scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
det er også slik <ee> president at soningsforholdene for kvinner i fengsel skaper utløser helseplager fordi de har vanskeligere soningsforhold enn menn som statsråden riktig peker på
og den rapporten fra Sivilombudsmannen som statsråden også viste til den gir alarmerende informasjon
jeg vil bare sitere noen av de funnene som er kommet der
flere kvinnefengsler er lokalisert i gamle og uegnede bygninger
mange kvinner har et betrakteligere dårligere tilbud enn menn når det gjelder uteområder og tilbud om fysisk aktivitet
kvinner har gjennomgående dårligere tilgang til reell arbeidstrening enn menn har
kvinner i fengsel har dårligere tilbud om om rusmestring sammenlignet med menn
dette betyr at kvinner utvikler ekstra helseplager når de er i soning
og da blir mitt spørsmål til statsråden i lys av denne kunnskapen gjør <ee> ser stras statsråden det da nødvendig med strukturelle endringer for å ivareta kvinners helse under soning på en bedre måte i dag
og jeg er klar over president at dette kanskje hører til et annet departement men det er samme regjering
og det er justis- og beredskapsministerens ansvarsområde
det er der ingen tvil om
<ee> soningstilbudet i Nederland frigjør soningsplasser som òg gjør det mulig å bedre soningsforholdene <ee> for kvinner
dette er et spørsmål president som jeg har svart på tidligere på vegne av justisministeren
jeg husker ikke alle detaljene i hodet men <INAUDIBLE> svaret gikk langs disse retningslinjene
Wiik til ny oppfølging
president jeg takker statsråden for svaret
jeg vil trekke fram ett problemområde til fra den samme rapporten
<ee> kvinner som sitter i blandede fengsler har økt risiko for uønsket oppmerksomhet eller seksuell trakassering fra mannlige innsatte
dette er en kjent problemstilling
og da er mitt korte spørsmål <ee> vil statsråden ser statsråden behovet for å etablere egne fengsler tilpasset kvinner i tillegg til de få vi har i dag
president <ee> igjen <ee> utfordrer representanten min hukommelse for dette er et spørsmål som som jeg har svart på tidligere for på vegne av justisministeren <ee> for han hadde ikke mulighet til å møte i spørretimen
<ee> og så vidt som jeg da husker <ee> så er det nettopp <ee> det som nå <ee> skjer at det det blir flere fengselsplasser som er spesielt tilpassa kvinner gjennom det arbeidet som Justisdepartementet gjør
men der har òg representanten muligheten til å gå tilbake og se på referatet fra den tidligere spørretimen så vil hun fø få et mer nøyaktig svar på det
da går vi tilbake til spørsmål tjueén fra representanten Kåre Simensen til forsvarsministeren
Simensen <INAUDIBLE>
<ee> for i kriteriene for blant annet å få krigsmedaljen er det et krav om innsats langt utover det man kan forvente
og det er stilt strenge krav til dokumentasjon for å få denne medal eller krigsmedaljen
på Altagård har vi et minnesmerke med navn på de soldatene som ga sitt liv for å forsvare Norges frihet
tilsvarende minnesmerker finner vi over det ganske land
hvorfor er det ikke å gi sitt liv i kampen for landets frihet en god nok dokumentasjon på en innsats som burde vurderes som langt over det en kan forvente
president et <ee> stort antall kvinner og menn deltok i aktiv motstand i de fem <ee> mørke krigsåra
mange av dem var under kontinuerlig trussel om dødsstraff
over fireogførti|førtifire tusen nordmenn ble arrestert og satt i fangenskap og mellom ti og elleve tusen mennesker mista livet som følge av krigshandlinger
alle som kjempa for frihet den gang fortjener vår anerkjennelse respekt og takknemlighet uavhengig om de deltok i militær eller sivil <ee> side
ofte var det vanlige menneskers modige handlinger som <ee> var forutsetningen for at militær innsats kunne finne sted
og likevel var det veldig mange former for motstandsarbeid som falt utenfor kriteriene for å få en krigsdekorasjon
det var ikke nok å ha gitt sitt liv i kampen for landets frihet
det å kjempe og om nødvendig falle var og er noe landet krevde av alle vernepliktige kvinner og menn
i fredsdagene våren femogførti|førtifem ble statuttene for Krigsmedaljen endra sånn at de sånn at den kunne tildeles post mortem til nordmenn og utlendinger som hadde kjempa i de norske styrkene og handelsflåten og falt for Norges sak
den som skulle dekoreres post mortem måtte ha utført en handling eller handlinger som aleine ville ført til dekorering før vedkommende døde for å dekorere post mortem betyr jo bare at dekorasjonen tildeles etter dødstidspunktet
sånn statuttene ble praktisert måtte den enkelte kandidat i tillegg oppfylle en rekke kriterier
det kunne det måtte for eksempel være direkte årsakssammenheng mellom militær innsats og død den falne måtte ha pårørende i live og de pårørende måtte oppfylle et verdighetskriterium som ble satt den gangen
det er anslått at cirka fire og et halvt tusen er tildelt Krigsmedaljen post mortem for å kjempe og falle for Norges sak
det totale antall nordmenn som døde var som sagt mellom ti og elleve tusen
og det betyr jo at myndighetene den gangen var relativt rause i sine tildelinger selv om langt fra alle fikk dekorasjon
dekorasjonspraksisen den gangen er jo en historie
<ee> og den kan analyseres den kan beskrives og den kan til og med kritiseres men det er vanskelig å endre den
og så er jo krigsdekorasjonene et av veldig mange uttrykk for anerkjennelse for <ee> innsats under krigen
<ee> regjeringa har jo ønska å hedre anerkjennelse bredere også
vi innførte i tjuefemten regjeringens minnemedalje for sivil og militær innsats under andre verdenskrig
det er nå snart elleve hundre personer som har fått denne minnemedaljen og den viderefører vi
en av de foreløpig siste som fikk den var <ee> var Rasmus Utsi i Porsanger som fikk den sjuende <ee> februar
og så er jo også frigjørings- og veterandagen åttende mai en av de viktigste arenaene samfunnet har til å markere nettopp den anerkjennelsen og takknemligheten vi som nasjon føler
<ee> og det gjelder jo både overfor eldre og yngre <ee> veteraner
og i tillegg så støtter jo regjeringa også som representanten er godt kjent med både forskningsprogrammer minnesmerker minnedager utstillinger og også en lang rekke andre uttrykk for anerkjennelse av krigens ofre og det er en praksis vi kommer til å fortsette med
Simonsen til oppfølging
president svaret er nok som forventa
men den gang ei president den innsatsen ble ikke vurdert som god nok
og i mitt spørsmål så har jeg nevnt <ee> de falne i Alta bataljon
det <ee> jeg kunne ha nevnt Trønderbataljonen <ee> hop de som falt på Hopseidet partisanene i Øst-Finnmark Osvald-gruppa her i Oslo
alle dem fortjener og burde fortjent mer enn ord
hvorfor statsråden velger å gjøre det hun gjør det er uforstående
arg <ee> argumentasjonen som brukes i det offentlige rom er av mange ikke troverdig
at mange velger å karakterisere statsrådens beslutning som pinlig flaut og skammelig forstår jeg godt president
tar statsråden den her kritikken med til seg
ja president det var jo voldsomt
for det første har det jo aldri vært noen garanti for at man kom til å dekorere de som ble sendt inn av navn <ee> og det er jo heller ikke gitt at det var begått en urett
og det er jo det nettopp historikerprosjektet som ble satt ned under <ee> Arbeiderpartiets regjeringstid skulle se på
og de har jo gjennom <ee> den boka som jeg nettopp <ee> ga representanten nå også pekt tydelig på at dekorasjonspraksisen ikke gir grunnlag for å si at det var systematiske forskjeller
<ee> det er ikke byråkratiske hensyn som ligger til grunn det er vurderinger av hva som var praksis den gangen
og hvordan man eventuelt i dag skulle gå inn og endre på en praksis som hadde sin begrunnelse i forhold i samtiden jeg mener at det historiefaglig er etisk tvilsomt
<ee> og det er jo derfor vi har gjort denne grundige vurderinga
så til Alta bataljon
de falne soldatene som kjempa ved Narvik <ee> ble tildelt Krigsmedaljen post mortem for å kjempe og falle for Norges sak hvis de oppfylte kriteriene
de falne fra Alta bataljon ble tildelt Krigsmedaljen post mortem for å kjempe og falle for Norges sak på lik linje med andre falne
Simensen til ny oppfølging
<qq> sta <ee> president jeg hører hva <ee> statsråden sier
med andre ord så syns jeg at det her har gått fra å å vurdere innsats til å bli et kommersielt pro prosjekt
og det er mange som reagerer på den her måten her at noen få historikere har fått en eksklusiv tilgang til all informasjon om det blant annet tretten hundre mennesker har vært med og brakt inn
og for at dem skal få tilgang til den informasjonen så må dem vær så god stille seg opp i en kø på en bokhandel og kjøpe boka
det er mange som føler at det her er en dreining og en endring av et mandat som er gitt f blant annet ifra <ee> d nevnte pr <ee> prosjekt når det starta opp som vi syns det er vanskelig å forstå
og <ee> jeg lurer på om statsråden forstår at det er ganske mange som føler en harme når man ser dreininga på prosjektet
president <ee> dette syns jeg var en helt urimelig kritikk
for det første så ble historikerprosjektet nedsatt ikke nødvendigvis for å for å få se på individuelle dekorasjoner men for å se på om det var skeivheter i den systematiske tildelinga av dekorasjoner
og så mener jeg at det ville være veldig rart hvis ikke alt det arbeidet historikerprosjektet har gjort gjennom fem år ikke skulle samles mellom to permer og gjøres tilgjengelig for offentligheten
i disse dager sitter jeg og signerer flere hundre brev til alle de som har sendt inn navn på <ee> personer som de mener hadde fortjent en <ee> dekorasjon
de får boka
og det kommer også til å bli gitt ut en bok hvor vi nettopp løfter fram historiene til alle de som har blitt sendt inn av navn men som ikke nødvendigvis kvalifiserte til dekorasjoner av de tre høyest hengende valørene
det mener jeg er en god måte å bidra til å bringe historien videre på
da går vi til spørsmål tjueto fra representanten Liv Signe Navarsete til forsvarsministeren
president <ee> engasjementet rundt Andøya er stort og det er også forståelig fordi at det er klart det har konsekvenser for <ee> befolkninga på Andøya at flybasen skal legges ned
<ee> imidlertid så har jo engasjementet også gitt <ee> et <ee> unyansert og uriktig bilde i mange sammenhenger og ofte i så høyt tempo at det har vært vanskelig å korrigere alt samtidig
og jeg trur derfor det er nødvendig å minne om følgende først
spørsmålet om tverrvindbanen på Andøya er bare relevant dersom det skulle vært kampfly på Andøya
<ee> kampfly er sårbare for vind fra sida særlig <ee> når de tar av og lander med våpenlast
<ee> og den ble lagt fram da Navarsete sjøl satt i regjering
<ee> og en grundig gjennomgang av alle forhold både operative tekniske økonomiske som vi har gjort i forbindelse med den nye langtidsplanen bekrefter at Evenes var det riktige valget for QRA-beredskap
og oppdaterte beregninger som også ivaretar erfaringer fra utbygginga på Ørland viser at det også ville blitt enda dyrere enn først antatt å bygge ut Andøya til dette formålet
så så dette spørsmålet om kostnadene for en tverrvindbane på Andøya er derfor ikke relevant for den valgte løsninga som ligger i langtidsplanen
<ee> og jeg anbefaler for så vidt også representanten Navarsete å ikke legge opp til omkamp på sin egen regjerings beslutning fra tjueelleve
og så konkret til spørsmålet
men i kostnadene så inngår ikke opprydning av miljøforurensning kostnader til fjerning av Forsvarets infrastruktur og bebyggelse
veier og teknisk infrastruktur utafor lufthavnens område er heller ig ikke inkludert
og sånne tiltak vil da <ee> eventuelt komme i tillegg
og det finansieres jo da av andre og det er også årsaken nettopp for eksempel av flyselskaper oljeselskaper veimyndigheter og så videre
så rapporten til Avinor benytter derfor også litt andre forutsetninger enn det man kan legge inn for bygginga av en flybase <ee> sammenligna da med en sivil base
<ee> og hadde man valgt Andøya som QRA-base i tjueelleve så ville tverrvindbanen måtte forlenges med <ee> omtrent <ee> tusen meter for å tilfredsstille NATO-kravene
så jeg be det er altså ikke noe grunn til å så tvil om de kostnadstallene som kommer fram i Avinors rapport
Navarsete til oppfølging
ja president <ee> her har nok Andøyposten ikke tatt med hele konteksten i det statssekretæren sa
det er ikke aktuelt å forlenge rullebanen på Evenes
den er allerede blant Norges lengste på to tusen åtte hundre meter og det er ikke noe behov for å forlenge den rullebanen
<ee> og det har også statssekretæren oppklart i et innlegg i Andøyposten <ee> nettopp fordi at dette ble tatt ut av kontekst
<ee> og det har aldri vært aktuelt og det ligger heller ikke inne i beregningene å gjøre forlengelser av rul rullebanen på Evenes
Navarsete til ny oppfølging
ja president det komiteen sier er jo at dersom det framkommer vesentlige endringer i beslutningsgrunnlaget så kommer regjeringa tilbake til Stortinget med en <ee> oppdatering
det er en enstemmig komitémerknad og det skulle også bare mangle
det gjør en regjering alltid
og det står videre at regjeringa selvfølgelig i forbindelse med proposisjon én S <ee> til høsten <ee> også vil orientere om den videre framdriften og utviklinga av arbeidet med vedtakene i innstillinga
vi har <ee> ingen indikasjoner på at det skulle være endringer av en sånn karakter i <ee> det beslutningsgrunnlaget som nå ligger fore
jeg var nylig og besøkte Evenes nettopp for å se på anlegget igjen og for å se på også alle de gjenbruksmulighetene som er der
<ee> og jeg er helt trygg på at vi får en god base for både <ee> maritime patruljefly og kampfly når basen står ferdig
da går vi til spørsmål tjuetre fra representanten Christian Tynning Bjørnø til kunnskapsministeren
Bjørnø
<ee> det er en stor utfordring å skaffe nok lærere av flere kjønn til den norske skolen
særlig så er det få mannlige søkere til grunnskolelærerutdanningene fra første til syvende trinn og i totusenogfemten så var under en femtedel av de som av søkerne som møtte opp på landsbasis menn
derfor så er det også klasser på lærerutdanningen i dag som kan bestå av bare kvinner
hva mener statsråden om dette og hva er regjeringens løsninger for å sikre en bedre balansert lærerutdanning som i større grad speiler samfunnet vårt
statsråd Isaksen
president jeg er selvfølgelig enig i at vi trenger flere menn i grunnskolelærerutdanningen også på første til syvende trinn ja kanskje særlig første til syvende trinn
og ikke minst så trenger vi at flere menn arbeider som lærere i skolen altså både flere søkere og <ee> studenter og flere lærere inn i skolen som er menn
tall fra Samordna opptak viser at det i tyveseksten|tjueseksten var vel tolv hundre nye studenter som møtte til denne utdanningen og at vel tyve|tjue komma fem prosent av disse det vil si to hundre og førtisyv var menn
i skolen som sådan så har andelen menn på barne- og mellomtrinnet vært nedadgående og er nå nede i tjuefem prosent i tyvefemten|tjuefemten
det er de dårlige nyhetene
<ee> den positive siden er at det har vært en <ee> positiv utvikling i rekrutteringen av menn til grunnskolelærerutdanningen én til syv de siste årene fra sytten komma én prosent i tyveti|tjueti til tyve|tjue komma fem prosent i tyveseksten|tjueseksten
men jeg er selvfølgelig ikke fornøyd med dette
jeg tror det er bra for gutter å møte mannlige rollemodeller de første skoleårene
og jeg tror dessuten i skolen som på alle andre områder at mangfold er en styrke
på spørsmål fra representanten Trond Giske i oktober tyveseksten|tjueseksten så understreket jeg i en annen sammenheng at regjeringen ikke alene kan endre tradisjonelle utdanningsvalg
<ee> Norge er et av verdens mest likestilte land men likevel har vi et veldig kjønnsdelt arbeidsmarked noe som også gjenspeiles i utdanningsvalgene
det er en samfunnsutfordring som flere enn bare regjeringen må gripe fatt i og arbeide med
heldigvis så er det bedre kjønnsbalanse i de lærerutdanningene som sikter seg inn mot de høyere trinnene i grunnskolen
i tyveseksten|tjueseksten så var vel førti prosent av dem som møtte til grunnskolelærerutdanning fem til ti og cirka førtitre prosent av dem som møtte til lektorutdanning menn
andelen menn i høyere utdanning totalt er på cirka førti prosent
i skolen er for øvrig andelen menn på ungdomstrinnet trettiåtte prosent
jeg mener skoler og skoleeiere må ta et større ansvar
jeg kommer til å følge opp <ee> blant annet <ee> president med å <ee> bringe dette opp i styringsdialogen med universiteter og høgskolene
jeg kommer også til å henvende meg til Nasjonalt råd for lærerutdanning for å ha en dialog om hvordan lærerutdanningen ytterligere kan bidra med henhold til rekruttering
kan for eksempel tiltakene fra Høgskolen i Oslo og Akershus overføres til andre institusjoner
hva kan i så fall myndighetenes bidrag være
jeg er også åpen for forslag som kan bidra til å bedre kjønnsbalansen til grunnskolelærerutdanningen for første til syvende trinn
president jeg ber om å få lese ferdig bare dette for det er en viktig informasjon til Stortinget
ny felles likestillings- og diskrimineringslov vil ikke avklare endelig hvilke former for positiv særbehandling som er tillatt for eksempel om det er adgang til å gi tilleggspoeng eller innføre kvote for det underrepresenterte kjønn ved opptak til utdanning
dette må ytterligere utredes <ee> utredes og jeg vil komme tilbake på egnet måte så snart jeg har fått klarhet i saken og hvordan det påvirker vårt felt
Bjørnø til oppfølging
statsråden var inne på det kun tjuefem prosent av alle lærere som jobber i grunnskolen er menn altså hver fjerde lærere
vi må sørge for at disse har lyst til å bli i skolen
lærerne som begynte på lærerutdanningen i år skal forhåpentligvis jobbe i skolen i mange mange år framover
det vil si at kjønnsbalansen kommer til å være skeiv også i ganske mange år fram i tid hvis ikke det settes inn sterkere tiltak enn det statsråden var inne på
men har statsråden noen tanker om hva som skal til for å holde på de mennene som allerede jobber i skolen
Isaksen
president <ee> takk for <ee> takk for oppfølgingsspørsmålet
jeg trur jo for det første så trur jeg det aller viktigste er jo generelt at skolen er en god arbeidsplass
<ee> og når det gjelder konkret hvordan man skal få flere menn til å ønske å være i skolen så mener jeg at vi har ikke noen konkrete tiltak rettet inn mot menn i skolen annet enn det man da kan gjøre lokalt for eksempel ha egne nettverk hvis man skulle ønske det
men vi har jo nå sagt at vi skal <ee> <ee> se på sammen med partene hvordan vi kan lage nasjonale rammer for veiledningsordningene i skolen
og det å ha en god veiledningsordning <ee> hvor man for eksempel også tar opp om det er konkrete problemstillinger knyttet til lærere av forskjellige kjønn kan være et viktig bidrag inn
Bjørnø til ny oppfølging
<ee> president jeg har lyst til å bevege meg fra de mannlige lærerne til <ee> guttene som er elever i skolen
og la meg skynde meg å si at det trenger ikke å være noen sammenheng her men i forrige uke så var det en debatt om at norsk skole ikke er laga for gutter
debatten ble reist på bakgrunn av at dobbelt så mange gutter som jenter mottar spesialundervisning
kunnskapsministeren sa i et intervju at vi har et gutteproblem i norsk skole og at det er noe som burde bekymre oss veldig
det jeg lurer på president er hva har statsråden tenkt å gjøre bortsett fra å bekymre seg veldig
president la meg bare først presisere hva jeg mener med at vi har et gutteproblem
det er det jeg mener med at vi har et gutteproblem
<ee> og det er ikke bare i skolen det sprer seg altså det er i hele samfunnet
<ee> jeg mener at det aller viktigste vaksinen mot dette det er en sterk kunnskapsskole som setter inn innsatsen tidlig
<ee> vi vet at <ee> det spiller en stor rolle hvor tidlig man setter inn innsatsen for eksempel for om man knekker lese- og skrivekoden for eksempel om man lærer seg å regne skikkelig
når vi samtidig vet at et av de største strykfagene og også frafallsårsakene i videregående skole er matematikkfaget så er den type tiltak vil selv om det gjelder for alle være ekstra viktig nettopp for gutter i skolen
Güven vær så god
undersøkelser fra STAMI viser at den mest betydningsfulle risikofaktoren for et høyt legemeldt sykefraværnivå blant kvinner i helse- og sosialsektoren var vold og trusler om vold på jobb
de har om lag sytti prosent høyere risiko for et høyt sykefraværnivå sammenligna med dem som ikke utsettes for det her
mange på høyresida vil jo ha karensdager og kutt i sykelønna
mener statsråden at det er riktig at disse kvinnene også skal få kutt i lønna og hvis ikke hva kan gjøres for å forhindre det dersom kuttene innføres
president <ee> takk for spørsmålet
jeg har merka meg <ee> STAMIs forskning som viser høyere risiko for sykefravær i helse- og sosialyrker som en følge av at de ansatte oftere utsettes for vold og trusler om vold
i noen yrker så er ansatte mer utsatt for situasjoner med trusler om vold og faktisk påført vold
i sånne yrker har arbeidsgiverne et <ee> spesielt ansvar for å organisere og for å tilrettelegge arbeidet sånn at de ansatte kan oppleve møtet med brukerne sine som trygt og forutsigbart
STAMI peker også på at det her er et område som bør prioriteres i det forebyggende arbeidsmiljøarbeidet
det her er en viktig del av bakgrunnen for at det fra første januar i år er kommet på plass en ny forskrift om vold og trusler i arbeidslivet
dagens sykelønnsordning skiller ikke mellom ulike arbeidsmiljøfaktorer som årsak til sykdom eller skade som medfører arbeidsuførhet
jeg ser det også som lite aktuelt å foreslå et system hvor ulike årsaksfaktorer for redusert arbeidsevne skal ha betydning for kompensasjonen i sykelønnsordninga
i stedet må arbeidsgiver sammen med ansattes organisasjoner arbeide aktivt for å tilrettelegge og forebygge og organisere arbeidet sånn at trusler om vold og faktisk vold reduseres så mye som mulig
underveisvurderinga av avtalen i fjor høst viser at det fortsatt er rom for å jobbe bedre og komme lenger med den her målsettinga
og i det arbeidet så kan ulike organisasjoner og næringer lære av hverandre herunder benytte seg av kunnskap fra STAMI og andre relevante kompetansemiljøer
Güven til oppfølging
takker for svaret
<ee> jeg har et oppfølgingsspørsmål
<ee> hvert år blir også tusenvis av kvinner utsatt for vold i hjemmet en dessverre enda mer skjult grunn til sykefravær enn de som blir utsatt for vold på jobben
er statsråden enig i at innføring av karensdager og kutt i sykelønnsordningene som mange på høyresida ønsker vi s ønsker vil ramme den gruppa ekstra hardt
og hva mener hun kan være mulige tiltak for å bøte på dette dersom slike kutt innføres
<ee> så er det sånn president at dagens sykelønnsordning ligger fast
<ee> det er vi tydelige på i regjeringas <ee> politiske plattform <ee> og derfor kan ikke jeg spekulere i <ee> hva som eventuelt vil skje hvis det foregår endringer
for <ee> for <ee> gjennom IA-avtalen så har regjeringa og myndighetene også forplikta seg til å ikke foreslå endringer i sykelønnsordninga i avtaleperioden
så derfor så er det ingen grunnlag for å spekulere i noe anna
Güven
<ee> kan vi dermed fastslå at slat statsråden er enig med undertegnede at kutt i sykelønna særlig rammer kvinner utsatt for vold hardt og at det vil være umulig å iverksette fullgode tiltak for å bøte på dette
president jeg er glad for at dagens sykelønnsordning ligger fast og at regjeringa er veldig tydelig på det i vår <ee> plattform
så er jeg også glad for at det gjøres mye godt arbeid rundt omkring nettopp for å forebygge og for å forhindre <ee> at det her <ee> skjer
og det er veldig mye å hente på å jobbe systematisk med det her
det er det mange kommuner ja som gjør
det er det mange offentlige instansene som gjør og jobber veldig godt med det
<ee> og der hvor der er <ee> høyt sykefravær så er det også da mest å å hente også på å sette inn <ee> tiltak
det er ingen aktuell problemstilling <ee> nå og denne regjeringa forholder seg til det som står i plattformen
da går vi til spørsmål <ee> tjuefem fra representanten Ruth Grung til kulturministeren
norsk filmbransje har snakket om likestilling i årevis
i filmforliket påla Stortinget regjeringen å iverksette tiltak for å bedre kjønnsbalansen samt opprettholde målet om at det skal være minst førti prosent av hvert kjønn i nøkkelposisjoner
i et intervju i Tromsø i januar uttalte statsråden at en sånn målsetting ikke må gå på akkord med den kunstneriske friheten
mener statsråden at det ville blitt dårligere filmer dersom hun hadde stilt krav om at målet skal nås for eksempel ved aktiv bruk av støtteordningene
president jeg forholder meg selvsagt til filmforliket <ee> og <ee> sånn som filmforliket ble vedtatt i <ee> Stortinget og jeg arbeider med å følge opp Stortingets vedtak
det er også godt i gang
og i tildelingsbrevet for tjueseksten så ble Norsk filminstitutt bedt om å iverksette tiltak innafor sine ordninger som kan bidra til en jevnere kjønnsbalanse
filminstituttet har gjennomgått sitt eksisterende virkemiddelapparat og vurdert nye tiltak for å få til en bedre kjønnsbalanse i norsk film
og i juni tjueseksten så la NFI fram en handlingsplan for kjønnsbalanse i norsk film utarbeida etter innspill fra filmbransjen sjøl
representanten Grung nevner aktiv bruk av støtteordninga som tiltak for å nå målet om minst førti prosent av hvert kjønn i nøkkelposisjoner
her vil jeg påpeke president at vi allerede i dag bruker støtteordninga aktivt for å stimulere til bedre kjønnsbalanse på det her feltet
Norsk filminstitutt er i tildelingsbrevet for tjuesytten bedt om å videreføre dagens praksis med moderat kjønnskvotering i sine tilskuddsordninger
Norsk filminstitutt må også vurdere ytterligere tiltak innafor sine ordninger som kan bidra til en jevnere kjønnsbalanse på bakgrunn av den nevnte handlingsplanen for kjønnsbalanse
et av hovedmålene regjeringa har satt for filmområdet er å legge til rette for et bredt og variert tilbud av høy kvalitet
ved å stimulere til at flere kvinner kjem|kommer inn i nøkkelroller i film kan vi nettopp bidra til det og et større mangfold i de kunstneriske uttrykkene
det er allerede mange dyktige kvinner som arbeider innafor nøkkelposisjoner i norsk film
så NFIs praksis med moderat kjønnskvotering i sine ordninger kan bidra til en synliggjøring av den kompetansen og kunnskapen og erfaringa disse <ee> kvinnene sitter på
president for å oppnå god kjønnsbalanse er det nødvendig med en helhetlig tilnærming til hvor flere virkemidler tas i bruk
det er viktig med tiltak retta mot ulike deler av filmskapernes livsløp for å sikre langsiktige og vedvarende endringer så vel som umiddelbar effekt
filminstituttet har derfor vurdert tiltak innafor tre overordna områder det er talentutvikling det er tilskuddsordninger det er kommunikasjon og kunnskap
det planlegges <ee> nå en større evaluering av handlingsplanen i tjuetjue
vi håper <ee> den vil vise gode resultater
vi vil også se om det er eventuelle strukturelle hindringer som staten kan gjøre noe med for å bedre kjønnsbalansen
for det er viktig å understreke at bransjen sjøl har et ansvar for å sørge for et bedre kjønnsbalansen i norsk film samtidig som også vi som politikere skal være opptatt av å legge til rette for et godt mangfold og en en god kjønnsbalanse
Grung til oppfølging
ja for det er akkurat det siste som statsråden nevner at det er hvilke signaler gir statsråden
for <ee> i intervjuet i Tromsø så sier hun at kvotering vil være en innskrenkning av den kunstneriske frihet
for det vi har et stykke å gå i forhold til å få likestilling i norsk filmpolitikk
så jeg er veldig glad for at bransjen har sjå sjøl vært så aktivt <ee> og jeg opplever også at bransjen sjøl er veldig opptatt av å <ee> iverksette tiltak på egenhånd
<ee> og dem har kommet med mange gode bidrag til den handlingsplanen her og jeg har tru på at den <ee> absolutt <ee> skal virke
Grung til ny oppfølging
ja for film er faktisk et av de kulturtilbudene som når ut til flest
énogsytti|syttién prosent <ee> i fjor var på kino minst én dag
det er et veldig sterkt medium også gjennom tv og digitale plattformer og så er det også kanskje et av de sterkeste kulturelle virkemidler for å speile norsk virkelighet
og da har <ee> <ee> Skuespillerforbundet fremmet et forslag om at hovedroller bør inkluderes som et prioriteringskriterium som støtte når støtte fordeles
er det et synspunkt og et forslag som statsråden støtter
<ee> president jeg er veldig glad for at <ee> at spørsmålet her kjem|kommer opp fordi jeg trur det er viktig at vi også <ee> fra politisk hold <ee> er veldig tydelig på utad at dette er noe vi følger med
nettopp det som representanten er inne på at <ee> <ee> de kunstneriske uttrykkene det som formidles også gjennom kunsten om det er på en teaterscene eller en film <ee> dem skal også gjenspeile det samfunnet vi lever i
og der er vi opptatt av <ee> god kjønnsbalanse og likestilling
og derfor så vil jeg vurdere det innspillet som <ee> som Skuespillerforbundet har <ee> kommet med før jeg <ee> før jeg konkluderer nærmere
da går vi til spørsmål tjuesju fra representanten Hadia Tajik til justis- og beredskapsministeren
likestilling er en viktig del av politi- og lensmannsetatens <ee> personalpolitikk
enhver form for trakassering eller forskjellsbehandling på grunn av kjønn er heilt uakseptabelt
jeg styrer politietaten gjennom <ee> tildelingsbrev og styringsdialogen med Politidirektoratet
i tildelingsbrevet til <ee> Politidirektoratet for tjuesytten ber jeg om at <ee> direktoratet redegjør for status og hvilke|1 tiltak som er iverksatt for å øke andelen kvinnelige ledere dersom denne er under førti prosent
Politidirektoratet skal også utarbeide en tilstandsrapport for likestilling
andelen kvinnelige ledere med personalansvar i politiet var tredve|tretti prosent i tjueseksten
særlig er andelen ledere <ee> i politistilling lav
<ee> det er derfor et mål at førti prosent av alle nyansatte i lederstillinger skal være kvinner
regjeringa utnevnte i tjuefemten ti nye politimestere derav fire kvinner og i tjueseksten tolv nye politimestere <ee> visepolitimestere derav fem kvinner
politilederne skal <ee> arbeide for å oppnå førti prosent kvinnelige ledere i sitt distrikt i sin enhet <ee> som er det samme måltallet som i staten ellers
dette er nedfelt i <ee> politimesternes <ee> lederkontrakt og et av flere punkter de vil bli målt på
Politidirektoratet vil følge opp arbeidet med å innfri målene i underliggende <ee> enheter
kvinneandelen ved Politihøgskolen har de siste årene logge|ligget rundt førti prosent
<qq> kjønnsbalansen blant studentene er heilt nødvendig for å øke kvinneandelen i politistillinger og lederstillinger i politiet på lengre sikt
Politidirektoratet har <ee> satt <ee> i verk ulike tiltak fø som kan øke antallet kvinnelige ledere i politiet blant anna l <ee> talentprogram <ee> workshop mentorpro men mentoreringsprogram
<ee> og Politidirektoratet har også utarbeida en ny rekrutteringsveileder som skal legge til rette for ryddige prosesser og ansettelse av godt kvalifiserte medarbeidere
det gjøres mye for å fremme likestilling på alle nivå i norsk politi og dette er et arbeid som må ha vedvarende fokus vedvarende oppfølging på alle ledernivå for å lykkes
og jeg vil også følge dette opp ovenfor Politidirektoratet
Tajik til oppfølging
<ee> det er gjennom de <ee> <ee> det den daglige arbeidet dem gjør i si <ee> rekruttering
og jeg forventer også at man følger det opp
<ee> politiet har noen forpliktelser der som alle andre plasser i staten med å oppnå kjønnsbalanse
<ee> det er altså ei forventning til at det skjer
<ee> så så meiner jeg at det er viktig at POD legger til rette for å rekruttere flere kvinnelige vi|1 ledere
jeg meiner at det er viktig for å sikre at det er <ee> gode reelle rekrutteringsprosesser i alle ansettelser og at <ee> det fremmer gode holdninger god kultur god ledelse
<ee> Politidirektoratet skal være <ee> en arbeidsplass hvor regelverket for rekruttering etterleves
Tajik til en ny oppfølging
holdninger kultur og ledelse i offentlig sektor kan påvirkes gjennom forvaltning og politikk
jeg meiner at <ee> <ee> rammebetingelsene i den forstand at vi <ee> har <ee> tydelige forventninger <ee> tydelige krav til kjønnsbalanse i høyeste grad er til stede
<ee> som jeg var o inne på i mitt <ee> første svar så er vi <ee> ganske avhengig av at vi også rekrutterer gjennom politiutdanna danninga <ee> <ee> flere kvinner som også kan bli framtidige ledere
<ee> jeg tenker at <ee> <ee> vi i det videre også vil evaluere <ee> kultur og holdninger
og det har vi også bedt <ee> <ee> altså Justis- og beredskapsdepartementet bedt Difi om å gjøre
i forbindelse med evalueringa av nærpolitireformen så skal altså blant anna politiets arbeid med holdning kultur og ledelse <ee> vurderes og fremlegges <ee> i løpet av inneværende år
og den evalueringa skal sikre <ee> at polit nærpolitireformen i praksis også oppfyller de forventningene regjering og storting har til politiet på dette området
dermed er sak to ferdig behandlet
sak tre er referat som ikke foreligger
dermed er dagens kart ferdig behandlet
det ser ikke ut til at noen av de tilstedeværende ber om ordet så da er møtet avsluttet
ærede medrepresentanter
tidligere stortingsrepresentant Ingrid Isaachsen Willoch døde tjuetredje november syttifire år gammel
det er ikke vanskelig å slutte seg til dette
Ingrid Willoch representerte Vestfold på Stortinget i tre perioder fra nittenåttién til nittennittitre
hun var først medlem av kommunal- og miljøvernkomiteen deretter kirke- og undervisningskomiteen før hun i nittenåttini nitti ledet forbruker- og administrasjonskomiteen
hun var de to første periodene også varasekretær i odelstinget og avsluttet sin stortingsgjerning i finanskomiteen
hun hadde en rekke sentrale verv i Høyrekvinner blant annet som leder i Vestfold og som arbeidsutvalgsmedlem i Høyrekvinners Landsforbund
senere var hun aktiv i Senior Høyre
Ingrid Willoch begynte som mange andre folkevalgte sin politiske løpebane i lokalpolitikken
hun var medlem av Horten bystyre og Vestfold fylkesting
og hun engasjerte seg på ny i lokalpolitikken da hun trådte ut av Stortinget denne gang som bystyrerepresentant i Fredrikstad hvor hun etter hvert satt som valgt medlem i tjue år
fra totusenogsju til totusenogelleve var hun også kommunens varaordfører
samtidig var hun fylkestingsrepresentant og medlem av fylkesutvalget i Østfold fra nittennittifem til totusenogsju
etter siste kommunevalg ble Ingrid Willoch valgt som leder av kontrollutvalget i Fredrikstad som hun også ledet i perioden totusenogtre til totusenogsju
det var et verv hun hadde særdeles gode forutsetninger for
hun var aldri redd for å si tydelig fra på vegne av kontrollutvalget når hun mente det var behov for det
Ingrid Willoch slet de siste årene med helsen men det politiske engasjementet var like sterkt
og hun glødet for kultur spesielt litteratur men også kino og teater som hun gjerne besøkte sammen med gode venner
etter at hun for halvannet år siden mistet sin ektefelle tidligere stortingsrepresentant Georg Apenes valgte hun å flytte fra Fredrikstad til Oslo for å komme nærmere sine barn
men hun tok ikke farvel med med politikken
etter å ha trådt ut av sine lokalpolitiske verv i Fredrikstad våren tjuesytten meldte hun seg på ny raskt til tjeneste denne gang for Oslo Høyre
samfunnsengasjert til det siste
vi lyser fred over Ingrid Willochs minne
fra Sosialistisk Venstrepartis stortingsgruppe foreligger meddelelse om at den innvilgede permisjonen for representanter representanten Petter Eide i tiden fra og med niende april til og med tolvte april er trukket tilbake
for Buskerud fylke Anne Helene Sandum
for Finnmark fylke Ragnhild Helene Kaski
for Hedmark fylke Tone Merete Sønsterud
for Hordaland fylke Leif Audun Sande
for Oslo Hans Kristian Voldstad
for Rogaland fylke Eirik Faret Sakariassen
for Telemark fylke Olav Urbø
for Sør-Trøndelag fylke Geir Arild Espnes og Kristian Torve
for Østfold fylke Arve Sigmundstad
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe om velferdspermisjon for representanten Hege Haukeland Liadal fra og med tiende april og inntil videre og fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Øystein Langholm Hansen i dagene tiende og ellevte april for å delta i møter i Nordisk råd på Island
vararepresentantene for Rogaland fylke Julia Wong og Tom Kalsås foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
Julia Wong og Tom Kalsås er til stede og vil ta sete
statsråd Monica Mæland vil overbringe tretten kongelige proposisjoner
det er mange proposisjoner som skal overbringes og det er mange representantforslag som skal framsettes i dag og presidenten vil be representantene bli sittende til vi begynner på dagsorden
president på vegne av regjeringen har jeg den ære å overbringe tretten kongelige r <ee> proposisjoner til Stortinget
utbygging og finansiering av E16 Eggemoen Jevnaker Olum i Buskerud og Oppland
Oslopakke tre trinn to
om endringer i universitet- og høyskoleloven
om endringer i barnehageloven med videre
om endringer i inndelingslova
om endringer i politiloven med videre
om endringer i utlendingsloven med videre
om endringer i straffeprosessloven og tvisteloven
om endringer i domstolloven med videre
om endringer i alkoholloven atomenergiloven folkehelseloven legemiddelloven lov om medisinsk utstyr strålevernloven og tobakksskadeloven med videre
om investeringer i forsvaret og andre saker
om endringer i lov om Statens pensjonskasse lov om samordning av pensjons- og trygdeytelser og en enkelte andre lover
representanten Torgeir Knag Fylkesnes vil framsette to representantforslag
representanten Mona Fagerås vil framsette et representantforslag
representanten Espen Barth Eide vil framsette et representantforslag
representanten Hans Fredrik Grøvan vil fremsette et representantforslag
president på vegne av representantene Olaug Bollestad Knut Arild Hareide Steinar Reiten og meg sjøl fremmer jeg et forslag om å gi bibelskoleelever to tilleggspoeng
representanten Kjersti Toppe vil framsette et representantforslag
representanten Arild Grande vil framsette to representantforslag
representanten Bjørnar Moxnes vil framsette fem representantforslag
representanten Sigbjørn Gjelsvik vil framsette et representantforslag
president jeg vil på vegne av representantene Trygve Slagsvold Vedum Geir Pollestad Liv Signe Navarsete Ole André Myhrvold og meg sjøl legge fram representantforslag om nærings- og folkehelsevennlige omlegginger av avgifter
representanten Per Olaf Lundteigen vil framsette tre representantforslag
president på vegne av Geir Pollestad Willfred Nordlund Nils T. Bjørke Ivar Odnes og meg sjøl forslag om endring av arbeidsmiljølovens paragraf én sju første ledd
videre ifra s representantene Siv Mossleth Liv Signe Navarsete Ole André Myhrvold Sandra Borch Sigbjørn Gjelsvik og meg sjøl om sikre fortrinnsretten for havnearbeiderne
representanten Tellef Inge Mørland vil framsette et representantforslag
president på vegne av representantene Ingvild Kjerkol Tore Hagebakken Tuva Moflag Siv Henriette Jacobsen og meg sjøl har jeg den glede av å fremme et representantforslag om styrking av norsk tannhelse
representanten Olaug Olaug V. Bollestad vil framsette et representantforslag
takk gode president
jeg vil på vegne av representantene Hans Fredrik Grøvan Geir Bekkevold og meg sjøl fremme et forslag om å sikre kvaliteten i spesialutdanning for leger
representanten Per Espen Stoknes vil framsette et representantforslag
president jeg har gleden av å <ee> framsette et forslag på vegne av meg sjøl om <ee> naturfornyelse rike økosystemer og større opplevelsesmuligheter
representanten Liv Signe Navarsete vil framsette et representantforslag
representanten Kjell Ingolf Ropstad vil framsette tre representantforslag
gode president på vegne av representantene Knut Arild Hareide Olaug V. Bollestad Hans Fredrik Grøvan og meg sjøl har jeg gleden av å sette fram et forslag om å utrede fjerning av tre-hundre-og-femti-kronersgrensen for varesendinger fra utlandet
og på vegne av representantene Tore Storehaug Olaug V. Bollestad og meg sjøl har jeg gleden av å fremme et forslag om et jobbskattefradrag for uføre
og på vegne av representantene Steinar Reiten Geir Jørgen Bekkevell Bekkevold og meg sjøl har jeg gleden av å sette fram et forslag om å etablere et etikkråd for Statens pensjonsfond Norge etter modell fra Statens pensjonsfond utland
og med det ble representantforslag nummer to hundre og femten overlevert Stortinget
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer sekstitre
før sakene på dagens kart tas <ee> til behandling vil presidenten opplyse at møtet fortsetter utover klokken seksten til dagens kart er ferdigbehandlet
sak én interpellasjon fra representanten Geir Adelsten Iversen til kommunal- og moderniseringsministeren
Vardehus len ble opprettet i femtensyttiseks og Vardehus amt i sekstenseksti
Finnmark fylke fikk navnet sitt i nittennitten
Finnmark er på førtiåtte tusen seks hundre og trettién kvadratkilometer som er på størrelse med Østfold Akershus Oslo Buskerud Vestfold Telemark og Aust-Agder
avstanden fra Pasvik til Sørvær er sju hundre og tredve|tretti kilometer langs vei
det tar over elleve timer raskeste vei gjennom Norge
vår historie og bakgrunn har vært fortiet og nedvurdert
skal også vår vilje og våre framtidsønsker trykkes ned
Fylkestinget i Finnmark vedtok andre juli i tjuefemten at Finnmark skulle være eget fylke fordi dette gir større politisk makt til å utvilke utvikle fylket i tråd med befolkningens ønsker
Fylkestinget skal fjortende og femtende mars behandle sammenslåingsavtalen med Troms samt avgjøre om det skal holdes folkeavstemning
vil statsråden trosse det folkelige opprøret mot tvangssammenslåing av Finnmark og Troms
og første taler er <ee> interpellanten Geir Adelsten Iversen
det er enorme forskjeller innad i ulike fylkene
i <ee> Finnmark har vi i hvert fall tre regioner Øst-Finnmark indre Finnmark og Vest-Finnmark
det jeg skulle ønske vi kunne klare å skape innad i fylket det var <ee> samhold
da er ikke dette med sammenslåing rette medisin
største by i Finnmark er Alta med cirka to tusen tyve|tjue tusen innbyggere
i Troms er Tromsø største by med rundt femogsytti|syttifem tusen innbyggere
et felles arbeidsområde vil ikke være mulig
vi burde heller samle Finnmark med bedre flytilbud
hvordan mener statsråden at det vil bli bedre for oss i Finnmark om vi slår oss sammen
jeg skal ta opp noen moment som taler for det motsatte
nærhet mellom fylkeskommune og Fylkesmannens administrasjon gir større faglig slagkraft enn en oppst oppsplitting
dette vil gjelde både for Troms og Finnmark
Finnmark Finnmarks sårbarhet når det gjelder overføring av fiskerirettigheter ut av fylket vil forsterkes ytterligere
overføringer av slike rettigheter kvoter fra Finnmark til Troms og Nordland er allerede i dag et voksende problem
uten et politisk organ i Finnmark faktisk også mot interesser i Troms ville være langt mere vanskelig å hevde Finnmarks fiskeribefolknings interesser
avstandsfaktoren vil vanskeliggjøre demokratiske prosesser
for politiske partier vil det bli mere problematisk å bygge på lokal kunnskap og gjøre gjøre denne relevant når avstanden blir så stor
at politikerne i tillegg må lære seg å forholde seg både til Vadsø Fylkesmannen for eksempel i spørsmål om reindrift og til Tromsø i spørsmål om videregående opplæring gjør det langt mer krevende å delta politisk
det vil bli tydeligere tendenser til elitedannelse i politikken
avstanden til den jevne velger innbygger vil øke noe som kan undergrave regionnivåets oppslutning og legitimitet på sikt
Russlandskompetansen regionalt er i høy grad utviklet i Finnmark sannsynligvis som en følge av den geografiske plasseringen Finnmark har med grense mot Murmansk
dagligli dagliglivet og meiningsdannelse i Finnmark særlig i Øst-Finnmark preges av nærhet til Russland på en totalt annen måte enn for eksempel i Sør-Troms
Finnmark er allerede Norges største fylke i utstrekning
det er svært krevende å holde arealmessig oversikt og vedlikeholde slik kunnskap
det dreier seg om sjøområder av vital betydning for norsk fiskerinæring og landområder av avgjørende betydning for videreutvikling av samiske næringsveier og tradisjon
også Troms er arealmessig et stort fylke og en sammenslåing vil ikke styrke muligheten til å føl til å holde en faglig basert å oversikt
folkevalgte organer i Finnmark ønsker ikke sammenslåing
det er ikke slik at i Finnmark er det noen negativ utvikling og vi trenger ikke hjelp fra naboen for å fungere
befolkningsutviklinga i fylket av har sammenhengende vært positiv sia totusenogni
dette skyldes en positiv utvikling i fiskeri og oppdrett dels reiselivsutvikling
gjennom måten Finnmark fylkeskommune er organisert på med Vadsø som politisk og administrativ hove fylkeshovedstad er det skapt en geografisk balanse i fylket
fra å være et politisk sentrum for Norges største fylke vil Vadsø og Øst-Finnmark <ee> rykke ned i betydning noe som sannsynligvis også vil få negative befolkningsmessige konsekvenser
FeFo er resultatet av Samerettsutvalgets innstilling og en lang og smertefull politisk prosess i Finnmark
nå er vi kommet i den første fase av å forvalte land og vann i Finnmark og det vil være ille om denne kons konstruksjonen mister sin legitimitet og innhold
stortingvalgets Stortingets flertall Høyre FrP Venstre og KrF avviste å omgjøre vedtak om sammenslåing av Troms og Finnmark syvende desember tjuesytten
Fin Finnmark ble eget hovedlen Vardøhus len i femtensyttiseks og amt Vardøhus amt i sekstenseksti
Finnmark fylke fikk navnet sitt i nittenenitti
<ee> ja vi
det ble jo lest opp i stad ifra <ee> interpellasjonen så det hopper jeg bare over da
den <ee> fjortende mai skal det avholdes folkeavstemning i Finnmark om Finnmark skal slå seg sammen med Troms
jeg møtte statsråden tidligere i vinter i spørretimen og da spurte jeg om statsråden forsto bakgrunnen for det <ee> enorme engasjementet funksjonene og det opprøret som er i Finnmark
statsråden svarte ikke på mitt spørsmål dette til tross for at hun blei påminnet av Marit Arnstad like etterpå
president jeg er ny på Stortinget og for meg er det en ære å representere Finnmark på Stortinget
Erik Bye sa det så fint at politikere må lære at de er våre herrer de er ikke våre herrer men våre tjenere
de er folkets tjenere
president vi bor i Norge og vi må lytte til folk og vi må ikke gjøre så vi mister troverdighet
slik det er nå i Finnmark er det allerede stor avstand til makta og folk føler avmakt til de som bestemmer
dette forsterkes med dette sammenslåingsvedtaket
det er store avstander i Finnmark og det går ikke trikk eller tog hvert syvende minutt
når regjeringen startet dette prosjektet så var det for å skape s felles bo- og arbeidsregioner
tror virkelig statsråden at noen som bor i Karasjok vil jobbe i Tromsø
vil statsråden trosse det folkelige opprøret som er på gang mot tvangssammenslåing av Finnmark og Troms
helt til slutt president vil statsråden følge rådet til Erik Bye og høre på befolkninga
og vil statsråden følge folkeviljen og ta på alvor resultat fra folkeavstemninga i Finnmark fjortende mai
president jeg er godt kjent med motstanden i Finnmark mot sammenslåing av Troms og Finnmark fylkeskommuner
flertallet i Finnmark fylkesting vedtok i desember tyveseksten|tjueseksten at Finnmark fylkeskommune skulle bestå som egen fylkeskommune
det var òg Stortinget godt kjent med når de vedtok sammenslåing åttende juni tyvesytten|tjuesytten
etter stortingsvalget tyvesytten|tjuesytten behandlet det nye Stortinget saken på nytt
i høringen om representantforslagene var representantene fra Finnmark også til stede for å orientere om sin motstand
likevel stemte altså Stortinget mot representantforslaget om en reversering av vedtaket om sammenslåing
og grunnen til det er at stortingsflertallet ønsker seg større og sterkere fylkeskommuner
president med den nye fylkesstrukturen legger vi til rette for økt kapasitet og kompetanse i fylkeskommunene
dette styrker fylkeskommunenes mulighet til å ivareta dagens oppgaver på en god måte og til å ta på seg nye oppgaver
regionreformen gir en høyere minstestørrelse for fylkeskommunene
ni fylker har i dag under to hundrede tusen innbyggere
etter tyvetyve|tjuetjue vil ingen fylkeskommuner ha under to hundrede tusen innbyggere
det minste fylke i innbyggertall vil fra tyvetyve|tjuetjue øke fra syttiseks tusen altså Finnmark til vel to hundrede og førti tusen det nye Troms og Finnmark
det norske systemet er slik at alle kommuner og fylkeskommuner har de samme oppgavene og da legger den minste fylkeskommunen lista for hvilke f <ee> oppgaver fylkeskommunene kan ha
større fylkeskommuner er derfor nødvendig for å kunne desentralisere ytterligere makt fra statlig nivå
motsatt vil en eventuell reversering av sammenslåingen av Troms og Finnmark redusere mulighetene for nye oppgaver til fylkeskommunene
spørsmålet om Finnmarks egen fylkeskommune angår derfor flere enn innbyggerne i Finnmark
president jeg har grunnleggende tro på å desentralisere makta og flytte oppgaver nærmere innbyggerne
å overføre ytterligere oppgaver til fylkeskommunen vil innebære å gi innbyggerne sterkere innflytelse over hvordan oppgavene løses