scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
med disse vedtakene er akuttfunksjonene ved sykehusene fastsatt
nå forutsetter arbeidet med utviklingsplanen for syk fortsetter arbeid med utviklingsplanen for sykehusene basert på dagens akuttilbud og endringene som blei vedtatt i foretaksmøtet
når det gjelder kravet om at akuttsykehus skal ha beredskap for kirurgisk vurdering ved stabilisering er dette løst på ulike måter avhengig av lokale forutsetninger og behov
mange akuttsykehus har fortsatt full akuttkirurgisk beredskap men andre benytter seg av personell i vaktordninger som er inretta mot å håndtere komplikasjoner ved planlagt kirurgi
noen sykehus har løst dette kravet ved å benytte seg av ressurser i helseforetaket som helhet
det viktig er det viktigste er at personellet er trent for situasjoner som kan oppstå at det er avklart hvor pasienten skal få endelig behandling og at det er tilgjengelighet og kompetente prehospitale tjenester
president <ee> de sykehusene som inngår i de regionale helseforetakene sine traumeplaner har ulike roller og nivåer i <ee> den sammenhengen
<ee> i Nordfjord og Lærdal så blei jo akutt bløtdelskirurgi avvikla i totusenogfem
Helse Førde har derfor lang erfaring med systemer for kirurgisk vurdering og stabilisering sånn at kirurgiske pasienter blir transportert til riktig sykehus på en trygg måte
og det er blant annet erfaringene fra dette som òg danner grunnlaget for de anbefalingene som <ee> ligger til grunn for Nasjonal helse- og sykehusplan
<ee> president <ee> det siste kj kjenner jeg meg ikke igjen i
der er der stor variasjon i innhold i sykehusene allerede
<ee> i Helse Førde så skjer vurderingene av de kirurgiske pasientene i de aller fleste tilfellene prehospitalt gjennom konferering mellom primærhelse primærlege og ambulansetjenester AMK der vakthavende kirurg trekkes inn ved behov
<ee> og så er det sånt at ved Nordfjord og Lærdal er etablert medisinske akutteam som utnytter den samla kompetansen ved sykehuset
da går vi til spørsmål åtte fra representanten Trygve Slagsvold Vedum til forsvarsminister Ine M. Eriksen Søreide
president spørsmålet mitt starter med et sitat fra forsvarsministeren
jeg har sagt tidligere at åpenhet er viktig for meg
og da mener jeg ikke åpenhet som et honnørord men reell åpenhet
dette sa forsvarsministeren under en tale i Oslo Militære Samfund
det er godt kjent i Forsvaret at hoveddelen av den fagmilitære prosessen er ferdig i månedsskiftet april mai
er regjeringen redd for at deres nedprioritering av landmakta vil bli et så kontroversielt tema i valgkampen at den fortsatt holder de fagmilitære vurderingene hemmelig til etter valget
president regjeringas langtidsplan og budsjettene våre til nå er jo en tydelig opptrapping for Hæren og landmakten og vi skal se på hvordan vi kan gjøre landmakta enda mer troverdig og relevant og sterk
det vil alltid i Norge være behov for en sterk landmakt
<ee> vi har et stort territorium <ee> både til havs og til lands som vi må bidra til å kunne forsvare og beskytte med alle de kapasitetene vi har
så president <ee> det er en integrert prosess i departementet der forsvarssjefen fikk oppdraget av meg om å gjennomføre en landmaktutredning i november tjueseksten
<ee> nettopp fordi det er en integrert prosess så holder forsvarssjefen meg oppdatert på hvordan arbeidet skrider fram
og det er også etablert en arbeidsgruppe under ledelse av brigader Aril Brandvik som forestår det daglige arbeidet
<ee> det er uklart for meg hvor representanten Slagsvold Vedum har fått det fra at den fagmilitære prosessen skal være ferdig i månedsskiftet april mai for det er altså på ingen måte riktig
fram til nå har arbeidsgruppa innhenta informasjon de har analysert de har vurdert ulike alternativer og de har også blitt gjort til gjenstand for grundig simulering og testing
og i de nærmeste månedene så går arbeidet nå inn i syntesefasen og arbeidsgruppa skal fram mot oktober legge det hele sammen til en samla vurdering og anbefaling
så er jeg nok litt overraska over hvor lite representanten Slagsvold Vedum har fulgt med for er det noe som har prega arbeidet med landmaktutredninga så er det jo åpenhet gjennom både store folkemøter på Elverum på Bardufoss i Oslo
alt av materiale sæ altså alt av ugradert materiale vurderinger analyser og dilemmahåndtering ligger åpent ute tilgjengelig på nettsidene til Forsvaret
og ikke minst så brukes det mye tid sammen med både organisasjoner og andre fra arbeidsgruppas side for å diskutere mulige scenarioer
og den profilen på åpenhet vil fortsette
<ee> arbeidsgruppa kommer til å publisere en ugradert statusrapport før sommeren som skal bidra ytterligere til det jeg vil si har blitt en god og opplyst debatt om landmakt
og den vil da synliggjøre dilemmaer og problemstillinger som utredninga vurderer og den vil også drøfte ulike løsninger
så planlegger vi da samtidig å gjennomføre et større åpent informasjonsmøte hvor innholdet i denne statusrapporten vil bli behandla
og så legger vi fram resultatene av det arbeidet vi gjør som et enstemmig storting slutta seg til i forbindelse med budsjettet for tjueatten
sta <ee> Vedum
ja <ee> president det er helt avgjørende viktig for et land et grunnleggende premiss for et land det er landets sikkerhet og beredskap
<ee> det er primæroppgaven for enhver regjering å sikre Forsvaret sikre et operativt og godt politi og <ee> nå da s i denne diskusjonene her sikre et heimevern en hær som kan sikre det norske territoriet
derfor er det da også et høypolitisk spørsmål der det kan være ulike politiske vurderinger om hvordan forsvar man skal ha framover hvilke kapasiteter det er viktig å ha
og det som da er viktig er jo at de som skal gå og stemme vet de ulike prioriteringene til de ulike partiene hvordan man mener at man skal forsvare landet på en best mulig måte
derfor så vil jeg oppfordre statsråden til at man er åpen på hvilke prioriteringer man ønsker å gjøre på for hær og heimevern før valget og ikke etter valget
og hvorfor har ikke statsråden lagt opp til en prosess der man kan få fram de reelle alternativene og få til en reell debatt
dette er landets desidert viktigste temaer før valget ellevte september
president det er jo nettopp den debatten regjeringa og Forsvarsdepartementet har lagt opp
og det er jo derfor vi har vært helt åpne med alle disse vurderingene og det er derfor også dette statusnotatet vil komme før sommeren som grunnlaget for en debatt
bare i tjuesytten styrker vi forsvarsbudsjettet med to komma to milliarder kroner og det er altså langt mer enn det han unnskyld det representantens regjering i sin tid mente var nødvendig på åtte hele år
og derfor så er jo denne regjeringa et taktskifte for Forsvaret
<ee> så har Stortinget enstemmig slutta seg til at resultatene av landmaktutredninga legges fram i forbindelse med budsjettet for tjueatten
og mener hun at det er et minimumsnivå den det tallet som ble satt i langtidsplanen eller er hun åpen for å redusere det ytterligere etter at en får en landmaktsutredning eller vil hun avvise det på det sterkeste
ja president for det første så skal vi nå gjøre store investeringer i Hæren i perioden fram til tjuetrettifire
det er satt av cirka treogtredve|trettitre milliarder totalt sett i investeringer i landmakta vi gjør mange investeringer akkurat nå mens vi står her
for eksempel har jeg nå nettopp <ee> satt i gang arbeidet med å inngå kontrakt på kampluftvern for Hæren transportpanservogn for Hæren samtidig som CV90-investeringene fortsatt går
<ee> det er altså ingen nedbygging av Heimevernet
vi styrker Heimevernets budsjett med seksten prosent i dette budsjettet
vi investerer for over en halv milliard kroner i feltvogner som har stått og blitt dårlige og ubrukelige over svært mange år der Senterpartiet satt i regjering
og president når jeg hører representanten Slagsvold Vedum snakke så tror jeg han kanskje skal høre litt <ee> og burde lytta til hva Hæren og Heimvernet sa i den perioden Senterpartiet satt i regjering
men da var Liv Signe Navarsete mere opptatt av som hun sa til nettstedet Aldri mer i fjor
hun har innrømt at de tenkte ikke at det var nødvendig med så stort fokus på Forsvaret da de satt i regjering
det er veldig tydelig for oss som overtok det Forsvaret etter
da går vi til spørsmål nummer ni fra representanten Helga Pedersen til innvandring- og integreringsminister Per Sandberg
Pedersen
<ee> president <qq> andelen sysselsatte av befolkninga med innvandrerbakgrunn er den laveste siden totusenogåtte
nedgangen er størst i den gruppa som inkluderer personer med bakgrunn fra Asia og Afrika
hvorfor lykkes ikke regjeringa med å inkludere flere innvandrere i arbeidslivet
president jeg kunne jo vært kort og så kunne jeg ha sagt at hvorfor lykkes ikke Arbeiderpartiet med å inkludere flere gjennom å sitte åtte i i regjering
men <ee> men det er historien president
svaret er at den norske velferdsmodellen er avhengig av <ee> høy yrkesdeltakelse
<ee> og regjeringa er like bekymra som <ee> andre parti <ee> når vi ser at andelen sysselsatte går ned
høy sysselsetting er en forutsetning for en bærekraftig velferdsutvikling og <ee> veldig viktig også for å få til en god og framtidsretta integrering
tidligere i år president så ble|1 det lagt fram ei omfattende utredning Integrasjon og tillit langsiktige konsekvenser av høy innvandring
det var en måling på hva resultatet er av tidligere politikk har resultert i
utredninga viser nå et stort behov for å øke sysselsetting blant ge grupper som så langt over lang tid har hatt en forholdsvis svak tilknytning til arbeidsmarkedet og herre er en utfordring som regjeringa tar på det største alvor
men president dette er jo ikke nytt nytt
dette har vært en situasjon som storting og tidligere regjeringer har vært kjent med i lang tid
<ee> Brochmann-utvalget nå Brochmann-utvalg <ee> nummer én
jeg laga sjøl et bærekraftsrapport i totusenogtretten som pekte på akkurat det samme
perspektivmeldingene har pekt på dette tidligere
så dette er jo ikke noe nytt at man ikke har hatt en politikk som har inkludert og stilt krav i forhold til å få flere integrert
men regjeringa har tatt mange viktige grep allerede
<ee> vi fortsetter jo å føre en aktiv arbeidsmarkedspolitikk og har økt antall tiltaksplater plasser for ledige fra tolv til sytten tusen i løpet av tre år
<ee> tiltaksplasser for tiltaksplasser for personer med nedsatt arbeidsevne er på om lag åtteogfemti|femtiåtte tusen plasser
<ee> og innvandrere <ee> i fra land utafor EØS er en prioritert gruppe i forhold til å tildele denne type tiltak
regjeringa har også foreslått endringer i trygdeordninger for flyktninger som skal gi økt likebehandling og stimulere til at enda fler kjem|kommer seg i jobb
forslagene innebærer å fjerne særtillegg særrettigheter for flyktninger <ee> og blant annet innføre da botidskrav på fem år for kontantstøtte alderspensjon uføretrygd og avklar arbeidsavklaringspenger
regjeringa har de siste årene jobba mye med å effektivisere og målrette integreringspolitikken og gjennomfører nå en rekke tiltak for å få det herre her til
dette er også et arbeid som er bredt forankra i Stortinget gjennom stortingsmelding tredve|tretti Fra mottak til arbere arbeidsliv en effektiv integreringspolitikk
regjeringa har også tatt <ee> initiativ til en betydelig <ee> arbeidsinnretning av introduksjonsprogrammet og vil snart sende på høring et forslag om å endre introduksjonsloven i tråd med dette
formålet er <ee> <ee> at bruk av arbeids- og utdanningsretta tiltak alltid skal rette seg inn <ee> når kommunens arbeid med den enkeltindivide vide den entenk enkeltindividets plan legges
<qq> president <ee> sysselsetting er en forutsetning for <ee> fremtidas velferd og ne nettopp derfor så er det bekymringsfullt at vi har en regjering som ikke syns å være veldig opptatt av å få flere innvandrere i jobb
uansett hvor mange eller hvor få innvandrere det kommer til Norge så er det viktig at dem møtes med forventninger om å delta i arbeidslivet
vi må stille krav men vi må også stille opp
og det som er interessant det er ikke hva statsråden nå sier om de her spørsmålene etter snart fire år i regjering men hva regjeringa har gjort og hva slags resultater man har å vise til
og det ser dessverre ut til å være fire tapte år når det gjelder innvandreres deltakelse i yrkeslivet
gjennomføringsevne og handlekraft etterlyses
president innimellom så føler jeg det er nærmest nyttesle nytteløs å å å fremme og synliggjøre tiltak som er iverksatt
særlig gjelder det representanten Helga Pedersen ifra Arbeiderpartiet for det nytter ingenting
jeg kunne ha lista opp en ti femten tjue tiltak uten at representanten Pedersen hadde tatt dette inn over seg
men svaret er alltid <ee> at denne regjeringa ikke gjør <ee> det som Arbeiderpartiet gjennom tiår i regjering har gjort altså ingenting
jeg ramser opp igjen
for å lykkes med in inkludere flere innvandrere så er det avgjørende også at arbeidslivet åpner sine dører og gir innvandrere og flyktninger en sjanse til å prøve seg i arbeidslivet
etableres et hurtigspor
det er en rekke tiltak denne regjeringa har iverksatt som Arbeiderpartiet aldri har tenkt tanken på
men president i botnen av dette så ligger det noe viktig
sjøl om at vi politikerene kan vedta en rekke rammevilkår som gjør det enklere å komme seg inn i arbeidslivet og bli inkludert så er det et betydelig ansvar som ligger på den enkelte som får opphold i Norge også å sørge for skaffe seg jobb utdanning og inkludering
og jeg er helt enig med statsråden i at <ee> <ee> man kan ikke vedta at noen blir integrert og det påligger også dem som kommer til Norge et stort egenansvar for å bli inkludert i det norske samfunnet
men det er pussig å høre på <ee> Per Sandberg som er en ivrig kritiker av det han kaller svenske tilstander der han mener at ansvaret utelukkende ligger på den svenske regjeringa
men når vi ser at utviklinga går i feil retning i Norge da er det ikke den norske regjeringa sitt ansvar etter at FrP har hatt fire år på sin <ee> vakt
da skylder man på andre og bakover i i <ee> <ee> tid
<ee> vil <ee> statsråden fortsette <ee> med det her eller kan vi forvente en forsterka innsats og <ee> resultater på slutten av FrP sin regjeringsperiode
og vi vil fortsette den massive styrka innsatsen for å inkludere og få jobb til dem som har fått opphold i Norge
dette henger sammen
jeg registrerer nå at Arbeiderpartiet <ee> <ee> sammen med Senterpartiet og SV ønsker å liberalisere asylpolitikken inn i neste stortingsperiode
det er uaktuelt for Fremskrittspartiet og det henger også sammen med hvorvidt at vi skal lykkes med integrering
innvandring til Norge og integrering henger sammen
dette har Arbeiderpartiet aldri forstått men dette ser vi resultatene av nå
denne regjeringa jobber både med og har fått kontroll på innvandringa og samtidig nå har vi en massiv innsats for å få integrere de menneskene som faktisk har fått opphold i Norge
og det er helt nødvendig for at vi skal lykkes i forhold til å få bærekraft på velferdsmodellen vår nå i fremtida at Fremskrittspartiet fortsetter i regjering
da går vi til spørsmål ti fra representanten Eirin Sund til innvandrings- og integreringsminister Per Sandberg
president <ee> nøkkelen til god integrering det er å lære seg norsk og komme seg ut i arbeid
som Brochmann II-utvalget pekte på tidligere i år så har det stor betydning for fellesskapet at innvandrere blir integrert i arbeidslivet og at de forblir yrkesaktive
de må med andre ord ikke bare komme seg ut i arbeidslivet de må holde seg der òg
hva gjør statsråden for å sørge for at flyktninger som skal integreres i Norge kommer seg i arbeid
og hva gjør regjeringen konkret for å sørge for at de holder seg i arbeid
ja president <ee> egentlig så kunne jeg ha gjentatt svaret i forhold til det forrige spørsmålet for det er samme <ee> innholdet
<ee> men jeg gjentar igjen <ee> og der er vi i hvert fall da hundre prosent enig at den norske velferdsmodellen er avhengig av høy arbeidsdeltakelse
<ee> og derfor så fører altså denne regjeringa en integreringspolitikk som i mye større grad enn noensinne legger til rette for at dem som får opphold i Norge raskest mulig skal bidra med å komme i arbeid
målet er at flere innvandrere med fluktbakgrunn skal raskt inn i arbeidslivet og få en stabil tilknytning
derfor så har vi altså de siste årene jobba med å effektivisere og målrette i mye større grad integreringspolitikken og gjennomfører nå en rekke tiltak for å få det herre her til
det herre her arbeidet <ee> herre arbeidet som jeg også sa i mitt forrige <ee> svar er forankra bredt i Stortinget gjennom stortingsmelding tredve|tretti
blant annet etablerte har vi etablert fem <ee> integreringsmottak som blant annet skal legge til rette for raskere <ee> arbeids- og samfunnsdeltakelse for nyankomne flyktninger
vi innfører nå også da en elektronisk løsning for sjølregistrering av kompetanse i asylmottak noe som har vært helt fraværende tidligere
den her kartlegginga skal bli fulgt opp av karriereveiledning noe vi an blant anna prøver ut i in disse integreringsmottaka
vi <ee> setter nå i gang et forsøk med modulstrukturert opplæring for voksne på grunnskolens <ee> grunnskolenivå
formålet er med forsøket er en raskere overgang til arbeid og videregående opplæring
og president jeg må si altså jeg kjenner jo det igjen denne depa debatten om norskopplæring
jeg har vært med så lenge i politikken
og det tok altså nesten tjue år fra Fremskrittspartiet si side for å få aps aksept i denne salen for i mye større grad å tvunge å få tvungen norskopplæring
nå er dette på plass og akseptert av andre
nå sitter re Fremskrittspartiet i regjering og jeg trur at de tiltakene og de kravene og det ansvaret vi legger til grunn nå for fremtidens integreringspolitikk er også det riktige <ee> for å nå og for å få bærekraft
så er det sånn da at Stortinget har vært opptatt av å få fortgang i behandlingen og godkjenning av utdanning til nyankomne flyktninger noe som òg var tema i denne rapporten sånn at de raskest mulig kan komme i gang med studier på det nivået som de hører hjemme
i forbindelse med budsjettbehandlingen i fjor så valgte likevel regjeringen å kutte ti millioner til NOKUT som nettopp sørger for godkjenning av utenlandske utdanninger
ser statsråden at det er vanskelig å forstå at vi|1 kutter i de mest opplagte tiltaka for å sikre arbeidstagere eller arbeidsdeltagelse og integrering når svaret kunne vært det heilt motsatte
president det er en rekke tiltak som skal til
det er et mangfold
og da må noen tiltak vike for å få noe bedre på plass
også har jeg også registrert VG i dag
men dette er jo ikke noe nytt
at man har en utfordring i fra fem til ti år det er jo ikke noe nytt
dette er jo påpekt av Brochmann I det er blant annet påpekt av mitt bærekraftsutvalg i totusenogtretten det er påpekt i perspektivmeldinga
dette er påpekt på inn- og utpust i alle de år jeg har sittet på Stortinget
at Arbeiderpartiet plutselig har oppdaga dette nå det er jo noe nytt
men så har vi også vært igjennom en periode nå der at arbeidsmarkedet i Norge faktisk har blitt litt strammere
det har blitt litt tøffere
vi har hatt <ee> <ee> massiv med ledighet har fått på <ee> på Vestlandet
det er et tøffere arbeidsmarked at det slår da òg selvfølgelig litt inn på <ee> innvandrere som har ulik behov for kvalifisering for å komme seg inn
det er jo logisk
men det er ikke noe hvilepute
da må vi bare sette inn enda flere tiltak
president dette er ikke noe nytt for Arbeiderpartiet det som stod i VG i dag
det som er nytt som sto i forhold til rapporten i dag det er at det som de viser det er at det de siste fem år at flere ikke kommer seg inn i arbeidslivet og flere ikke står i arbeidslivet
og da er det viktig for Arbeiderpartiet å finne ut hva er det vi|1 kan gjøre for at en endrer på den på den statistikken og at dette ser sånn ut for dette bidrar ikke til god integrering
statsråden uttalte til VG i dag at det må være en betydelig egeninnsats er viktig i forhold til integreringsarbeidet
du sa statsråden sa òg at en ikke kan vedta god integrering
her i huset så meiner et stort flertall at du kan vedta òg god integrering
under behandlingen av integreringsmeldingen i fjor så blei det enighet om å satse på et hurtigspor som statsråden har vært inne på tidligere for å få flyktninger i jobb
hurtigsporet skulle gjelde for de flyktningene som står nærmest arbeidsmarkedet og som en del av tiltaka så lovte regjeringen at myndighetene skulle stille med virkemidler og at partene aktivt skulle bidra på å skaffe arbeidsplasser
og da er spørsmålet hva|1 for noen konkrete grep har statsråden tatt for å få på plass hurtigsporet og hvor mange omfattes av en sånn en ordning i dag
ja jeg har altså sagt i flere av mine svar nå
det er en omfattende enighet i denne sal gjennom stortingsmelding tredve|tretti
det iverksettes flere tiltak
men med bakgrunn i og det er det jeg svarer opp i forhold til VG i dag ås også det er at man har en utvikling mellom fem og ti år som det pekes på i dag
det er ikke noe nytt
det har vært situasjonen over lang tid
dette er ikke gjort over natta
det skjønner jeg og det trur jeg representanten også skjønner
det denne stortingsmeldinga er jo ikke lenge siden vedtakene ble gjort
så skal dette iverksettes
og så er vi altså i en situasjonen gjennom femten og seksten der at vi har hatt betydelig innvandring til Norge som blant annet skyldes noen signaler som Arbeiderpartiet ga på sitt landsmøte i sin tid
så må da denne regjeringa sørge for å øke sin innsats i tråd med det som er resultatet av tidligere innvandring
da går vi til spørsmål nummer elleve fra representanten Arild Grande til arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie
økende bruk av innleid og utenlandsk arbeidskraft setter press på norske lønns- og arbeidsvilkår
fra ansatte ved k Kværner Verdal AS får vi høre at utleiebransjen setter standard for resten av bransjen
fra andre steder hører vi om eksempler på konstruerte tariffavtaler for å omgå begrensninger i arbeidsmiljøloven om innleie og arbeidstid
det her øker faren for sosial dumping og svekkelse av arbeidstakeres rettigheter
hvorfor har ikke regjeringa gjort noe for å møte de her problemene
president regjeringa har gjort mye for å bekjempe useriøse og ulovlige forhold i arbeidslivet
etter dialog med partene i arbeidslivet la regjeringen fram en egen strategi mot arbeidslivskriminalitet i totusenogfemten
innsatsen forsterkes in i den reviderte strategien som ble lagt fram i februar i år
det opprettes nå to <ee> nye samlokaliserte sentre mot arbeidslivskriminalitet i henholdsvis Bodø og Tønsberg
disse kommer i tillegg til de fem som allerede er etablert
samarbeidet mellom de offentlige etatene er vesentlig styrket
innsatsen foregår i samarbeid med hele det organiserte arbeidslivet
likebehandlingsreglene ved innleie for bemanningsforetak er et viktig verktøy for å motvirke useriøse lønns- og arbeidsvilkår for innleide arbeidstakere
en evaluering av disse <ee> reglene viser at regelverket har ført til at flere innleide enn før faktisk får lønns- og arbeidsvilkår som de ville ha fått ved direkte ansettelse
jeg har i tillegg nylig påbegynt et arbeid med partene i arbeidslivet for å avklare ulike problemstillinger på innleieområdet og det er naturlig at blant annet spørsmål om avtaler om innleie tas opp i denne sammenheng
nok et <ee> viktig tiltak i strategien mot arbeidslivskriminalitet er gjennomføring av håndhevingsdirektivet i norsk rett
håndhevingsdirektivet har en rekke tiltak og virkemidler som bidrar til at utsendte arbeidstakere får de lønns- og arbeidsvilkårene de har krav på når de utfører tjenesteoppdrag i Norge
dette gjelder også fra utleide utenlandske bemanningsforetak
sentralt i direktivet er strengere dokumentasjonskrav og mer og bedre mydighetssamarbeid mellom medlemsstatene
i februar vedtok Stortinget endringer i arbeidsmiljøloven som vil bidra til å gjennomføre direktivets regler
og departementet jobber nå med de nødvendige endringene i utsendingsforskriften
jeg minner også om at vi har forskrifter om allmenngjøring av tariffavtaler i stadig flere bransjer også i verftsindustrien som stiller ufravikelige krav til lønns- og arbeidsvilkår for både norske og utenlandske arbeidstakere
så president jeg mener i aller høyeste grad at regjeringen tar denne type problemstillinger på alvor
ja president jeg hører hva statsråden sier men <ee> problemene fortsetter og dem øker i omfang
<ee> og det viser at vi må ha tiltak som virker effektivt <ee> på den her problemstillinga
flere opplever usikkerhet på arbeidsplassen <ee> og det her hindrer jo hver enkelts frihet kompetanseutviklinga i næringslivet og <ee> produktiviteten
samtidig så har vi ei regjering som synes det er positivt med flere midlertidige stillinger og regjeringa har egentlig ikke kommet med noe grep som faktisk virker <ee> mot <ee> utviklinga som vi i dag ser
og generelt sett så har regjeringa en politikk som svekker arbeidstakernes organisasjoner nå som utfordrer det seriøse og organiserte arbeidslivet
jeg har et spørsmål til <ee> ministeren <ee> som er kjem|kommer direkte fra verkstedklubben ved Kværner Verdal
president for det første så vil jeg jo <ee> tilbakevise at denne regjeringen mener at det er positivt med flere midlertidige stillinger
vi har endret på regelverket for å gjøre det lettere å ansette midlertidig men vi ser jo også at <ee> økningen i antall midlertidige stillinger det går i i svært liten grad opp
det er ganske stabilt
undersøkelser fra Fafo <ee> viser det
og vi ser også at de aller fleste som et flertall av de som ansettes midlertidig ja de ansettes også fast etter etter ett år
og det er denne regjeringen president som jo også foreslått endringer i lov om om statens ansatte nettopp for å begrense statens mulighet til å ansette midlertidig over tid fordi staten har jo vært den store synderen her
jeg er enig i at det er innenfor noen bransjer så ser vi en uheldig utvikling når det gjelder bruk av innleie
det er også bakgrunnen for at jeg ba partene i <ee> februar om å komme med konkrete innspill til hvordan man kan løse et den problemstillingen
de har kommet med skriftlige tilbakemeldinger
i morgen skal vi ha det første møtet med partene
jeg er innstilt på å få til en bedre løsning enn det vi i dag he har klart å få til
ja president det er jo kan jo ikke være noen tvil om at regjeringa ønsker mer bruk av midlertidige stillinger
det har jo vært <ee> noe av|1 det første høyresida har gjort hver gang dem har fått muligheten til regjeringsmakt er jo å endre arbeidsmiljølovens bestemmelser som åpner opp for mer midlertidige stillinger
mens på andre områder hvor du trenger grep <ee> for å hø sørge for et organisert og seriøst arbeidsliv så er <ee> regjeringa mindre <ee> ivrig
andre land får til regulering på det her området og i dag fremmer Arbeiderpartiet tredve|tretti forslag for et mer seriøst og organisert arbeidsliv blant annet for å begrense innleie
<ee> Stortinget har også tidligere i år f <ee> behandla forslag om å begrense innleie men regjeringa har stemt imot vårt forslag
kan regjeringa være villig til å vurdere vårt forslag som i dag ble lagt fram sånn at norsk arbeidsliv kan ta noen steg videre eller er vi nødt å vente til etter valget og ny regjering før det skjer noe på det her feltet
president <ee> vi vil vurdere alle gode forslag vi også de som Arbeiderpartiet måtte komme med
<ee> men igjen så vil jeg påpeke at regjeringen har gjort mang tatt mange grep for å bidra til et mer seriøst arbeidsliv
jeg nevnte innledningsvis i mitt hovedsvar blant annet strategien og den reviderte strategien mot arbeidslivskriminalitet og andre viktige tiltak
det er verdt å minne om at norsk arbeidsliv er godt
ni av ti trives på jobb
faste stillinger er hovedregelen
det er tverrpolitisk ønske om at <ee> faste stillinger også skal være hovedregelen
vi ser utviklingen nå i denne perioden
flere jobber i helere <ee> stillinger
faste stillinger er fortsatt hovedregelen
vi ser at av de som ansettes midlertidig så vil flertallet få fast stilling etter relativt kort tid
men som jeg sa i mitt også mitt første svar og mitt forrige svar at vi ser noen utfordringer på det som går på innleie i enkelte bransjer og det er også bakgrunnen for at jeg har tatt kontakt med partene og <ee> bedt de komme med konkrete innspill på hvordan vi kan løse den problemstillingen
og jeg ser fram til et godt samarbeid med partene om å få lø løst det som er problemet uten at vi dermed også ødelegger det som alle er for nemlig muligheten til å kunne leie inn ved behov
da går vi til spørsmål nummer tolv fra representanten Rigmor Aasrud til arbeids- og sosialministeren som besvares av justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen som rette vedkommende
Aasrud
rapporten fulgte opp strategien mot arbeidslivskriminalitet
hvor mange av tiltaka er gjennomført
ærede president arbeidslivskriminalitet er en trussel både mot arbeidstakere lovlydige virksomheter og samfunnet for øvrig
jeg vil derfor takke <ee> stortingsrepresentanten Rigmor Aasrud for engasjementet rundt dette viktige temaet
etableringen av a-krimsenterene synliggjorde behovet for enkelte lovendringer for å bedre av adgangen til informasjonsdeling mellom de ulike etatene
la meg innledningsvis presisere at denne rapporten inneholder anbefalinger og forslag til tiltak
<ee> samtlige femten tiltak er vurdert og fulgt opp enten i egne prosesser eller gjennom allerede igangsatte arbeider
i tillegg er det noen tiltak <ee> vurdert som unødvendig da de allerede ivaretas gjennom dagens regelverk eller eksisterende veiledere
forslagene rettes mot tiltak som berører ulike departementers <ee> ansvarsområder og jeg har derfor innhenta opplysninger fra andre berørte departement
de forslagene som særlig berører Finansdepartementet forutsetter lovendringer
<ee> unnskyld Finansdepartementet for <ee> forutsetter lovendringer
Finansdepartementet opplyser om at Toll- og avgiftsdirektoratet og Skattedirektoratet våren tjueseksten fikk i oppdrag å utrede tiltakene nærmere
direktoratenes utredning er nylig oversendt Finansdepartementet for videre behandling
når departementet har ferdigbehandla forslagene må de sendes på høring før de kan fremlegges til Stortinget
Arbeids- og sosialdepartementet opplyser at de vurderer om det kan være hensiktsmessig å endre Nav-loven i tråd med eventuelle endringer i forvaltningsloven
dagens regelverk medfører så langt <ee> ASD erfarer imidlertid ikke vesentlige særskilte hindringer i <ee> informasjonsdeling mellom kontrolletatene
flere forslag <ee> o omhandler omhandler endringer av forvaltningslovens regler om taushetsplikt som ligger under Justis- og beredskapsdepartementets område
det reiser flere kompliserte prinsipielle spørsmål som krever ei grundig utredning og er derfor lagt inn i det pågående arbeidet <ee> til Forvaltningslovutvalget
ja president jeg takker for svaret <ee> men må vel da konstatere at <ee> det eneste konkrete statsråden kan rapportere etter to år er at man har satt i gang noen nye utredninger
det var vel på den måten de forslaga de nye sentrene kom inn og ble finansiert
med det svaret statsråden har gitt mener man alt er i orden
så er det et faktum at <ee> en del av de problemstillingene som har kommet opp viser seg å være etablerte gode løsninger på
så er det også et faktum at det man på noen punkt møter prinsipielle avveininger som krever <ee> at man går inn i nettopp de avveiningene <ee> før man kan legge frem et <ee> omfattende forslag på Stortinget
ja president jeg takker for svaret og er kjent med at det kan ta tid å utarbeide lover men på to år så kunne man jo ha klart å hvert fall foretatt avveiningene og ment noe om hvordan man skulle gå videre
men la meg komme med ett konkret spørsmål til statsråden
et av forslaga som er omtalt i rapporten <ee> gjelder <ee> generalklausul som er innført i Sverige der forvaltningsorgan på eget tiltak kan dele opplysninger med andre forvaltningsorgan
meiner statsråden at en sånn generalklausul ville være hensiktsmessig i norsk lovverk
nettopp denne type forhold president <ee> som vi er nødt å <ee> vurdere nøye <ee> i og med at <ee> altså en
og det er disse prinsipielle avveiningene vi er nødt å gjøre
<ee> så <ee> så er det sånn at på mange av disse områdene så vil det kreve et ganske omfattende utredningsarbeid
<ee> det skal på høring og det vil bli forelagt Stortinget
men jeg kan betrygge representanten om at <ee> prosesser er i gang <ee> og der det er hensiktsmessig så vil det også blir fremma forslag til lovendring
spørsmål tretten fjorten og femten er utsatt
dermed er sak to avslutta
dermed er dagens kart ferdigbehandla
fra representanten Freddy de Ruiter foreligger søknad om velferdspermisjon i dagene trettende og fjortende juni
denne søknaden foreslås behandlet straks innvilget og det anses vedtatt
vararepresentanten Line Kysnes Vennesland foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden og det anses også vedtatt
Line Kysnes Vennesland er til stede og vil ta sete
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer nittifem
ingen innvendinger har kommet mot presidentens forslag og det anses vedtatt
videre vil presidenten opplyse om at møtet i dag fortsetter utover klokken seksten
innstilling fra Stortingets presidentskap om lov om endringer i stortingsgodtgjørelsesloven avkorting av kapitalinntekter innstilling nummer fire hundre og femtini L tjueseksten tjuesytten
<ee> dette dreier seg om ventelønn og fratredelsesytelse for tidligere stortingsrepresentanter <ee> og hva som skal trekkes fra
hittil så har <ee> lønn eller inntekter <ee> måttet trekke fra etterlønn <ee> men mens kapitalinntekter har vært holdt utenfor
presidentskapet mener at regler om avkorting mot kapitalinntekter i likhet med det som gjelder om avkorting mot annen inntekt både skal gjelde fratredelsesytelse og etterlønn
begge ytelsene er ment å være en sikkerhet for økonomisk trygghet dersom representanten har utfordringer med å komme i arbeid
dette hensynet står ikke uten videre til der representanten har kapitalinntekter i den aktuelle perioden
innføring av en regel om avkorting mot kapitalinntekter forutsettes eller forutsetter at det etableres nærmere regler om hvilke inntekter som anses som kapitalinntekt og om når inntektene skal tidfestes
presidentskapet understreker at kapitalinntekter som er unntatt fra beskatning ikke vil danne grunnlag for avkorting av etterlønn og fratredelsesytelse
det vil videre bare være kapitalinntekter som utbetales i ytelsesperioden som vil være gjenstand for avkorting
presidentskapet mener også at hensynet til likebehandling mellom vanlige spareformer tilsier at renteinntekter også bør unntas fra avkortingsregelen
presidentskapet vil foreslå at denne loven trer i kraft første januar tjueatten og vil dermed ikke gjelde fratredelsesytelse til høsten altså høsten tjuesytten president
neste taler er Michael Tetzschner
<ee> denne saken illustrerer etter mitt skjønn et problem nå <ee> vi står overfor når vi får saker <ee> over bordet <ee> direkte fra presidentskapet
det er dessverre ikke noen betryggelse at <ee> innstillingen er enstemmig for det kan je jo nettopp tyde på at man ikke har gått gjennom og sett alle sider ved saken
jeg vil også si det er foruroligende president når man sier at man skal komme tilbake med nærmere definisjoner og avgrensninger
det dette kan man ikke være bekjent
eneste som er <ee> skal vi fortrøstningsfullt i saken er at det altså da gjelder stortingsrepresentantene selv og ikke alminnelige mennesker
<ee> jeg husker den forrige behandlingen av denne saken i stortingssalen
jeg mener også at Michael Tetzschner hadde innvendinger da
det er hans privilegium å ha innvendinger mot denne saken
men Stortinget vedtok faktisk enstemmig å be presidentskapet om å bidra til at kapitalinntekter også skulle trekkes fra <ee> og presidentskapet sendte da denne saken til den nedsatte reglementskomiteen
dette var jo <ee> noe som ble tatt opp i forbindelse med at <ee> andre inntekter skal trekkes fra fratredelsesytelse og etterlønn
neste taler er Heikki Eidsvoll Holmås
<ee> jeg vil bare gi uttrykk for at hva|1 si den <ee> denne saken kommer jo sånn som han kommer <ee> nå
jeg ser for eget <ee> på egen vegne ingen grunn til at renteinntekter skal være annerledes behandlet enn alle de andre inntektene
i virkelighetens verden så er det jo sånn at man <ee> gjennom å ha en sånn ordning som dette altså det
jeg synes det er bra at man prøver å få inn kapitalinntekter <ee> inn og få til å få avregnet opp mot <ee> mot dette
det gir en urimelig forskjellsbehandling hvis det er sånn at lønnsinntekter og honorarer skal <ee> skal avkortes men ikke <ee> men ikke kapitalinntekter
samtidig så vet jo alle vi som har jobbet med med feltet enten med juridisk bakgrunn eller <ee> fra finanskomiteer eller andre steder at muligheten for å sno seg unna dette her er ganske <ee> store
det er jo bare å opprette et eget selskap og plassere alle pengene sine der <ee> så unngår man jo absolutt alle disse avkortningene <ee> her
<ee> i øvrig skatterett så har man gode gjennomskjæringsregler
<ee> Stortinget har ikke tradisjon for ha den type gjennomskjæringsregler
det er en urimelig forskjellsbehandling som jeg tror presidentskapet har ønsket å <ee> å unngå å bli altså ønsket å bli kvitt men det klarer man altså ikke bli kvitt med den måten man rigger dette her på <ee> nå
en nærmere gjennomgang sånn som <ee> av regelverket å komme tilbake med nærmere utdypende regler <ee> det bør man rett og slett gjøre i forkant <ee> etter min oppfatning sånn at man hadde fått det til
<ee> jeg ser intensjonen er god men jeg tror ikke dette kommer til å presidentskapet med denne lovendringen kommer til å oppnå det som Stortinget ønsker nemlig å få en reell avkorting fra inntekter fra stortingsrepresentanter som har kapitalinntekter
Michael Tetzschner
president først til representanten Nybakk som må ha misforstått hvilke saker jeg uttalte meg om før
jeg aldri uttalt meg om om <ee> avkortingsproblematikken
det viser jo nettopp hvilken <ee> forvirring som råder i representantens sinn
det er et helt annet spørsmål
<ee> jeg forstår på representanten Holmås at han kunne tenke seg å gå lengre men han støtter da etter hva jeg forstår undertegnede i at dette er dårlig utredet
det er hvert fall noe vi kan være enig om
det er en områdingsperiode nettopp fordi ikke alle representanter vet før valgnatten er over hvordan fremtiden blir
og det er nettopp for å gi en områdingsperiode
og er det noen som her i denne salen vil ta til orde for at <ee> arbeidsgiver ikke skulle betale full lønn i oppsigelsestiden fordi man var kjent med at arbeidstaker da også hadde noen leieinntekt eller renteinntekter
jeg vil én gang til be presidentskapet om å tenke seg om før man blir nødt til å tenke seg om igjen i en annen sammenheng i et annet storting
neste taler er Marit Arnstad
president jeg har forståelse for at det kan være ulike meninger om det konkrete innholdet i bestemmelsen
<ee> det er kanskje ikke unaturlig at enkelte representanter kan ha det
<ee> men jeg vil gjerne få lov å protestere litt på de det som er sagt her om en dårlig saksbehandling
det her er jo en sak som har vært behandla i Stortingets reglementskomité nå i over et halvt år
<ee> i den komiteen har alle partier vært representert
Torgeir representanten Knag Fylkesnes har sittet der for SV
representanten Ingjerd Schou har sittet der fra Høyre
<ee> det er jo sånn at alle representantene i reglementskomiteen burde jo føre et ansvar for å orientere sine grupper underveis og jeg regner med at alle har gjort det
i tillegg så er jeg også kjent med at en etter at reglementskomiteens arbeid var ferdig at det ble|1 oppfordra til en behandling i de ulike partigruppene
jeg regner med at den behandlinga har foregått
hvis den ikke har foregått så er jo det uheldig men det kan ikke lastes presidentskapet
så det er greit at det er ulike holdninger ulike meninger <ee> men jeg synes kanskje at kritikken om saksbehandlinga i det her tilfellet går vel langt og blir vel enkel
så må jeg også seie|si at <ee> hvis vi følger resonnementet videre når det gjelder representanten Holmås' innlegg så vil jo i dag risikere at ingen regel blir vedtatt
det vil jo bety at du ha da ikke kan få behandla det her før <ee> det har gått ei tid
<ee> det vil jo være sørgelig for i forhold til representanten Holmås for han ønsker jo seg et strengere regelverk
og sjøl om det her regelverket da ikke er strengt nok så er det tross alt mer omfattende og strengere enn det regelverket du har i dag og det har heile Stortinget bedt om at en også skal få på plass
neste taler er Michael Tetzschner som får ordet til en kort merknad
president det var til representanten Arnstads innlegg
bare si det at vi kan jo ikke basere og <ee> oversendelsen av saker fra et innstillende organ <ee> til Stortinget i plenum på muntlig overlevering som det da blir i partigruppene
så det den uformelle muntlige overleveringen i partiene kan ikke erstatte en skikkelig oversendelse og prosedyre som sikrer en bred behandling i Stortinget
ingen flere har bedt om ordet og debatten i sak én er dermed omme
innstilling fra energi- og miljøkomiteen om endringer i lov a om elsertifikater andre kontrollstasjon innstilling <qq> fire hundre og femten L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon nittifem L tjueseksten tjuesytten
første taler er Rigmor Andersen Eide som er sakens ordfører
ja president dette her har vært en enkel sak å være saksordfører for for det en sak som de fleste er enige om
og de som har egne merknader vil sjøl legge fram sine argument for disse
formålet med den norsk-svenske elsertifikatordninga er å bidra til økt produksjon av elektrisk energi basert på fornybare kilder i begge land og det har den også gjort
i avtalen er det satt et mål samla mål for fornybar elektrisitetsproduksjon i Norge og i Sverige på åtteogtjue|tjueåtte komma fire TWh i tjuetjue som det felles elsertifikatmarkedet skal utløse
nå er andre kol kontrollstasjon gjennomført og endringer som følger denne er gode for Norge og det er grunn til å være tilfreds med arbeidet som er gjort
president det er viktig at det er mulig å korrigere for eventuelle estimeringsavvik raskere enn ved dagens praksis og det er en bedre ordning at kvotene nå settes i forskrift
regjeringa skal nå minst hvert annet år gi forskrift om justerte elsertifikatkvoter og dette gjør at eventuelle avvik korrigeres så raskt som mulig noe som er ønskelig
president loven pålegger vedtak om justeringer senest innen utgangen av året før de justerte elsertifikatkvotene gis virkning for elsertifikatpliktens omfang
fats fastsettelsen sent sent på året før leveringsåret starter kan skape problem for dem som trenger kunnskap om produksjon og forbruk for beregninger
kraftleverandørene trenger kjennskap til kvotene i rimelig god tid før leveringsåret starter
dette er et godt forslag som støttes
endringene som føl følger av|1 andre kontrollstasjon er god endringer president og andre kontrollstasjon har gitt endringer i det norsk-svenske elsertifikatmarked markedet som er viktige for det norske energimarkedet
og det er vi godt fornøyd med president
det er bra at saken kommer
den har vært <ee> ventet på både fra markedsaktørene og fra <ee> Stortinget
siden sist så er det viktig å si et par ting
det ene er at svenskene har valgt å gå videre med å satse på mer fornybar energi
Norge har valgt å gå motsatt vei og avskaffer støtte til ny fornybar energi og valgt og la være å sette noen tydelige mål for ny fornybar energi
og det er altså i en tid der <ee> klimaendringene herjer og Paris-avtalen sier at alle må gjøre så mye de kan for å redusere klimagassutslippene
og vi vet at skal vi redusere klimagassutslippene så er vi nødt for å erstatte den fossile energibruken med fornybar energi eller fjerne <ee> gjennom energieffektivisering
og da er det verdt å minne <ee> statsråden på det vi diskuterte sist gang vi var her og diskuterte fornybar energi og energieffektivisering nemlig at vi har høyt drøyt hundrede og sytti terawattimer i Norge som er fossil energi
den debatten hadde vi i forbindelse med energimeldingen men president så lenge det finnes fossil energibruk i Norge så kommer jeg til å fortsette å insistere på at vi er nødt for å tvinge frem ny fornybar energi til å erstatte den fossile energibruken
svenskene bruker den nye fornybare energien sin som de <ee> planlegger å utbygge der tenker jo de å bruke <ee> ulikt hvilket|1 parti det er man man spør i i Sverige
det er det sikkert mange av partiene her som har gjort med sine svenske søsterpartier
noen ønsker å bruke det til å fjerne <ee> fossil energi noen bruker ønsker å bruke det til å <ee> fjerne atomkraften <ee> ulike mål gode er de begge
men det er altså ikke sånn at det at vi er et oljeland behøver å gjøre at vi ikke skal gjøre vår del av jobben for å fas fase ut olje og gass raskest mulig selv om det som det virker som er statsråden og regjeringen sin strategi
siden regjeringen overkå tok så har vi altså hatt kutt i støtten til fornybar energi
vi har kutt i bistanden til fornybar energi i utviklingsland
vi har ingen nors nye norske mål for hvor mye fornybar energi vi skal ha frem til tjuetredve|tjuetretti
vi har trenert har trenering av Stortinget sitt vedtak om <ee> null ti ti terawattimer enøk i bygg
vi har har hatt kutt av offshore vind-satsingen til Statkraft
alt dette altså president i en tid der vi trenger å <ee> satse mer for å kutte klimagassutslipp
og jeg kunne tenke meg bare på tampen før statsråden tar ordet så vil vel tenke meg å stille et vesentlig spørsmål
og det er EU har vedtatt at <ee> de skal ha <ee> syovgtyve|tjuesyv prosent fornybar energi innen tjuetredve|tjuetretti
dette er ikke brutt ned på nasjonale mål men det pågår en diskusjon innad i EU der ulike land mener ulike ting om <ee> om <ee> akkurat dette
<ee> og det hadde vært interessant for meg og for Stortinget å få informasjon <ee> om to ting fra statsråden
det ene er hvilken|1 rolle spiller vi i en sånn setting
er vi pådrivere få <ee> fra norsk side for at <ee> at hvert enkelt land skal påtatt tydelige forpliktelser
<ee> eller er Norge sin rolle at dette må bare skure og gå <ee> og <ee> og det får være opp til hvert land i hvilken|1 grad man ønsker å gjennomføre det
da har representanten tatt opp det forslaget som SV har lagt frem
neste taler er Statsråd Terje Søviknes
<ee> som saksordfører har redegjort for så har Norge og Sverige sia totusenogtolv hatt et felles marked for elsertifikat
systemet har fungert som en støtteordning for utbygging av ny <ee> produksjon <ee> for fornybar kraft
og vi er på god vei til å nå det felles målet om tjueåtte komma fire TWh som fornybar kraftproduksjon i Norge og Sverige som følge av denne ordninga i tjuetjue
så langt så er det per april i år bygd ut atten komma tre terawattordninger knyttet til denne terawattimer knyttet til denne ordninga
om lag to tredjedeler av dette er vindkraft
foreløpig er det Sverige som har hatt det største bidraget til det som er bygd ut men Norge kommer godt om enn litt seint
der er mange prosjekter under utbygging nå som vil bli satt i drift innen tjuetjueén og der er fatta investeringsbeslutninger på en rekke andre prosjekt som òg har potensiale for å komme i mål innen tjuetjueén
slik at president målet for Norge det opprinnelige målet på tretten komma to terawattimer er det stor sannsynlighet for at vi kan nå
da Stortinget behandla energimeldinga <ee> sommeren tjueseksten så blei det klart at et stort flertall i denne sal ikke ville sette nye mål for elfa elsertifikatsystemet etter tjuetjue
og til representanten Heikki Holmås som da tok opp <ee> denne problemstillinga så understreker jeg at det var et brei politisk enighet i Stortinget om å ikke sette nye mål
det bunner jo i at vi har i Norge et overskudd av fornybar kraft i <ee> i forhold til <ee> produk <ee> altså i produksjon i forhold til forbruk
i tillegg så er prognosene for de kommende årene at det fortsatt vil være et overskudd i det norske markedet
det at vi ikke har satt nye mål i Norge gjør vi ikke <ee> noen forskjell i forhold til denne saka
det vi ser nå er at sven sve <ee> Sverige har satt et nytt mål på atten terawattimer inn mot tjuetredve|tjuetretti
for min fra mitt ståsted så har det president vært viktig å skape forutsigbare rammer for våre norske kraftprodusenter våre norske utbyggere både innen vannkraft og vindkraft i dette systemet
spesielt var dette viktig i vinter da vi hadde et krevende prisbilde for elsertifikat
de viktigste rammene for <ee> dette se markedet er nedfelt i den opprinnelige avtalen mellom Norge og Sverige om et felles marked for elsertifikat
og jeg er veldig glad <ee> president for at vi kom til en enighet med Sverige
det sikrer forutsigbare rammevilkår for norske utbyggere
det betyr at vi òg kan gå utover de opprinnelige tretten komma to terawattimene som <ee> var målsettingen for Norge
og dette har fått særdeles positiv respons i bransjen i fornybarmarkedet
både Småkraftforeninga og Vindkraftforeningen har gitt den nye avtalen terningkast seks
så president til det konkrete forslaget som nå ligger i bordet knytta til andre kontrollstasjon