæring eller medlemskap i trossamfunn for barn og unge under femten år sånn som lovforslaget som har vært ute på høring legger opp til
president denne form for politikk bygger på det vi meiner er en alvorlig misforståelse nemlig at en gudløs oppdragelse er en nøytral oppvekst
det er ikke tilfellet
derfor vil jeg spørre kulturministeren
hvordan vil hun sørge for <ee> unges trosfrihet
skal den aktivt støttende tros- og livssynspolitikken også gjelde for barn og unge
president dette er en av de tingene som vi kjem|kommer til å komme tilbake til i meldinga og som <ee> regjeringa skal ha sin konklusjon på og som da blir debatt her i Stortinget
så jeg skal ikke konkludere der på forhånd
<ee> men vi må finne de riktige vippepunktene her
vi har fått utrolig mange høringsuttalelser
jeg held|holder på å organisere det nå og så kjem|kommer vi tilbake til konklusjonen på hvordan|1 vi skal håndheve det når vi kjem|kommer med saken til Stortinget
vi går da videre til neste hovedspørsmål fra representanten Per Espen Stoknes
Mahatma Gandhi sa det slik
en nasjons storhet og dens <ee> moralske fremskritt kan måles etter hvordan den behandler sine dyr
i Norge har vi i dag en praksis der vi holder de fire store rovdyra våre på randen av utryddelse
ulv regnes som kritisk trua i Norge
bjørn regnes som sterkt trua
gaupe regnes som sterkt trua
og jerv regnes som sterkt trua
så mitt spørsmål til statsråden er derfor
hva er statsrådens plan nå som han har blitt varm i trøya for å få rovdyrene ut av rødlista
statsråd Ola Elvestuen
ja president nå er den nye blå-grønne regjeringa er <ee>
det står i erklæringen at vi skal ha en levedyktig bestander av de store rovdyra
<ee> og så er det riktig den beskrivelsen at ulven er kritisk trua at du har en sterkt trua både av de tre andre de tre andre store rovdyra
<ee> det som jo er rammene for den politikken jeg fører er todelt
det er at vi skal følge opp <ee> Bernkonvensjonen
vi skal følge opp naturmangfoldsloven og
og så skal jeg <ee> forholde meg også til de stortingsvedtakene som er gjort både i rovdyrforliket fra totusenogelleve og de bestandsmålene som er satt der og også da det flertallet med ulveforliket fra to år tilbake
tapene sauetapene er nede med over førti prosent
<ee> tapene for på villrein er ned med tjuesju prosent og så skal vi også ha en forvaltning som sikrer rovdyra innafor de rammene
det betyr at det i år så er da så er da en fellingstillatelse for for gaupe er satt sånn at <INAUDIBLE> forventer at der kan bestammen <ee> bestanden gå opp
det er ingen tvil om at uttaket på jerv er ble for stort i fjor <INAUDIBLE> her sånn at vi ligger under bestandsmålet sånn at du må se på muligheten der for at du kan komme noe opp
<ee> så dette må her må det fintunes de virkemidlene som vi har hvert eneste år for å ha følge opp Stortingets <ee> beslutninger samtidig som vi også ligger innafor det <INAUDIBLE> forpliktelsene både på <ee> naturmangfoldsloven og Bernkonvensjonen
president i Nationen i går kom det fram at Venstre vil stemme mot å øke bestandsmålene for ulv jerv gaupe og bjørn og dette på tross av at <ee> Venstre gikk til valg på det motsatte
leder for energi- og miljøkomiteen i Venstre Kjetil Kjenseth sier til Nationen at her ser vi ganske enkelt en av konsekvensene av å gå i regjering
kan miljøministeren bekrefte at Venstre ikke lenger står sammen med Miljøpartiet De Grønne i denne saken og at dere|1 aksepterer at det er Høyres og FrPs rovdyrpolitikk som har vunnet fullstendig fram i den blå-blå regjeringen
men vi skal også følge opp det som er Bernkonvensjonen og det som er det som er innafor naturmangfoldsloven og det setter rammene for det arbeidet som regjeringa skal følge
president jeg forstår at Venstre kommer til å stemme mot <ee> det de gikk til valg på
<ee> hvis vi skal klare å løfte ulvebestanden vekk fra statusen som kritisk trua på rødlista så må det tas flere grep
bestandsmålet må økes og det er også plass til flere familiegrupper innenfor den eksisterende ulvesonen
i tillegg vil vi vurdere utvidelse av sonen
det har nå vært ulv i Østmarka i flere år noe som har blitt tatt godt imot av oslofolk flest og mange av de som bruker Østmarka til friluftsliv
vil statsråden vurdere å utvide ulvesonen til også å omfatte Nordmarka og Krokskogen
<INAUDIBLE> det at du har ulv i Østmarka er ikke noen tvil om at det har vært en berikelse for Oslo
det du har en kvalitet i Østmarka som jeg tror det er mange som ikke var klar over at har vært der både forbindelse egen befolk men også for landet for øvrig så mener jeg er en er virkelig en berikelse
vi går da videre til neste hovedspørsmål fra representanten Bjørnar Moxnes
president <ee> i påskeuka så lanserte Det internasjonale naturpanelet en svær rapport om status for det globale naturmangfoldet
konklusjonene her er <ee> dystre
matsikkerheten økonomien og livskvaliteten til oss alle står i fare
naturmangfoldet i alle verdensdeler er synkende
over tre milliarder mennesker lider på grunn av ødelagt natur
det tapet her det koster oss mer enn ti prosent av verdens økonomi og det forverrer klimaendringene som igjen forverrer naturødeleggelsene og gjør det vanskeligere å snu
samtidig så viser rapportene også at det lønner seg å restaurere ødelagt natur
vi får igjen ti ganger investeringene i form av reinere vann reinere luft mer mat alt det som naturen <ee> gir oss
i Norge er det sånn at tjueen prosent av artene våre er utryddingstrua
det skyldes i hovedsak at leveområdene deres blir ødelagt
nå <ee> ni år siden loven trådte i kraft så har bare tretten arter fått en sånn beskyttelse
vår nye miljøminister starta sin karriere med å måtte forsvare utlysninga av hundre og tre nye oljeleteområder dagen etter at man la fram plattformen fra Jeløya
hva gjøres konkret for å følge opp Stortingets vedtak i forbindelse med behandlinga av naturmangfoldmeldinga
statsråd <ee> Ola Elvestuen
ja president først må jeg si at den Naturpanelets den rapporten er jo virkelig nedslående hvis vi ser på den <ee> globale situasjonen med tap av natur og tap av artsmangfold og bestandenes størrelse
<ee> så her må det jobbes både internasjonalt på på alle nivåer helt ned til det internasjonalt det internasjonale samarbeidet og helt ned til det lokale ansvaret som må tas i de enkelte saker
ellers <ee> president er jeg glad for at <ee> representanten Moxnes også er veldig fornøyd med den naturmangfoldsmeldingen som ble både lagt frem og vedtatt i forrige stortingsperiode
og jeg er også veldig godt fornøyd med med den og de målsettingene som den er har satt
og så er det klart at jeg tror vi skal være fornøyd med at systemet på <ee> naturforvaltning er ganske bra i i Norge
det handler om å drive det framover og implementere flere konkrete tiltak
<ee> det er en god start for å nå <ee> rundt fire hundre <ee> prioriterte arter som var målet da naturmangfoldloven ble vedtatt og som ble gjentatt av energi- og miljøkomiteen i totusenogseksten
ja president det må jo tas etter hverandre og det første er jo da at denne pakken skal jobbes frem via Miljødirektoratet og den vil bli lagt frem
akkurat tidspunktet det må jeg komme tilbake til men det skal ikke være så det skal de første delene av det skal være nært <ee> forestående både på både på prioriterte arter og naturområder
det væ jobbes også med prioriterte kulturlandskap sammen med Landbruksdepartementet så det vil være det første
og så er det jo det arbeidet som gjøres <ee> <ee> når det gjelder bevaring av <ee> å nå ti-prosent-skogvern-målet der sånn har vi jo i løpet av de fire siste årene så har det vært brukt nærmere én komma fem milliarder kroner <ee> på dette
ja president hvis ikke du skal ha en økosystembasert tilnærming og og forvaltning er jo selvsagt det har en helhetlig forvaltning
og vi må bli mye flinkere til å se på helheten og ikke bare på hva som er de verna områdene men det at det er naturen som helhet som må som må følge opp det ikke bare at det skal ivareta et biologisk mangfold men også de bestandsstørrelsene
her må det utarbeides mye mye <ee> politikk i åra framover som vi også har snakka om både på prioriterte arter vern av vern av landskap vern av vern av skog
og så har du jo det para
i Norge vi skal lede an i kampen for å få bedre sterkere klimatiltak
da må vi gjøre det på alle områder
vi må jobbe internasjonalt for å få en forsterka parisavtale internasjonale forpliktelser og det må gå hele veien ned det at vi skal få våre egne reduksjoner i Norge
der vil det være viktig å få et enighet med EU med førti prosent reduksjon fram mot <ee> tjuetredve|tjuetretti
det er å få en forpliktelse i Norge det står ikke opp mot det som er å ha egne mål
og president når det gjelder petroleumspolitikken så har vi fått satt av viktige naturområder Lofoten Vesterålen og Senja iskanten andre områder som setter rammer også for dem
da går vi over til neste hovedsprøsmål
<ee> det stilles av representanten Espen Barth Eide
dette var kloke ord <ee> president <ee> så mitt spørsmål er
hvordan stiller statsråd Elvestuen seg til disse uttalelsene fra daværende representant Elvestuen og hvordan har han tenkt å følge opp nevnte vedtak
ja president da kan jeg bekrefte at statsråd Elvestuen er veldig enig med representant Elvestuen
og så må vi være en del både ha en prosess i Norge for å jobbe med våre forsterkede mål
i tillegg til det og det er ingen motstrid med det å sette egne mål i tillegg
nå så skal vi jo ha prosessen fram mot tjuetjue
da kommer vi tilbake til Stortinget med den såkalte når Fiji har fått <ee> har fått lederskapet i i COP-en så er det dette med den såkalte Tanaloa-dialogen
<ee> i høst under COP24 skal det være en diskusjon om ikke for å fastsette nye mål men om de nye målsettingene som skal meldes inn fram mot tjuetjue
og jeg vil invitere <ee> Stortinget til å ha også en debatt om dette
og vi har jo også sagt når vi har avtalen med EU på plass så skal vi også komme tilbake til Stortinget på en handlingsplan om hvordan vi skal gjennomføre disse prosjektene i åra framover
<ee> <ee> president jeg takker for svaret og jeg <ee> ser frem til den dialogen vi da skal ha med regjeringen her fra Stortingets side om disse helt sentrale spørsmålene i forhold til <ee> COP-en <ee> som ble nevnt
så jeg stiller meg litt uforstående til påstanden om at det ikke er noen motsetning i dette og vil gjerne at statsråden utfyller på det punktet
og forventningene er jo at vi vil få et krav om at vi skal redusere med førti prosent fram mot tjuetredve|tjuetretti
førti prosent på tolv år kommer til å være veldig krevende
<ee> og det er klart at og vi har jo i Jeløya-plattformen så er forpliktelsen at vi skal ta så mye som mulig av dette i Norge
det er ingen motsetning å ha en forpliktelse og en enighet med EU og så sette seg egne nasjonale mål
det er det også land innafor EU som gjør
det har man i Sverige
det har man i også i Tyskland
og vi også må se på hvor mye av dette klarer vi å få til også i Norge samtidig som det er riktig at vi er med på den europeiske dugnaden om i fellesskap å nå målet og vi må kunne ha også den fleksibiliteten som ligger der
det åpnes opp for oppfølgingsspørsmål <ee> fra representanten Åsmund Aukrust
<qq> takk for det president
i tjuefemten da den blå-blå regjeringa i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti ble enige om klimamål så sa daværende eller sa hø Venstre-leder
dette er et historisk linjeskifte i klimapolitikken
vi skal ikke lenger kjøpe oss fri med fiksfanterier og kvoter
det ble kalt et historisk linjeskifte
nå har det vært i tre år skyldt på mangel på en avtale med EU
nå hører vi ministerne si at det viktigste nå det er at vi får til på plass en avtale med EU
det har vært sagt i tre år av tre ministere
det ble lansert det nå da dette ble lansert så ble det sagt at dette skulle bli så stramt at alt måtte gjøres hjemme
det ble fulgt opp med en stortingsmelding som egentlig handler om hvordan vi skal unngå å gjøre mest mulig hjemme
så tida for kvotekjøp den var definitivt ikke over med Venstres inntog i regjeringa
vi har nå fått en klimapolitikk som ingen kan svare på hva som er Norges klimamål og hva som skal være våre utslipps utslippstall
vil statsråden sørge for at Stortinget vil få det
<INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> klimamålene er jo flere og fram mot tjuetjue så forholder vi oss til Kyoto-protokollen hvordan vi følger opp den
der sånn innebærer det der innebærer det også kvotekjøp det er en nødvendighet for å nå målene og det har også forrige regjering vært en pådriver for
<ee> og så er det klimaforliket med dets målsetting om <INAUDIBLE> man skal ned på førtiåtte millio førtiåtte komma seks millioner tonn så vidt jeg husker som jo er å komme så nære det som overhodet mulig
så er det jo ikke sånn at klimapolitikken står stille
tvert imot her som viste jo til tidligere er det noen både <mm> det i elbilsalgene som er oppe i sjuogtredve|trettisju prosent i forrige måned tjue prosent i fjor
det som er innsatsen innenfor kollektivtransporten
det som er innsatsen innenfor grønn skipsfart er nærmere førti ferjer som er på vei med nullutslipp
president det var jo ikke et svar på spørsmålet om vi skulle få klare nasjonale mål i den klimastrategien vi nå behandler
da Ola Elvestuen selv satt på Stortinget for et halvt års tid sia så sa han
det som er viktig er at alle skal alle som skal ta en del av det grønne skiftet vet hvilke mål de skal forholde seg til og hvor mye de skal kutte i tiden som kommer her hjemme
at regjeringa ikke har vært tydelig på dette det er en betydelig svakhet hos klimameldinga
dette må Venstre sørge for å rette opp
nå er det Ola Elvestuen sjøl som er klimaminister og som skal nettopp gjøre det han sier sørge for å rette opp det den and den forrige regjeringa gjorde galt
så mitt klare spørsmål til Ola Elvestuen er
vil han sørge for at det nå vil bli klare måltall i den klimastrategien som Stortinget skal behandle i løpet av april og mai
den ble lagt frem før jeg kom
det som er viktig nå er er som jeg har sagt tidligere
vi skal følge opp det å få en enighet med EU med hvordan vi skal nå målet med førti prosent reduksjon innen tjuetredve|tjuetretti
det er et tydelig og klart mål
tjuetjue-målene ligger der
og så skal skal vi ha en prosess som jeg nevnte med Tanaloa-dialogen sammen med EU også i COP-en i høst om hvordan vi skal forsterke målene både som land og sammen med EU fram mot tjue <mm> fram mot tjuetjue
dette skal meldes inn til EU
også har regjeringa i i Jeløya-plattformen sagt
når vi har enigheten med EU så skal vi legge fram en handlingsplan om hvordan vi skal nå disse målene fram mot tjuetredve|tjuetretti
og det er som sagt én ting er forpliktelsene som ligger i den internasjonale avtalen vi trenger sammen med resten av Europa
den forplikte vil forplikte Stortinget forplikte alle partier
og så er det å sette da de de måltallene og en motsetn det er ikke noe motsetning mellom det og da ha egne måltall men det vil regjeringa komme tilbake til når vi har en avtale med EU
neste oppfølgingsspørsmål er fra representanten Arne Nævra
president det er jo en kjent sak at klimamåla for tjuetjue er forlatt av denne regjeringa
måla er skyve|skjøvet ut i tid og nå er det altså selvfølgelig tjuetredve|tjuetretti som gjelder
det er <ee> lettest sånn
jeg regner med at Venstre har større ambisjoner for utslippskutt i Norge enn Høyre- og FrP-regjeringa hadde
det fikk vi blant annet <ee> høre fra siste representant <ee> hvordan statsråden på et vis blei konfrontert med tidligere holdninger
og da er jo spørsmålet for å følge opp <ee> representanten Aukrusts spørsmål
hvilke nye tiltak kan vi nå forvente som vil kutte utslipp som en følge av større ambisjoner på klimaområdet i Norge
<INAUDIBLE> ber president <ee> at statsråden er helt konkret
det forventer ikke bare jeg men sikkert også Venstres velgere
ja president det kommer det til å være en stor bredde på
du skal jeg nevnte grønn skipsfart <INAUDIBLE> drives <ee> <ee> framover innenfor de ulike fartøykategoriene
det er ikke ett virkemiddel som virker i i forhold til det
det handler om <ee> det handler om <ee> det som er å følge opp på veikartene for industrien og næringslivet som vi har jobbe med i grønn konkurransekraft
der sånn er det mange sider som skal framover
og så er det slett ikke sånn at tjuetjue-målene er oppgitt men det er fryktelig vanskelig å nå de
det er fryktelig vanskelig å nå de
og vi satser altså så mye vi kan på nullutslipp som det er mulig og i et tempo som ingen andre land er i nærheten av
og så fyller vi på med det med måltall med bruk av bri biodrivstoff med alle de dilemmaene som det innebærer som representantene kjenner veldig godt
det er ikke bare å kjøre på så mye som mulig
du må også sørge for at den har en kvalitet også en miljøkvalitet som gjør at den kan benyttes
<INAUDIBLE> <INAUDIBLE> det må også gjøres på en sånn måte at du får investering i det som er avansert biodrivstoff over tid
så det er ingenting jeg tror heller ikke representantene har noen enkle løsninger på hvordan dette skal gjøres raskere fram mot tjuetjue
vi ligger helt i forkant av det som er mulig
neste hovedspørsmål er fra representanten Siv Mossleth
<ee> president mitt spørsmål går til <ee> samferdselsministeren
i <ee> påsketida så var vi vitne til mange stengte veier i nord
Nord-Troms og Finnmark var denne gangen hardest ramma av snørasene som førte til stengte veier
en rekke bygder og tettsteder var uten veiforbindelse og varer i flere dager på grunn av ras
berre|bare på E69 gikk det førti ras i løpet av påskeuka
vi kan vel slå fast at det er flaks at menneskeliv ikke gikk med i disse mange rasene over vei og vi hører at folk vurderer å flytte på grunn av usikkerhet
brøytemannskap og folk lokalt har stått på for å få hverdagen til å gå rundt men dessverre så har regjeringa over tid nedprioritert skredsikring spesielt på riksveinettet
i statsbudsjettet fra tjuefjorten som|1 var det siste den rød-grønne regjeringa la frem var bevilgninga til skredsikring på riksveinettet på ett tusen ett hundre og femti millioner
for tjueatten er den på seks hundre og trettiåtte komma to millioner og det er en reduksjon på over fem hundre millioner
og i ny NTP er det heller ikke så veldig høyt ambisjonsnivå for å få sikra veinettet mot skred
men for å komme statsråden litt i forkjøpet denne gangen for jeg veit at statsråden bruker tid i stø spørretimen på og replikker på å fortelle at regjeringa har overfylt NTP