scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
men ikke minst også at religion skal ha et plass i dette samfunnet i dette sekulære kanskje litt ikke-troende samfunnet skal også det ha en plass
<ee> kampen mot ekstremisme barn <ee> og oppdragelse alt det der er ikke over
og helt til slutt president så jeg vil jeg bare si at ved en inkurie så har Venstre falt ut av det siste avsnittet som står i merknadene
vi håper selvsagt også for at s <ee> søknadsmengden til midlene vil gjenspeile mangfoldet av tiltak og at midlene kan bidra til en inkluderende religionsdialog
da vil det bli retta opp
neste taler er Geir Jørgen Bekkevold deretter statsråd Linda Cathrine Hofstad Helleland
gode president <ee> jeg vil også berømme statsråden for måten hun har håndtert <ee> denne saken på <ee> hvordan hun har håndtert debattene
<ee> jeg er enig med representanten Abid Raja at det har ikke vært enkle debatter å stå i
og derfor så er det sørgelig at dette rådet har fått utvikle seg på den måten det har gjort i den siste tiden
sånn sett så deler jo Kristelig Folkeparti <ee> regjeringens håndtering av denne saken at siste rate for utbetaling til rådet holdes tilbake
<ee> for det er helt klart at slik rådet fremstår i dag så er det ikke lenger et dialogforum og oppfyller sånn sett ikke kriteriene for å få denne type støtte
jeg synes det er trist
og jeg deler også de representantene som har tatt til orde for at vi nå snart må få et slikt dialogforum på plass igjen
for det trengs
vi trenger at det fins dialogforumer som tør å våge å løfte fram det som har med tros- og livssynsfeltet å gjøre ut i det åpne rom
ja vi lever i et sekulært samfunn
og noen får også høye skuldre når vi diskuterer det som har med tro og livssyn å gjøre av en eller annen merkelig grunn
det burde ikke være sånn
dette som betyr så enormt mye for så mange mennesker bør også kunne diskuteres i det offentlige rom
<ee> bare presisere at dette er en litt annen sak
dette har ingenting med med den den offentlige støtten som gis til trossamfunn
de krit <ee> de de den støtten som Islamsk Råd har mottatt <ee> de æ blir gitt etter helt andre typer vilkår
så her må man passe på at en ikke blander ting
og jeg husker og jeg husker godt tilbake til den rød-grønne regjeringen som ønsket å frata Frelsesarmeens ungdom <ee> statsstøtte fordi de har et annet syn på det som har med ekteskap å gjøre
men dette skal vi få veldig mange interessante diskusjoner rundt <ee> når det som nå er ute på høring som har med finansiering av trossamfunn når det kommer til Stortinget
og jeg ser virkelig fram til gode diskusjoner rundt det temaet her
da er neste og foreløpig siste inntegna taler statsråd Linda Cathrine Hofstad Helleland
<ee> så vil jeg også i særdeleshet <ee> takke partiene for håndteringa av denne saken
det er en uvanlig <ee> beslutning Stortinget tar i dag
det er mange ulike religiøse tradisjoner og livssyn som lever godt side om side i Norge
det skal vi være veldig takknemlige for
dialog og samarbeid på tvers av det her er viktig for å skape forståelse og for å hindre konflikt med bakgrunn i religion og tro eller livssyn
i tillegg så er tros- og livssynssamfunnene viktige bidragsytere i samfunnet vårt
og et godt samfunn skapes ikke av staten aleine men i samarbeid med sivilsamfunnet
det er et gode for samfunnet at ulike tros- og livssynstradisjoner kan stå sammen om å løse forskjellige samfunnsutfordringer både nasjonalt og i lokalsamfunnet og det er viktig at så mange som mulig deltar
jo flere stemmer jo mer kan vi sammen ha eierskap til samfunnsutfordringer og løsninger
president det er på den her bakgrunnen at paraplyorganisasjoner på tros- og livssynsfeltet får tilskudd
det er viktig at vi ikke forventer at tros- og livssynsdialogen skal være en konfliktfri sone
det er en fullstendig naiv tanke
det er ikke bare dem som er enige med hverandre som skal snakke sammen
å gi uttrykk for uenighet kan også være et tegn på tillit i samfunnet vårt at folk er trygge på hverandre og derfor takler å snakke sammen
organisasjoner som får driftstilskudd som brobygger- og dialogorganisasjoner dem skal ikke bare jobbe for seg sjøl dem skal jobbe for fellesskapets beste
det er derfor vi bruker av fellesskapets midler på disse organisasjonene
tillit fra medlemmer dialogpartnere og samarbeidspartnere er helt nødvendig
en konstruktiv vilje til samhandling er det også ikke bare for ov overfor egne medlemmer men også i relasjon til samarbeidspartnere og myndigheter
Kulturdepartementet mener at Islamsk Råd Norge ikke oppfyller vilkårene for Stortingets bevilgningsvedtak og vi har derfor trukket vedtaket om å omgjøre <ee> tilskuddsvedtaket for tjuesytten
IRN har påklaga omgjøringsvedtaket og klagen behandles nå på vanlig måte
vi ønsker å bruke midlene sånn at flere får anledning til å involvere seg og kan komme andre dialogprosjekter til gode
vi ønsker å styrke den muslimske dialogen få flere stemmer på banen innad i sivilsamfunnet vi|1 men også med samfunnet og myndighetene for øvrig
og det er derfor også jeg vil berømme komiteen <ee> ikke bare for mange av de innleggene som er holdt her i dag men men også for den tilnærminga man har hatt ute i offentligheten
første replikant er Abid Raja <ee> deretter Masud Gharahkhani
<ee> og det er mye <ee> represe represalier <ee> ryktespredninger
<ee> det er veldig konfliktskapende når man først ønsker å bryte ut
og no noen sa jo at de bryter ut og så ble det mye spetakkel om at de f ikke får lov til å bryte ut at de ikke faktisk hadde brutt ut
<ee> men til slutt så våget de å gjøre det allikevel
og jeg hadde har møtt flere av disse aktørene
ja president som jeg sa i innlegget mitt så vil jeg berømme representanten Raja for fortjenestefullt og og stått veldig tydelig i det her <ee> og du snakker og representanten snakker jo om lojalitetskrav så er det jo noe som han kjenner veldig godt til
<ee> det er modig og <ee> det er nødvendig <ee> det som representanten har gjort president
så er jeg veldig glad president for at Muslimsk diagnå Dialognettverk har <ee> etablert seg
dem har også søkt om tilskudd
og nå er departementet <ee> i gang med å vurdere <ee> dialogtiltakene som er utlyst
jeg ønsker å invitere Muslimsk Dialognettverk til et møte i departementet for å bli orientert om det arbeidet som dem nå har satt i gang
takk president det var veldig <ee> godt svar fra kulturministeren <ee> det likte jeg
det er bra å starte dialogen med med disse
for det er det det vi i til syvende og sist er opptatt av er jo alle de sakene for at det er jo sånn at <ee> <ee> det muslimske miljøet har jo fremdeles en del kamper igjen før man klarer å komme dit hvor majoritetsmiljøet etter lange kamper har kommet
og likestilling er bare en liten bit av dette illustrert nettopp med den ansettelsen som var veldig kontroversiell
for likestilling handler jo ikke
<ee> altså trenger jeg virkelig disse sosiale rammene
så er spørsmålet her hvordan tenker statsråden å jobbe for at vi også oppnår de alle andre rettighetene som vi tar for gitt i Norge også i det muslimske miljøet
ja president det er jo nettopp derfor <ee> vi trenger en dialog med det muslimske miljøet muslimske <ee> samfunnet og flere aktører sammen på banen
og jeg har ikke ensidig tro på at det er bare for myndighetene å vedta krav eller lovregulering for å få endringer
så det er også derfor
<ee> en viktig del av argumentasjonen for at vi holdt tilbake og nå tar fra IRN støtte fordi vi ha tror at andre aktører innafor det muslimske trossamfunnene kan skape dialog på en mye bedre måte kan være med å skape forståelse
og jeg tror at vi kjem|kommer til å se resultater av det i i framtida
da er neste replikant til Mausd Gharahkhani <ee> og så kan den åpne seg for no en replikk litt seinere
vi er jo nå tverrpolitisk enige om å kutte støtten til Islamsk Råd
men president jeg tror Stortinget er tjent med å være tydelig altså hva slags kriterier som legges til grunn for om man skal få støtte til dialog og samarbeid altså det å være en paraplyorganisasjon for de muslimske trossamfunnene
i dette tilfellet er det begrunnet med at man har mangel på samarbeid og mangel på tillit slik at medlemsorganisasjoner har meldt seg ut
<ee> kan statsråden nevne tre kriterier som krav for å motta tilskudd i fremtiden og var ansettelsen av en person med nikab en avgjørende faktor for statsrådens valg
<ee> president <ee> det her er jo midler som skal gå til å skape <ee> dialog <ee> mellom trossamfunnene
<ee> og derfor så ble jeg litt overraska over innlegget fra Arbeiderpartiet <ee> fra denne talerstol
fordi Arbeiderpartiet var mest opptatt av å vise at man nå er tøff og handlekraftig og ønsker å stille krav til trossamfunn
det er en helt annen post på budsjettet
det er helt andre midler vi snakker om
så den debatten tar vi nå den hører ikke hjemme her for nå er det en helt annet post med helt andre formål vi diskuterer
jeg vil varsle at Arbeiderpartiet ikke vil bare stille krav til de muslimske trossamfunn
vi kommer også i den loven som statsråden refererer til til å stille en del krav for grunnlag for å motta tilskudd til å være en paraplyorganisasjon
jeg mener det er nødvendig at Stortinget er tydelig slik at vi ikke får disse diskusjonene gang etter gang
og da er spørsmålet mitt vil statsråden ønske et slikt forslag fra Arbeiderpartiet velkommen
det er lite imponerende
og det og det er jo også et veldig godt eksempel på den idétørken som er i Arbeiderpartiet for tida
dem kopierer altså s <ee> <ee> forslag fra regjeringa som vi har ute på høring og har under arbeid og så legger dem fram et lite gjennomarbeida Dok. åtte-forslag
regjeringa stiller krav til trossamfunnene i vår lov som er ute til høring som jeg regner med representanten har lest
og det har vil Stortinget har god anledning til å diskutere <INAUDIBLE> loven kjem|kommer hit
da er siste replikant Abid Raja
jeg hadde lyst til å ta opp et tredje tema også og det er det er jo selvfølgelig altså ekstremisme
vi|1 og ekstremisme kan jo være så mye
<ee> nå har vi jo fått <ee> en undersøkelse det var vel denne uka her <ee> hvor vi ser at det er en del jødehat <ee> blant majoritetssamfunnet men også i minoritetsmiljøet
muslimene har et jødehat
vi vi ser at det også er et et hat eller fordommer mot muslimer
ja det er en del ting som jeg mener vi må ta tak i når vi starter dette dialogarbeidet
<ee> på Litteraturhuset så arrangerte jeg en del dialogmøter for noen år tilbake og der hadde vi jo nettopp en jødehater som stod nettopp og målbærte|målbar dette jø jødehatet <ee> mens kronprinsen satt i salen
og det er da den samme jødehateren som noen år seinere fikk <ee> <ee> Fritt Ords Honnør <ee> blant annet for å tatt initiativ til å lage fredsring rundt synagogen når den var truet
så det er klart man kan endre folk
og spørsmålet er hvordan ser kulturministeren for seg at dette nye arbeidet som man skal gå i gang med med for eksempel Muslimsk Dialognettverk at det kan være med på å endre barn og unge
ja jeg trur at <ee> en aktør som <ee> Muslimsk Dialognettverk <ee> vil ha en helt sentral rolle og derfor har jeg også veldig store forventninger til å møte dem og få presentert <ee> det arbeidet som dem ønsker å gå i gang med
så har jo vi flere handlingsplaner
vi har vedtak fra Stortinget som vi følger opp <ee> når det gjelder å bedre dialogen
men <ee> så er det i tillegg til <ee> stortingsvedtak og det som myndighetene kan gjøre <ee> så må vi også se på hvordan dialogen er i hverdagen
<ee> hvordan forholder vi oss til våre barn og unge på <ee> på skoler og på og til andre voksne på arbeidsplassen <ee> for å forhindre <ee> hat og ekstremisme
og <ee> et eksempel jeg har bare lyst til å dra fram det er teaterstykket som skal settes opp på Det Norske Teatret hvor vi|1 ei gruppe har fått midler fra Kulturdepartementet for å fortelle om ekstremisme
<ee> der én <ee> tidligere ekstremist forteller gjennom en tale fra <ee> scenen hvorfor <ee> han kom inn i det miljøet hva som gjorde til at han havna der og hvordan man skal komme ut
da er tida ute
da går vi tilbake
da er ripaklo replikkordskiftet omme og vi går tilbake til talerlista
<ee> og dem som skal ha få ordet nå får ei taletid på inntil tre minutter
Abid Raja vær så god
<INAUDIBLE> jeg innledet jo for så vidt min politiske karriere <ee> ved å være <ee> i dette dialogarbeidet
<ee> det var jo ikke meninga at jeg skulle bli stortingspolitiker
men meninga var å forandre vår samtid når det gjelder disse kulturelle utingene som vi ser er finnes i samfunnet og det må være et målrettet arbeid
og i Norge så og og for så vidt også i resten av Europa når vi snakker om integrering så snakker man om <ee> hovedsakelig om fire ting
altså når man snakker om språk <ee> du må lære deg språket du må ta utdanning <ee> du må oppføre deg lovlydig <ee> og du må være i arbeid
<ee> og når man har gjort disse tingene så føler de fleste har de fleste europeerne følt <ee> at <ee> <ee> og særlig i sosialdemokratiet da har man følt at da er man i mål
du har lært deg språket du kan utdanning du er ikke kriminell og du er i arbeid
men jeg vil jo mene at det er egentlig bare grunnplanken til å tenke at man a nærmer seg noe man kan kalle for å være integrert borger
å være integrert borger er mye mer
du kan være alle de tingene og fremdeles altså de fire tingene du kan kunne språket ve ha utdanning være i arbeid og være lovlydig men fremdeles mene for eksempel at kvinnens plass er <ee> bak lukkede dører på kjøkkenet <ee> at hun ikke skal delta på lik linje
<ee> du vil selvfølgelig ikke tvinge henne til dette men det er på en måte disse holdningene du har
er du dermed da integrert del av samfunnet
er du da integrert
du kan for eksempel mene at homofile ikke skal ha like rettigheter eller forsåvidt heller ikke er like gode mennesker
og du kan for eksempel heller ikke ha nødvendigvis samme trua på demokratiet som vi ellers i samfunnet har
og da mener jeg vi må vekk fra den gamle måten å tenke på president at integrering er mer enn språk utdanning arbeid og vlul lovlydighet
integrering er også verdier
og det er den verdidebatten jeg er opptatt av at <ee> n det nye nettverket som kommer skal kunne klare å stå i
for det holder ikke bare å kjempe om halalmatsertifisering som på en måte er det ene store arbeidet som står igjen for dagens Islamsk Råd
det handler om mye mer
og hvis du kommer til et land som Norge som du kommer til for å både få et bedre liv for deg sjøl og for dine barn så må du også forsøke å delta i de frihetene som dette landet står for
og det må vi ha tro på
vi må ha tro på at mennesker endrer seg slik jeg illustrerte med den jødehateren
det er det sterkeste eksemplet jeg kan komme med for vi endra mange steinkastere på på Litteraturhuset
jeg trodde sjøl ikke at vi kom til å klare å endre den jødehateren men det gir meg mot til å tro på at vi kan endre alle hvis vi bare legger til rette for det arbeidet
og mitt initiativ nettopp til kulturministeren er gå i gang med dette dialogen med det nye Muslimsk Dialognettverk og så håper jeg de klarer å fylle det tomrommet etter Islamsk Råd
da har ingen flere bedt om ordet i saken og sak fire er avslutta
da er det sånn at debattene i sak én til fire er ferdig men det er behov for å ha en pause i møtet før vi går til votering og det vil bli ringt til votering litt seinere
jeg vil anbefale representantene å holde seg på huset sånn at man er her når det blir ringt til votering
da går Stortinget til pause
Stortinget er da klar til å gå til votering til det på dagens saker
sak én innstilling fra valgkomiteen om valg av medlemmer og varamedlemmer til Nobelkomiteen
til denne saken er det satt frem i alt to forslag
det er forslag nummer én fra Hans Andreas Limi på vegne av Fremskrittspartiet og forslag nummer to fra Bjørnar Moxnes på vegne av Rødt
presidenten vil først referere sitt forslag til voteringsrekkefølge
det vil f først bli votert over innstillingens romertall én
dersom dette vedtas vil det bli votert over innstillingens romertall to samt forslag én og to i henhold til paragraf seksti i Stortingets forretningsorden
deretter vil det bli votert over innstillingens romertall tre og til slutt over innstillingens romertall fire
er det noen innvendinger til denne fremgangsmåten
for ordens skyld gjør jeg oppmerksom på at Fremskrittspartiet vil stemme imot romertall én <ee> fordi vi ønsker at det skal velges to medlemmer <ee> for seks år til Nobelkomiteen
<ee> og så ønsker vi ikke alternativ votering over de foreslåtte kandidater men vi ønsker en separat votering <ee> med henvisning til <ee> forretningsorden paragraf femtini annet ledd
vi har ikke fremmet en motkandidat til Berit Reiss-Andersen og jeg har ikke registrert at noen andre i denne salen har gjort det
vi ønsker å stemme for hennes kandidatur <ee> til Nobelkomiteen men vi ønsker også å stemme v for vår egen kandidat til Nobelkomiteen
presidenten foreslår det da sl <ee> forstår det da slik at Limi og Fremskrittspartiet ønsker å stemme imot den foreslåtte voteringsorden
<ee> presidenten vil da la salen
ja Moxnes
så vi vil opprettholde <ee> det som <ee> forslag til til votering når vi kommer dit
<INAUDIBLE> men nå skal vi altså da ta stilling til voteringsordenen eller eller voteringsrekkefølgen
og spørsmålet er da eller presidenten får det forstår det slik at Limi og Fremskrittspartiet ønsker å stemme imot den foreslåtte voteringsrekkefølgen og ønsker separat votering over romertall to og forslag én og to
presidenten vil da la salen bestemme voteringsordenen
og vi voterer da over presidentens forslag til voteringsorden
de som stemmer for presidentens forslag som jeg har redegjort for bruker for-knapp og sitter
de som stemmer for representanten Limis forslag bruker mot-knapp og reiser seg
for stemte åttifem mot stemte sytten
dermed er presidentens forslag vedtatt
Stortinget vil da votere over innstillingens romertall én
innstillingen lyder til Nobelkomiteen velges i denne omgang som <ee> ett medlem for seks år suppleringsvalg av ett medlem for tre år samt tre varamedlemmer for tre år
bak innstillingen står Arbeiderpartiet Høyre Senterpartiet SV Venstre og KrF
MDG har varslet støtte til innstillingen
FrP og Rødt har varslet at de vil stemme imot
for innstillingen stemte åttifem <ee> mot stemte sytten
Stortinget skal nå velge ett medlem av Nobelkomiteen for seks år
det er her fremmet tre forslag
det er forslaget i innstillingen på Berit Reiss-Andersen forslaget fra Hans Andreas Limi på Carl Ivar Hagen og forslag fra Bjørnar Moxnes på Fredrik Heffermehl
vi går da til votering over romertall to samt forslag én og to fra Limi <ee> f én fra Limi og forslag to fra Moxnes
voteringen skjer da som tidligere vedtatt i henhold til paragraf seksti første ledd bokstav D ved bruk av sedler og underskrift
stemmeforklaring ved Marit Arnstad
<INAUDIBLE> ettersom det nå blir et valg imellom tre kandidater så vil jeg anbefale Senterpartiets stortingsgruppe i tråd med det som ble|1 vedtatt i Stortinget på tirsdagen og i tråd med valgkomiteens innstilling om å stemme på Berit Reiss-Andersen
da har Hans Andreas Limi bedt om stemmeforklaring
president siden Stortinget nå har vedtatt alternativ votering <ee> mot våre stemmer så opprettholder vi forslaget på Carl I. Hagen og jeg anbefaler Fremskrittspartiets stortingsgruppe å stemme på Carl I. Hagen
ingen flere har bedt om stemmeforklaring
presidenten refererer til bag paragraf seksti første ledd bokstav D nest siste og siste punktum der det heter de som stemmer skal på seddelen skrive navnet på den personen de stemmer på og personlig legge seddelen i urnen
stemmer noen på flere enn det som skal velges skal det eller de navnene som står sist på stemmeseddelen ikke telles med
presidenten viser her også til paragraf sekstién annet ledd
der heter det at ved avstemning etter paragraf seksti første ledd bokstav D er et relativt flertall det vil si flere stemmer enn for noen annet <ee> noe annet forslag avgjørende for utvalget av utfallet av valget
dersom det ikke i lov eller reglement eller for den enkelte for det enkelte tilfelle er bestemt at det skal kreves mer enn halvparten av stemmene for at noen skal regnes for valgt
representantene skal altså skrive ett navn på de utlagte sedler og legge disse i urnene som oppsatt foran her
det ble avgitt totalt ett hundre og fire stemmer
<ee> for Berit Reiss-Andersen åttiseks stemmer for Carl Ivar Hagen seksten stemmer for Fredrik Heffermehl én stemme og én stemme var blank
dermed er Berit Reiss-Andersen valgt som medlem av Nobelkomiteen for seks år
som medlem av Nobelkomiteen for tidsrommet første januar tjueatten énog til énogtredevte|trettiførste desember tjuetjue velges Anne Enger
som varamedlemmer til Nobelkomiteen for tidsrommet første januar tjueatten til énogtredevte|trettiførste desember tjuetjue velges én Christin Clement Oslo to Inger Skjelsbæk Oslo tre Sofie Høgestøl Oslo
sak to innstilling fra valgkomiteen
<ee> i Stortingets delegasjon <ee> til Europarådets parlamentariske forsamling gjøres følgende endring
Jette F. Christensen velges som varamedlem istedenfor Åsunn Lyngedal for den resterende del av stortingsperioden
sak tre innstilling fra familie- og kulturkomiteen om midlertidig endring i pengespilloven
til denne saken er det satt frem <ee> et forslag og det er forslag nummer én fra Åslaug Sem-Jacobsen på vegne av Senterpartiet og SV
forslag nummer én på vegne av Senterpartiet og SV er opptatt
MDG har varslet støtte til forslaget
for forslaget stemte tjuetre mot stemte syttini
ja vel
kan vi korrigere for det
var det enda en feil
da tar vi det om igjen
skal vi gjøre det
forslag nummer én på vegne av Senterpartiet og Venstre er
det var da akkurat det det ikke var
for forslaget stemte tjue
vedtak til lov om midlertidig endring i pell pengespilloven romertallene én og to er opptatt
Senterpartiet SV og MDG har varslet subisidiær støtte til innstillingen
stemmer noen imot
og da er det vedtatt
og det er enstemmig vedtatt
sak fire innstilling fra familie- og kulturkomiteen om samtykke <ee> til ikke å utbetale <ee> andre rate av driftstilskuddet til Islamsk Råd Norge for tjuesytten
sak fem er referat
presidenten refererer bare sakens nummer og forslag til vedtak
ett hundre og åttitre to foreslås sendt energi- og miljøkomiteen som forelegger sitt utkast til innstilling for næringskomiteen til uttalelse før innstilling avgis
ett hundre og åttitre foreslås sendt familie- og kulturkomiteen
ett hundre og åttifire foreslås sendt justiskomiteen som forelegger sitt utkast til innstilling for utenriks- og forsvarskomiteen til uttalelse før innstilling avgis
ett hundre og åttifem foreslås sendt næringskomiteen
ett hundre og åttiseks foreslås sendt transport- og kommunikasjonskomiteen
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer syttiåtte
Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsrådene Ketil Solvik-Olsen Ine Marie Eriksen Søreide og Per-Willy Amundsen vil møte til muntlig spørretime
vi starter da med første hovedspørsmål fra representanten Anniken Huitfeldt
president før valget i tjuetretten så varslet forsvarsministeren på vegne av Høyre en massiv økning i landmilitær evne
men statsråden ikke kommet lenger på fire år enn at planen om landmakten fortsatt utredes
og Høyre løft lovte mer gjennomføringskraft og økt samarbeid mellom politi og forsvar men starta med å unnlate å legge fram en felles trusselvurdering sånn som Stortinget hadde vedtatt
at samarbeidet mellom politi og ikke fo og Forsvaret ikke fungerte godt nok er alvorlig og det er dokumentert av Riksrevisjonen
det hæ har kanskje vært vanskelig for forsvarsministeren å samarbeide tett med både Anundsen og Amundsen jeg ser den
men da trengs det en sterk statsminister
og gjennomføringskraften her har vært altfor svak
president det finnes mange former for politisk ansvarsfraskrivelse
man kan skylde på sine forgjengere den er mye brukt man kan skylde på økonomien eller verst av alt man kan skylde på saksbehandler
og jeg er overrasket over at statsråden i denne alvorlige saken om objektsikring velger å skyve en saksbehandler foran seg i spørsmålet om hva som skal være offentlig
for i brevet til Stortinget tjuefemte april så påstår statsråden om et dokument at det er utarbeidet på saksbehandlernivå og ikke forankret i departementsledelsen
en statsråd har ansvaret for sitt departement punktum
jeg vil spørre forsvarsministeren om hennes egne løfter om åpenhet
Riksrevisjonen har tydelig kritisert Forsvarsdepartementets beslutning om å hemmeligholde sammendraget av rapporten om objektsikring
i beslutningen om hemmelighold hadde statsråden støtte hos statsministeren
tok hun beslutningen selv eller ble den foretatt av embedsverket
ja president her var det veldig mye på en gang og jeg skal da forsøke å sortere så godt det går
for det første så har regjeringa gjennom <ee> denne regjeringsperioden gjennomført et betydelig løft i forsvarsøkonomien
det var nødvendig etter svært mange år med en systematisk underfinansiering
og det var jo de åra hvor Arbeiderpartiet satt i regjering
Senterpartiet har jo sjøl uttrykt at <ee> de mente at det ikke var så viktig å satse på Forsvaret den gangen
dette kommer jo selvfølgelig både Forsvarets <ee> alle avdelinger til gode men det er også en viktig del av det å styrke samarbeidet med sivil sektor
<ee> samarbeidet mellom politiet og Forsvaret er mye bedre enn det har vært tidligere
det øves og trenes sammen
vi har liaisoner hos hverandre planverk utarbeides i fellesskap og det er i det hele tatt en veldig god <ee> et godt samarbeid som oppleves på på alle nivåer
så president til det siste av flere spørsmål knytta til <ee> objektsikring
her har vi hatt en diskusjon i stortingssalen som jeg synes var god rundt spørsmålet om hvem som er informasjonseier og hvem som sånn sett har myndighet til å vurdere gradering
det gjøres grundige faglige vurderinger av spørsmålet blant annet basert på det vi vet om trusselaktører etterretningsinformasjon og annet som kan være av avgjørende betydning for å vurdere graderingsspørsmålet <ee> og det ble selvfølgelig også gjort i denne saken
det har jeg redegjort grundig for både i Stortingets åpne høring og jeg redegjorde også for det her i Stortinget da Stortinget debatterte spørsmålet om gradering
jeg har ikke på noe tidspunkt dytta saksbehandlere foran meg men bare gjort rede for den prosessen som er i alle sånne type saker <ee> at det foregår dialog på saksbehandlernivå
<ee> det skulle ellers også bare mangle det har det alltid gjort det kommer det også alltid til å gjøre
det er selvfølgelig jeg som statsråd som har det øverste ansvaret i departementet
<ee> Huitfeldt
president nå fikk vi en oppvisning i hva som er problemet her
statsråden skylder på sine forgjengere men tar ikke ansvar på sin egen vakt
det var en klart løfte fra statsminister Solberg å ta større ansvar for beredskap
hun skulle opprette et beredskapselement på Statsministerens kontor for å tvinge igjennom samarbeid mellom politi og forsvar
statsråden fortsetter med å peke bakover på hva som er problemet og framover for når du skal løses men ansvaret for denne saken ligger hos forsvarsministeren sjøl
jeg stilte ikke mange spørsmål
jeg fikk ikke svar på det og derfor så vil jeg gjenta det
i beslutningen om å hemmeligholde hadde statsråden støtte hos statsministeren tok hun beslutningen selv eller ble beslutningen foretatt av embetsverket
ja president for det første så har altså regjeringa gjennom denne stortingsperioden satt av både betydelige ressurser og lagt ned betydelig arbeid i å bedre både samarbeidet mellom politi og forsvar og bedre samfunnssikkerheten
vi har både lagt fram en langtidsplan som understreker dette
vi har satt av betydelige bevilgningsøkninger til dette
vi har redusert beredskapstida på helikoptre med én time rett og slett for å kunne yte støtte både til politiet og spesialstyrkene
vi har etablert et felles kontraterrorsenter et felles cyberkoordineringssenter
og det er altså ikke behov for å tvinge igjennom som representanten sier samarbeid mellom politi og forsvar fordi vi fra regjeringas side har vektlagt at dette er en så viktig del av beredskapen vår at dette gjør vi bedre og bedre
vi har lagd nye bistandsinstrukser
vi har foredra og forenkla arbeidet med å be om bistand
og jeg mener at dette arbeidet nå er i god gjenge selv om det alltid vil være utfordringer som man må ta tak i og løse
det er ikke embetsverket som bestemmer men det er en faglig vurdering som gjør at vi til slutt tar vår beslutning politisk om at det var nødvendig å gradere dette ytterligere sammendraget i rapporten
og første tilleggsspørsmål er fra Jorodd Asphjell deretter Knut Arild Hareide
ja president mitt tilleggsspørsmål går til justis- og beredskapsministeren
president vil kjenner alle historia om ressursene som ikke fant hverandre toogtyvende|tjueandre juli om behovet for bedre samhandling for å styrke arbeidet med kultur holdning og ledelse i politiet
seks år etterpå er vi fortsatt ikke i mål
<ee> forskningssjef ved avdeling for sikkerhet ved SINTEF Stian Antonsen uttalte til Dagbladet juni i fjor at forskning gjort etter toogtye toogtyvende|tjueandre juli viser at samhandling på tvers av departement og etater ikke fungerer
ærede president jeg <ee> i likhet med forsvarsministeren at vi har et svært godt samarbeid <ee> på tvers mellom politi og forsvar
<ee> jeg har vanskelig for å kjenne meg igjen i den beskrivelsen som jeg oppfatter at opposisjonen forsøker å gjøre å skape
<ee> det er tvert imot både på politisk nivå <ee> også nedover i organisasjonene et godt samarbeid
man øver sammen man finner gode løsninger sammen og det har ikke mangla på politiske beslutninger hvor <ee> også politi forsvar samarbeider svært godt
så vet jeg at man allt a det er ikke sånn at man alltid er enig i alle vurderinger som gjøres <ee> men da har men hensiktsmessige mekanismer for å løse det på en god måte
det opplever jeg skjer <ee> og at den beskrivelsen som man forsøker å skape i det offentlige rom rett og slett ikke er korrekt
neste tilleggsspørsmål er fra Knut Arild Hareide deretter Per Olaf Lundteigen
ja president <ee> for det første så er det ikke fatta noen beslutninger om disponeringa av HVs styrker enda
det er en prosess som pågår i Forsvaret for å finne den optimale styrkestrukturen for å løse alle oppgavene
jeg har redegjort grundig i den åpne høringa for hvordan jeg mener beredskapsarbeidet i dag er ivaretatt og det inkluderer selvfølgelig i aller høyeste grad HV
det er det reelle tallet
men så vil det være noen justeringer innafor det tallet for å disponere HV-styrker dit behovet er størst og det er en forsvarsfaglig vurdering som gjøres av Forsvaret
neste tilleggsspørsmål er fra Per Olaf Lundteigen deretter Abid Raja
president <ee> Riksrevisjonens rapport ser ikke ut til å gi inntrykk på regjeringa
kjernen i rapporten er jo så sterk at det er den sterkeste kritikk kan gi
og noe av det som er diskusjonen det er at Forsvaret må peke ut de nødvendige sivile nøkkelobjekter
Senterpartiet mener at det må peke flere objekter innafor energi og moderne datakommunikasjon
det krever flere folk i en tid hvor beredskapssituasjonen krever det på alle områder president
Heimevernets styrkemål i dag er femogført|førtifem tusen toogførti|førtito i HV-områdene og tre i innsatsstyrkene
styrkene er der
muligheten til å oppfylle det som altså er Riksrevisjonen og det som er den nye <INAUDIBLE> er mulig
og mitt spørsmål er vil regjeringa følge opp Riksrevisjonens meget alvorlige rapport ved å øke dagens antall soldater i HV-områder og innsatsstyrken fra dagens femogført|førtifem tusen soldater
president Riksrevisjonens rapport har selvsagt gjort inntrykk på regjeringa og det er jo derfor vi også har iverksatt en rekke tiltak både før Riksrevisjonen kom sin rapport og etter rapporten om sikringa i tjuefemten
så er jo ikke HVs størrelse aleine basert på objektsikring
det er jo også basert på de militære oppgavene og vi har ulike måter å sikre objekter på som vi redegjorde for i den åpne høringa
så er jo styrkemålet ett tall og én måte å å <ee> vurdere dette på
en annen måte å vurdere det på er hvorvidt <ee> styrken er finansiert og hvorvidt de øver og trener
da Per Olaf Lundteigens parti satt i regjering i totusenogni så ble ingen av områdestyrkene trent
det var en alvorlig situasjon
vi har overoppfylt målsettinga om toogseksti|sekstito prosent øving i områdestrukturen to år før tida
i tillegg så øker vi HVs budsjett med seksten prosent hundre og nittién millioner kroner for å kunne både vedlikeholde utstyr øve og trene og ha aktivitet
det er det som avgjør om man klarer å drive den objektsikringa som HV og andre deler av Forsvaret gjør
neste tilleggsspørsmål er fra Abid Raja deretter Heikki Eidsvoll Holmås
president samfunnets sikkerhet er politikernes viktigste oppgave
Norge sviktet tjueandre juli
Norge har ikke råd til å svikte igjen
Riksrevisjonens rapport viser at verken politiet eller Forsvaret sammen eller hver for seg vil være i stand til å utøve tilstrekkelig beskyttelse av viktige objekter når en trusselsituasjon tilsier det
det er meget alvorlig president og vi kan prise oss lykkelig over at slikt angrep ikke har blitt forsøkt
med dette sammendraget av rapporten vil altså forsvarsministeren holde hemmelig
hun har valgt å holde den hemmelig
hun vil ikke at folk der hjemme skal lese dette og forstå dette og skjønne dette
Per-Kristian Foss som har vært mangeårig <ee> Høyre-representant og nå nå riksrevisor han sier at statsråden forsøker å beskytte departementet og Forsvaret for kritikk det er derfor hun velger å hemmeligholde dette
for å sitere han fra DN
ledelsen i departementet og Forsvaret bruker sikkerhetsloven for å beskytte seg mot kritikk
hvorfor misbruker statsråden sikkerhetsloven for å beskytte seg mot kritikk
president jeg er selvfølgelig helt uenig i premisset om at sikkerhetsloven misbrukes for å skjule kritikk
snarere tvert imot har jo dette nå vært åpent diskutert siden Riksrevisjonen la fram sin rapport attende oktober i fjor
Stortinget har all tilgjengelig informasjon alle graderte og ugraderte rapporter og det finnes også et ugradert sammendrag som har vært grunnlag for den offentlige debatten og de over seks hundre medieoppslagene som har vært om dette
<ee> og det er selvfølgelig ikke mulig for en regjering å hemmeligholde kritisk informasjon av hensyn til seg sjøl men det er mulig og det er også pålagt gjennom sikkerhetsloven å verne gradert informasjon som på ulike måter kan skade rikets sikkerhet
objektsikkerhet er én side av sikkerhetsloven
informasjonssikkerhet er en annen side av sikkerhetsloven
så er jeg for øvrig helt uenig i <ee> ra ba Abid Rajas måte å framstille situasjonen for beredskap på men det har jeg belyst i den åpne høringa og det har jeg også belyst i andre sammenhenger
president det er jo en veldig alvorlig sak som hadde fått mye større åbe overskrifter om det hadde hett noe litt mer obje sik <ee> litt mer sexy enn objektsikring
for det handler jo om at regjeringen ikke har gjort jobben sin med å sørge for trygghet
<ee> statsminister Solberg sa i høringen at grunnen til at Stortinget ikke fikk informasjon om den svake objektsikringen var at regjeringen ikke visste hvor dårlig det sto til fordi Politidirektoratet rapporterte til Justisdepartementet at alt var i orden på justisfeltet
men en viktig dimensjon som det jo er vanskelig å forstå er at fort at Forsvarsdepartementet har ansvar for en god del av objektene
alle sektordepartementene er ansvarlig for utpeking klassifisering av <ee> objekt innenfor sitt ansvarsområde og Forsvarsdepartementet har ansvar for en betydelig del
hvorfor opplyste ikke Forsvarsdepartementet statsministeren og Stortinget bedre om at en under sitt ansvarsområde ikke var i rute til å oppfylle forskriften om objektsikring i tide
ja president dette har vært gjenstand for <ee> flere diskusjoner i regjering naturlig nok fordi dette er en viktig del av beredskapsarbeidet
<ee> så er det på ett minutt litt vanskelig å forklare hele objektsikkerhetsregimet men i dag er det jo sånn at Forsvaret har ansvaret for de militære objektene
alle militære objekter har en form for grunnsikring de er typisk inne på baser bak gjerder bak sikring og så videre
for nye prosjekter så bygges jo grunnsikringen inn som en del av prosjekteringa
så er det sånn at vi bistår politiet med å yte objektsikring der politiet ber om det og det gjelder jo cirka i tjue prosent av de tilfellene objektene som politiet har pekt ut
der har de forhåndsbedt om bistand fra Forsvaret
gode president mitt spørsmål gjenger|går til justisministeren
FrP vedtok på sitt landsmøte å gå inn for å kriminalisere rituell omskjæring av guttebarn
det har skapt kraftige re reaksjoner og jeg ønsker å sitere noen
forstander Ervin Kohn i Det mosaiske tro trussamfunn han uttalte om vedtaket <ee> blir gjennomført så vil det innebære å sitat forby jødisk religiøs praksis
israelsk UD beklager vedtaket og uttaler at et slikt forbud vil gjøre det sitat vanskelig å leve som jøde i Norge
lederen av <ee> en av Europas største jødiske organisasjoner han gjenger|går enda lengre og kaller vedtaket for sitat åpenlyst antisemittisk
president dette viser tydelig at FrP sitt vedtak verken har respekt kunnskap eller forståelse for trusfriheten
for jøde er det ikke et alternativ å la være å omskjære gutten sin
for jøder er nemlig omskjæring et set sentralt religiøst påbud
samtidig så handler det au om identitetsdannelse kulturell tilhørighet og friheten til å praktisere sin religion for en utsatt minoritet
justisministeren har au tidligere uttrykt manglende forståelse for hva|1 tru betyr for mennesker
i forrige periode så tok han initiativ og foreslo et forbud mot prangende religiøse symboler i det religiøs <ee> i det offentlige rom forbud mot hijab eller prangende kors større kors
den gang så vurderte lovavdelinga i det som nå er hans eget departement at dette forbudet ville gre eller ville være et problem opp mot menneskerettighetene at det ville kunne være i strid med religionsfriheten
derfor så ønsker jeg størr <ee> spørre justisministeren nå
ønsker han å gå inn for det som FrP vedtok på sitt landsn møte nemlig å straffeforfølge religiøs <ee> rituell omskjæring av guttebarn
statsråd Per-Willy Amundsen
ærede president <ee> jeg trur det er viktig at man for det første legger til grunn at dette ikke er mitt konstitusjonelle ansvar <ee> vi diskuterer her
<ee> men jeg skal gjerne <ee> gi litt bakgrunn på Fremskrittspartiets politikk <ee> og det som blei vedtatt på Fremskrittspartiets landsmøte
men vi har ei anna vurdering når det kommer til <ee> omskjæring <ee> og <ee> det og som er <ee> i realiteten et inngrep i kjønnsorganet til et barn
der må man ha respekt for at det kan være ulike meininger enn det som KrF legger til dagen
<ee> og Fremskrittspartiet har aldri vært <ee> med i tvil og vært svært tydelig <ee> på at bruk av niqab hijab bør begrenses og at religiøse symboler har ikke nødvendigvis en natrulig plass i alle rom
gode president jeg takker for svaret selv om jeg må si at jeg synes det var litt forvirrende
<ee> så langt <ee> jeg kjenner jødedommen og når jeg ser på uttalelsene som er kommet både fra Israel men ikke minst au fra det Det mosaiske trussamfunn så tvinger justisministeren i realiteten jøder til å flytte fra Norge
<ee> og derfor så jeg synes jeg at saken er svært alvorlig
og det er ikke bare KrF som tolker det sånn
så vidt meg bekjent så er det ingen vestlige land og vestlige regjeringsparti som gjenge|går inn for å ville forby rituell omskjæring av guttebarn
<ee> og derfor så lurer jeg på åssen justisministeren tenker at en skal gjennomføre et sånt straffebud i praksis
åssen skal det undersøkes
åssen ønsker en å straffeforfe følge foreldre
skal de eventuelt straffeforfølges hvis de gjennomfører omskjæringa i utlandet og vil ikke det eventuelt bare bli mer farlig omskjæring hvis det blir gjennomført
<ee> og da er jo au spørsmålet om han heller trur på at han tenker at toraen skal endres eller at jødene skal endre sin praksis at det er det han ønsker å oppnå
ærede president la meg først understreke at justisministeren har ikke tenkt å foreta seg noe som helst med hensyn til det vedtaket som blei fatta på FrPs landsmøte
det er ikke regjeringas politikk <ee> og det er heller ikke flertall for det i Stortinget
men la meg understreke følgende det er FrPs politikk og FrP har gått inn for inn for det på sitt landsmøte
<ee> akkurat de samme argumenta kunne man legg <ee> legge til dagen i det og det går bør jo kanskje <ee> være grunnlag for refleksjon
<ee> Fremskrittspartiets <ee> vurdering på sitt landsmøte er at det er ikke <ee> naturlig at man skal gjøre inngrep kirurgisk inngrep i et friskt kjønnsorgan
og første tilleggsspørsmål er fra Hans Fredrik Grøvan deretter Kari Henriksen
<INAUDIBLE> FrP har den siste tida tatt flere skritt i retning av det som kan oppfattes som en strengere linje mot trossamfunn gjennom å ta til orde for mer overvåking og økonomisk struping
Fremskrittspartiets vedtak om å straffeforfølge rituell omskjæring av guttebarn oppfattes av mange som en enda et nytt skritt i retning av mer kontroll og overvåking
og en av begrunnelsene som har blitt framført som et argument for dette vedtaket har ifølge helse- og omsorgskomiteens leder Kari Kjønaas Kjos vært barnekonvensjonens bestemmelser
er justisministeren enig med Kjos i at rituell omskjæring av guttebarn i henhold til jødisk tradisjon er i strid med barnekonvensjonen
ærede <ee> president <ee> jeg ber om forståelse fra representanten at det er vanskelig for meg og <ee> s her og nå vurdere hvorvidt ett enkelt vedtak er innenfor eller utenfor en konvensjon
det må i så fall betinge ei litt lengre utredning
men det kan <ee> godt hende at det er riktig
det vil ikke jeg svare på nå
jeg synes det er en betimelig debatt
jeg synes det er grunn til at man tar den diskusjonen
men det samtidig viktig for meg å understreke som justisminister at dette ikke er regjeringas politikk denne stortingsperioden
neste tilleggsspørsmål fra Kari Henriksen deretter Abid Raja
president først så tenker jeg at denne saken reflekterer tre ting
det ene er at Fremskrittspartiet er ikke et parti som søker å omforene politikken til å favne mange
de søker konflikt
men fr president fre Fremskrittspartiet stemte altså for få måneder siden for at dette skulle være norsk politikk
alle Fremskrittspartiets representanter stemte for det
nå har partiet snudd og vil ikke bare begrense det fra det offentlige tjenestetilbudet men de vil altså ha et forbud
vi har s <ee> før hatt forslag som regjer nei f FrP ikke klarer å gjennomføre president men nå sitter FrP i regjering og de skal føre ansvarlig og gjennomførbar politikk
og hvis bare hypotetisk da hvordan ser justisministeren for seg at han skal følge opp et sånt vedtak
ærede president dette burde egentlig ikke være spesielt vanskelig
Fremskrittspartiets program <ee> og det som gjelder for denne stortingsperioden den gikk vi til valg på i tjuetretten
det er det som gjelder for denne <ee> stortingsgruppa
det er det som gjelder for Fremskrittspartiets politikk
det som ble vedtatt på FrPs landsmøte det er Fremskrittspartiets program for neste stortingsperiode
og det legger da føringer for hva vi går til valg på denne høsten hva vi <ee> skal s som stortingskandidater <ee> <INAUDIBLE> dem i denne sal skal gå til valg på <ee> ellevte september tjuesytten
det er programmet som blei vedtatt på FrPs landsmøte
og dette er representanten helt sikkert ganske utmerket godt klar over
så er det ikke sånn at <ee> at dette handler om at Fremskrittspartiet på noen som helst slags måte ønsker å dyrke konflikt tvert imot
jeg synes det er dristig at et politisk parti <ee> faktisk er i stand og tør <ee> å løfte frem ei problemstilling som de aller fleste <ee> har en tendens til å lukke øya for
president det er nokså forakt for kunnskap når <ee> statsråden altså sammenligner gutteomskjæring med kvinnelig kjønnslemlestelse som er et barbari
og det å sammenligne med gutteomskjæring det er egentlig et slag i fjeset på alle de kvinnene som blir utsatt for dette barbariet
når gjelder hovedspørsmålet som gjelder gutteomskjæring skal jeg forsøke å konsentrere meg om det
men for å opplyse statsråden er over én tredjedel av menn i verden om omskåret
NRK kan melde at i USA er rundt åtti prosent av menn omskåret uavhengig av religion og etnisitet
amerikanske myndigheter ønsker faktisk slik <ee> praksis velkommen
Verdens helseorganisasjon anbefaler denne formen særlig i utviklingsland
den reduserer også kjønnssykdommer s klamydia med åttito prosent HIV med seksti prosent
for muslimer bare for å ha nevnt det for FrP så er ikke det nødvendig
det er ikke plikt å bli omskåret
for jøde derimot er en plikt åtte dager etter fødsel såkalt brit mila og jøder har sagt at k innfører vi dette forbudet vil vi tvinges til å flytte fra Norge
mitt spørsmål til statsråden er hvorfor vil FrP tvinge jøder ut av Norge
ærede president dette blir en merkelig argumentasjon
for det første <ee> ja jeg er enig i at alvorlighetsgraden er svært stor og man på ingen måte kan sammenligne det inngrepet vi snakker om på en gutt med det som er kjønnslemlestelse av jenter
det er type praksis som må stoppes med alle lovlige midler
så er det sånn president at det jeg sa var ikke å sammenligne alvorlighetsgraden i de to
det jeg tvert imot sa var at når man argumenterer for problemene med å bevise problemstillingen med å rettsforfølge så kan du bruke akkurat de samme argumentene
da snakker det om helsekontroll den type problemstillinger som det ikke har vært noe vilje fra representantens eget parti for å <ee> innføre for å avdekke som jeg mener er veldig viktige tiltak
men derifra å si at vi sammenligner alvorlighetsgraden på de to ulike <ee> det er selvfølgelig fullstendig <ee> uriktig
<ee> og så er det ikke sånn at Fremskrittspartiet har <ee> har noen problemstillinger for jødedommen når det gjelder Israel
vi stiller oss bak jødene
vi går videre på hovedspørsmålene
da er det Marit Arnstad som tar det spørsmålet
mitt spørsmål går til forsvarsministeren
regjeringas langtidsplan for Forsvaret har vakt mye debatt og også frustrasjon i deler av|1 Forsvaret
i Hæren så utsettes investeringer som et samla storting så seint som i tjuefemten har meint var helt nødvendig
Heimevernet reduseres med sju tusen soldater
Sjøheimevernet legges ned
og Sjøforsvarets korvetter av avskaffes
i langtidsplanen så bruker regjeringa store summer på å bygge ned kapasitet ett sted for så å bygge opp tilsvarende kapasitet et annet sted uten at det gir en økning i samla kampkraft
nedlegginga av Andøya er et eksempel der regjeringa bryter ned både operativ evne og et lokalsamfunn som har tilpasset seg Forsvarets behov
troverdigheten til langtidsplanen er jo avhengig av at tallmaterialet som presenteres er korrekt
i langtidsplanen står det følgende om regjeringas anbefalte nedlegging av Andøya flystasjon og samling av aktiviteten på Evenes
totalt er det beregnet et investeringsbehov på om lag tre komma fem milliarder for samlinga på Evenes
i Andøyposten tjueførste april så sier fors Forsvarsdepartementet at kostnaden nå blir fire komma to milliarder
kan statsråden klargjøre hva som er rett
er det totale investeringsbehovet tre komma fem eller fire komma to milliarder kroner
president <ee> for det første til <ee> premisset til spørreren
når det så gjelder spørsmålet om Andøya så fikk sikkert representanten <ee> med seg at det i går også kom nyheter om ytterligere midler til omstilling fra regjeringa
det er viktig for å kunne omstille Andøy-samfunnet
Stortinget vedtok med stort flertall at vi skal kraftsamle og ha basene både for <ee> fremskutte kampflyoperasjoner og maritime patruljefly på Evenes
og det er for å kunne sikre både basene og kapasitetene på en god måte
vi holder nå på med en konseptutredning på Evenes der en stor grad av gjenbruk ligger til grunn for de konseptene som vurderes
og det er altså <ee> etter vår oppfatning ingenting nytt i tallmaterialet som framkommer som tilsier at dette skulle bli for eksempel vesentlig annerledes enn det som ligger i langtidsplanen
president statsråden må gjerne gjøre et forsøk på prøve og svare på spørsmålet
det er sånn at fol <ee> sta regjeringa har sagt til Stortinget at det vil koste tre komma fem milliarder
Forsvarsdepartementet bekrefter offentlig i pressen at det nå vil koste fire komma to milliarder
og Forsvarsbygg som er en underordna etat av departementet har også g møter med fr Troms fylkeskommune antydet at det kan komme over fire komma to at det kan ka koste opp imot fem milliarder kroner
kan statsråden for det første si hvilket tall som er riktig og kan statsråden bekrefte at hun vil legge fram oppdaterte kostnadsestimat for Stortinget ved framleggelsen av revidert dersom det er sånn at kostnaden har gått fra tre komma fem til fire komma to milliarder kroner
president <ee> som vi redegjorde for i forbindelse med langtidsplanen så er spørsmålene på pris på Evenes <ee> og Andøya for den del delt opp i flere ulike segmenter
det ene er selve basen
det andre er spørsmålet om kampluftvern og eller unnskyld luftvern og beskyttelse
<ee> det a det tredje er personellkostnader
det fjerde er <ee> driftskostnader