scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
KS advarte mot endringer av investeringstilskuddet
det er mange eksempler
er statsråden og partilederen fornøyd med de svarene hun nå gir landets eldre
president siden <ee> denne regjeringen tok over i tjuetretten så har vi lagt til rette for <ee> bedre tjenester og høyere inntekt for eldre
regjeringen har redusert skatter og avgifter med tjueén milliarder som også har kommet eldre til gode
personer med hovedinntekt fra pensjon har fått en gjennomsnittlig lettelse på tre tusen kroner
pensjonister på alle inntektsnivåer har i gjennomsnitt fått lettelser
mange pensjonister har også høy nettoformue og har nytt godt av lettelsene i formuesskatten
samtidig sikrer et <ee> særskilt skattefradrag at pensjonister med minste pensjonsnivå ikke betaler skatt på pensjonsinntekten i det hele tatt
vi mener at pensjonister skal få beholde mer av egen pensjon
pensjonister har bygget <ee> Norge gjennom <ee> hardt arbeid i mange år og derfor har også regjeringen reduserte den <ee> urimelige avkortingen av pensjonen til gifte og samboende pensjonister
det gjør at pensjonistpar i gjennomsnitt har fått åtte tusen kroner mer å rutte med i året
samlet så gir regjeringens politikk en betydelig styrking av pensjonistenes inntekter
så tar representanten Støre feil når han sier at eldreomsorgen har fått vike for regjeringens skattelettelser
de store pengene har under denne regjeringen gått til å styrke velferden også for eldre
det var store mangler i eldreomsorgen etter åtte rød-grønne år
det er vi på god vei til å rette opp
jeg vil minne Støre om at Arbeiderpartiets egne innrømmelser etter åtte år med helseminister fra Arbeiderpartiet
<ee> denne perioden ble altså innledet med en erkjennelse fra Arbeiderpartiet om at de hadde sviktet eldreomsorgen
de siste fire årene har likevel Arbeiderpartiet brukt på å stemme mot regjeringens forslag for å sikre kapasitet og kvalitet i eldreomsorgen
eldre har ikke tid president til Arbeiderpartiets passive holdning i eldreomsorgen
med Fremskrittspartiet og Høyre i regjeringen så ser vi nå et taktskifte i eldreomsorgen
bevilgningene til omsorgstjenestene har økt med én og en halv milliard kroner
staten tar et større ansvar for utbyggingen av sykehjemsplasser
<ee> staten tar halve regningen
det har ført til at kommunene nå bygger ut mer
vi har lagt til rette for fornying og bygging av over ni tusen so omsorgsplasser
vi har gitt tilskudd til over tre tusen nye dagaktivitetsplasser for personer med demens som gjør at flere eldre kan oppleve livsmestring og livsglede i hverdagen samtidig som behovet for sykehjemsplass utsettes
vi lovfester retten til sykehjemsplass
vi har redusert egenandelen for personer som ufrivillig bor på <ee> dobbeltrom
vi har satt i gang et forsøksprosjekt med statlig finansiering av eldreomsorgen og kommunene melder om stort læringsutbytte ved å delta i forsøket
de opplever at helse- og omsorgstjenestene administrasjonen og politikere samarbeider både mer og bedre enn før og det vil kunne bidra til å øke kvaliteten president
og nå starter regjeringen arbeidet med en eldre reform Leve hele livet
vi må tørre å tenke nytt også i eldreomsorgen
vi glei greier ikke å viske ut forskjellene fra et skrivebord i Oslo
derfor reiser vi ut for å snakke med dem som har skoene på
det er i kommunene forskjellene oppstår men det er også der de gode løsningene finnes president
ja president det <ee> jeg er ganske enig i at det er i kommunene kunnskapen er at skoen trykker <ee> og derfor så har det vært interessant at kongstanken for Fremskrittspartiet har vært at staten skal overta finansieringen av eldreomsorgen
<ee> det forsøket det var jo noe kommunene ikke var særlig interessert i
mange trakk seg fra det <ee> og det er blitt stående igjen som et ganske bortkastet <ee> løft om man kan si det slik for eldreomsorgen i kommunene
regjeringen startet for ett år siden forsøket med såkalt statlig finansiering av eldreomsorgen i seks kommuner
men nå er altså ikke forsøksprosjektet avsluttet men jeg mener som jeg sa at vi må tørre å tenke nytt
vi kommer til å stå overfor formidable utfordringer i eldreomsorgen fordi mange flere blir eldre i årene som kommer
da må vi jo ikke bare være opptatt av antall plasser
vi er opptatt av kvaliteten i det
derfor legger vi også til rette for å bedre <ee> kvaliteten på den omsorgen som gis men det vi ser Arbeiderpartiet gjør president som er mye mer urovekkende er jo <ee> i kommunepolitikken å aktivt gå inn for å rekommunalisere <ee> sykehjem
det reduserer mangfoldet
det reduserer valgfriheten <ee> og så har man begynt med dette begrepet velferdsprofittører om aktører innenfor privat helse og omsorg som bidrar til mer mangfold og bedre kvalitet i omsorgstjenestene
jeg mener Arbeiderpartiet tar et stort skritt i negativ retning når det gjelder å bedre kvaliteten i eldreomsorgen
<ee> jeg har lyst til å spørre <ee> statsråden når det gjelder <ee> byggingen av nye sykehjemsplasser er statsråden fornøyd med takten på det hva som er skjedd <ee> i virkeligheten som følge av det finansieringsopplegget regjeringen har valgt
<ee> det er tall som tyder på at ikke det akkurat har gitt et løft <ee> og mener da statsråden at man har truffet med det opplegget man har valgt fra regjeringens side
ja for det første president så er det jo ikke sånn at regjeringen først nå har begynt å lytte til kommunene
noe av det første vi gjorde og det var jo helseministeren som tok initiativ til var å gå i dialog med KS både for å få kartlagt hvordan de faktiske behovene ute i Kommune-Norge var
<ee> under den rød-grønne regjeringen var det jo ikke mulig å få en oversikt engang over hva som var de faktiske behovene når det gjaldt sykehjemsplasser
det var ikke lov for kommunene å føre ventelister
nå har vi tatt aktive grep for å sørge for å vite hvor behovene er <ee> og det er gjennom den behovkartleggingen at vi også kan planlegge for en mye mer omfattende utbygging
så parallelt med at vi får kartlagt det så har vi altså styrket innsatsen økt den statlige finansieringen og fått opp farten i byggingen av nye sykehjemsplasser
det går er et <INAUDIBLE> taktskifte i bygging av nye sykehjemsplasser nå i forhold til den rød-grønne regjeringen <ee> og jeg synes det hviler jo egentlig på den erkjennelsen Arbeiderpartiet hadde etter åtte år i regjeringskontorene at de hadde sviktet eldreomsorgen
denne regjeringen gjør ikke det
vi har beredt grunnen og vi legger nå til rette for en nok en reform som skal styrke kvaliteten i eldreomsorgen i årene som kommer president
vi går til spørsmål to fra representanten Gunvor Eldegard til kommunal- og mo moderniseringsministeren
spørsmålet er overført til helse- og omsorgsminister Bent Høie som rette vedkommende
<qq> regjeringen har gang på gang stemt imot forslag som vil bedre innholdet i eldreomsorgen og vi|1 er spesielt bekymra for tilbudet til demente
<qq> president <ee> vi|1 har tatt veldig mange grep for å gi bedre tjenester til eldre generelt og til mennesker med demens og deres pårørende spesielt
vi|1 er fullt i gang med en storstilt satsing på å heve kompetansen i de kommunale helse- og omsorgstjenestene
vi|1 har styrka investeringstilskuddet til heildøgns pleie- og omsorgsplasser betydelig og vi|1 har laget en egen plan for å bedre tjenestetilbudet til mennesker med demens Demensplan tyvetyve|tjuetjue
utbyggingen av dagaktivitetsbud tilbud til personer med demens er den vi viktig satsing i Demensplan tyvetyve|tjuetjue
aktivitetstilbud kan bidra til gode og meiningsfulle opplevelser for den enkelte og avlastning til pårørende som ofte er i krevende situasjoner
regjeringen har varsla at vi|1 vil foreslå en endring i helse- og omsorgstjenesteloven om fastsetter en plikt for kommunene å tilby dagaktivitetstilbud til hjemmeboende personer med demens gjeldende fra første januar tyvetyve|tjuetjue
og for å legge til rette for dagaktivitetplasser i kommunene er det oppretta en egen tilskuddsordning som alle kommunene kan søke på
det er anslått et behov på ni tusen to hundre plasser mens det ved utgangen av tjueseksten var to tusen ni hundre og åttifire plasser i drift
i totusenogsytten har regjeringen lagt til rette for omlag syv hundre og femti flere dagaktivitetsplasser til personer med demens i totusenogsytten
dessverre så er tilskuddet utnytta i mindre omfang enn forutsatt
jeg meiner at kommunene nå har både sterke økonomiske insentiver for å bygge ut et aktivitetstilbud for personer med demens
undersøkelser viser at dette kan utsette behovet av dyrere tjenester og avlaste og forebygge helseskader hos pårørende i tillegg til at det gir bedre livskvalitet hos brukerne
og det er òg en god støtteordning staten har <ee> men dessverre så er det sånn at vi|1 fortsatt har utfordringer med å få kommunene til å bruke de pengene som vi|1 har bevilga til dette formålet øremerka
og jeg vil oppfordre kommunene spesielt nå og bruke det statlige tilskuddet som regjering og storting har bevilga for å bygge opp tilbudet før den varsla plikten trer i kraft tjuetjue
på denne måten så vil vi|1 nettopp skape et bedre tjenestetilbud for personer med demens og deres pårørende
<ee> da er det en dårlig disponering <ee> og derfor er det viktigere da å bruke de pengene som ikke blir brukt på andre satsingsforslag for eksempel det å heve kompetansen i tjenesten
kulturelle spaserstokken handler om det å gi kulturelle tilbud
det er viktig og det er bra for livskvaliteten
musikkterapi handler om på en profesjonell måte bruke musikk integrert i pl <ee> behandling pleie og omsorg av mennesker med demens
derfor har denne regjeringen valgt å styrke bevilgningene nettopp til musikkterapi som en etter- og videreutdanning for ansatte i sektoren
da går vi til spørsmål tre fra representanten Kjersti Toppe til klima- og miljøminister Vidar Helgesen
president la meg først si at jeg setter stor pris på det arbeidet som er gjort lokalt for laksefiskebestandene i Hardanger
den type lokalt <ee> engasjement er svært viktig i forvaltningen av anadrome laksefiskene
når det gjelder den planlagte genbanken for lask laksefiskbestander fra Hardanger så ble den omtalt i budsjettproposisjonen for tyvesytten|tjuesytten
det kom nye kostnadsanslag i tyveseksten|tjueseksten som viste at genbanken ville koste seksogseksti|sekstiseks millioner kroner som er en kostnadsøkning på over femti prosent i forhold til tidligere anslag og fordi prisen var økt så mye besluttet regjeringen å ikke bygge genbanken
ved Stortingets behandling av budsjettet ble det heller ikke bevilget penger til formålet
den fjerde april i år behandlet Stortinget et representantforslag om å ta vare på truede bestander av villaks og sjøørret i Hardanger
ved behandlingen forelå det et forslag fra et mindretall i energi- og miljøkomiteen om å be regjeringen sikre fullføring av arbeidet med å etablere en genbank for laksefisk fra Hardanger
det forslaget fikk ikke flertall ved avstemningen i Stortinget
i tyvefemten|tjuefemten og tyveseksten|tjueseksten er det samlet inn materiale fra laksefiskbestandene fra Hardanger som kunne være aktuelle for en genbank
det <ee> innsamlede materialet vil bli tatt vare på på Ims i Rogaland inntil videre
laksefiskbestanden i Hardanger kommer fortsatt til å være omfattet av det øvrige arbeidet som drives for å ta vare på villaksen i Norge
i det arbeidet gjennomfører vi strenge regulereringer i fisket
vi bruker også store ressurser på å bekjempe lakseparasitten Gyrodactylus salaris og på kalking i forsurede vassdrag
de viktigste påvirkningene på de ville laksebestandene i dag er lakselus og rømt oppdrettsfisk
tiltak og virkemidler på dette feltet er fiskeriministerens ansvarsområde og vi har tett dialog om disse utfordringene
ja president <ee> som <ee> jeg har vært inne på så var altså situasjonen at den veldige økningen i kostnadene gjorde at vi ikke fant rom for genbanken i budsjettet
men siden <ee> budsjettforliket hvor det altså heller ikke ble avsatt midler til en genbank så har vi satt trykk på å få til en midlertidig løsning med oppbevaring av det innsamlede materialet
det gir oss et pusterom til å vurdere neste skritt men ingen konklusjon er dratt i trukket i så måte
president <ee> jeg legger jo nå vekt på å gjennomføre den midlertidige løsningen som vi har funnet for det materialet som ble samlet inn i tyvefemten|tjuefemten og tyveseksten|tjueseksten
strenge reguleringer i fiske som vi har vært inne på bekjempelse av lakseparasitt <ee> kalking og <ee> ikke minst <ee> det nye trafikklyssystemet som for oppdrettsnæringen som skal redusere påvirkningen på de ville laksebestandene
da går vi til spørsmål <INAUDIBLE> fire representanten Lasse Juliussen til helse- og omsorgsminister Bent Høie
et godt eksempel på et slikt prosjekt som viser hvordan|1 frivillighet kan bidra til aktivitet og livsglede er HamKams prosjekt Minneballen
her brukes fotballinteresse som utgangspunkt for samvær og mimring
vil statsråden støtte vårt forslag for å få i gang flere slike prosjekter
president regjeringen vil styrke tilbudet til personer med demens
vi|1 har som mål at mennesker med demens skal få oppleve å leve i et aktivt fellesskap med andre og legger til rette for både mer fysisk og sosial aktiviteter tilpassa den eng enkelte
og jeg er glad for at Arbeiderpartiet deler denne målsettingen
i arbeidet med Demensplan tyvetyve|tjuetjue fortalte brukere og pårørende oss at dagtilbud er viktig for å ha et godt liv med demens
regjeringen vil fremme et lovforslag som fastsetter en plikt for kommunene å tilby et dagaktivitetstilbud til hjemmeboende med demens gjeldende fra første januar tyvetyve|tjuetjue
i totusenogtolv ble det oppretta en øremerka tilskuddsordning for å stimulere kommunene til oppbygging av den type dagaktivitetstilbud
prosjekter av den typen Arbeiderpartiet etterlyser vil kunne gjennomføres inn forbi rammen av denne tilskuddsordningen
det er blant annet gitt tilskudd til prosjekter som har prøvd ut ulike modeller og ulikt innhold i aktivitetstilbudet
gjennom andre ordninger gis det tilskudd til utvikling og utprøving òg av miljøterapeutiske metoder som for eksempel bruk av sang og musikk i behandlingstilbudet
tilskuddet har vært utnytta i mindre grad enn forutsatt og ønska
undersøkelser tyder imidlertid på at kommunene har nå sterke insentiv til å bygge opp et dagtilbud
sammenholdt med den varslede plikten til å tilby et sånt tilbud bør kommuner ha tilstrekkelig insentiver nå til å bygge opp ut dagaktivitetstilbudet til hjemmepers hjemmeboende personer med demens fram mot tyvetyve|tjuetjue
heller enn å opprette nye tilskuddsordninger med samme formål ønsker regjeringen at kommunene skal benytte de ordningene som allerede eksisterer
takk president og takk for svaret
<ee> det er jo bra at de mål som Stortinget har satt for demensomsorgen <ee> følges opp og at det finnes en ordning
det er jo noen bekymringer knytta til den blant annet at den jo kun <ee> dekker en en mindre del av kommunenes totale kostnader knytta til både etablering og drift
<ee> i tillegg så ser vi jo at det går sakte med byggingen av nye plasser
så er det òg en utfordring at ordningen som finnes i dag kun retter seg mot <ee> hjemmeboende med demens
vi ser jo at det er et behov for lett tilgjengelige penger som kan stimulere til tiltak og aktiviteter som vi veit virker innafor både kultur og fysisk aktivitet for eksempel ikke bare for hjemmeboende men au for personer i sjukehjem og omsorgsboliger ikke minst
så spørsmålet er jo om statsråden ser at en slik ordning som vi foreslår ville ha vært|1 viktig i kommunenes arbeid med å fylle <ee> nye dagsentre og dagtilbud med innhold
vi|1 har tilskuddsordning til dagaktivitetstilbud for hjemmeboende også har vi|1 ulike tilskuddsordninger for <ee> mer prosjekter retta inn mot òg <ee> sykehjem
<ee> det er jo sånn at kommunen i utgangspunktet har òg gode økonomiske insentiver spesielt når det gjelder hjemmeboende personer med demens utover de statlige tilskuddsordningen ved faktisk å etablere <ee> tilbud
så jeg tror òg at der er behov for president å òg rett og slett jobbe mer systematisk med kommunene på det og <ee> se hvilke tilbud som faktisk gir gode <ee> effekter og lære av hverandre
det er nettopp det som òg skal gjøres gjennom reformen Leve hele livet
<ee> når vi ser at ordninger ikke blir fullt ut <ee> benytta ut fra det som var målsettingen så er det jo mulig å stille s flere spørsmål ved blant annet om ordningen treffer bra nok om den treffer det behovet som fins
jeg viste i mitt hovedspørsmål mitt første spørsmål til det prosjektet HamKam har fått på plass sammen med Nasjonalforeningen for folkehelsen
HamKam sier jo sjøl at de håper å kunne drifte det her som et varig tiltak men at prosjektmidla de har fått fra Nasjonalforeningen har vært|1 utløsende
og vi ser at fotballklubber og andre frivillige aktører fra heile bredden av lag og foreninger kan være viktige samarbeidspartnere i demensomsorgen
jeg meiner jo at vårt forslag vil kunne gi kommuner <ee> og fylker et godt verktøy til å stimulere til å utløse den type frivillig innsats
<ee> så meiner statsråden <ee> at det vil ser statsråden at det det her vil kunne være viktig og det å legge re bedre til rette for samarbeid med frivillige vil være viktig for å nå de måla som vi har satt for demensomsorgen
president <ee> jeg er òg veldig positiv til at både Nasjonalforeningen og Extrastiftelsen og andre <ee> tilbyr penger til gode prosjekter
det er et veldig godt supplement til de pengene som bevilges <ee> til Helsedirektoratet som de forvalter som kommunene kan søke på
jeg har òg etterspurt det som representanten tar opp som er et veldig godt spørsmål
er den tilskuddsordningen som vi|1 har i dag er den d vanskelig å bruke
og det er et spørsmål som jeg har stilt mye når jeg har vært ute i kommunene og svaret som jeg får fra de kommunene som bruker ordningen er at nei det er han ikke <ee> for hvis vi hadde fått innspill på at den var lite tilgjengelig så ville jeg selvfølgelig vært åpen for å ha gjort endringer i ordningen
vi går til spørsmål nummer fem fra representanten Tove Karoline Knutsen til helse- og omsorgsminister Bent Høie
regjeringa har fra totusenogsytten foreslått å endre kriteriene for dagens investeringstilskudd til kun å gjelde prose prosjekter med netto tilvekst av heldøgns omsorgsplasser
dette er vedtatt før regjeringens lovendring om å innføre ventelister som skal gi bedre oversikt over behovene i sektoren har trådt i kraft
<ee> hvordan|1 forsvarer statsråden en så stor omlegging av investeringstilskuddet når tallgrunnlaget er usikkert og motviljen er så stor både i fagmiljøene og i kommunesektoren
president regjeringen foreslo i statsbudsjettet for tjuesytten en omlegging av investeringstilskuddet fra sj fra tjuetjueén til å kunne omfatte plasser som gir netto tilvekst
dette slutta Stortinget seg til i budsjettforhandlingene før jul
de tre siste årene har regjeringen prioritert en høgere sats og en høgere ramme for investeringstilskudd enn hva tidligere regjering har gjort og i disse årene har det òg vært en høg aktivitet fra kommunen sin side
mange uhensiktsmessige plasser er bytta ut og renovert gjennom handlingsplan for eldreomsorg og gjennom investeringstilskuddet til heildøgns omsorgsplasser
det har imidler vært et problem at vi|1 ikke har hatt nok kunnskap om behovene framover om kommunenes planer og om tilstanden på eksisterende bygg
regjeringen har derfor i samarbeid med KS tatt initiativ til en rekke utredninger for å få ny og oppdatert kunnskap og vi|1 har nå et bedre kunnskapsgrunnlag til å fatte beslutninger enn tidligere
utredningene som er gjort sannsynliggjør at det er behov for flere plasser i årene som kommer
dette må vi|1 ta hensyn til gjennom virkemiddelapparatet med har tilgjengelig
derfor foreslo regjeringen å legge om ordningen fra tjuetjueén noe som òg Stortinget har vedtatt
sjøl om kommunen siden nittennittisyv har kunnet søke om midler til å renovere <INAUDIBLE> og utskifting er det vedtatt en overgangsordning for årene tjuesytten til tjuetjue
i denne perioden kan det òg søkes om investeringstilskudd til renovering og utskifting av eksisterende bygningsmasse
men når overgangsperioden er slutt meiner regjeringen at det viktigst at nasjonale virkemidlene da stimulerer til at det bygges flere plasser i tråd med at òg behovene da veldig stor grad tiltar
fra tjuetjueén må kommunene bruke den ordinere rammen til oppgradering og vedlikehold som de får gjennom inntektssystemet
regjeringen lytter til kommunens innspill vurderte behovene og følger situasjonen utover i tjuesytten nøye
samtidig må vi|1 erkjenne at tilskuddet må brukes til å dekke brukernes behov og det må bety at vi|1 må få flere heildøgnsplasser for omsorg og det er det òg investeringstilskuddet skal stimulere til
ja president <ee> forskerne har jo litt ulike svar på hva vi egentlig trenger vi som nå begynner å bli gamle
vi trenger antagelig et mykje|mye større mangfold av tilbud enn det regjeringa legger opp til
så det er viktig å tenke mangfold
<ee> fra investeringstilskuddet ble innført i totusenogåtte fram til totusenogfemten så sto det faktisk nøkkelferdig syv tusen syv hundre nye og renoverte plasser og det er veldig viktig å notere seg
og så gikk det litt trått for investeringstilskuddet og hvis jeg skal være ærlig og hvis vi skal bruke litt god hoderegning så må man vel kunne si at det skriver seg tilbake til Erna Solbergs si tid som kommunalminister
men det var en anna ting som skjedde da
<ee> i den stillstanden som var i kommunene så kom det altså bare ett tusen seks hundre og nitti nye årsverk i pleie og omsorg mens det kom toogtyve|tjueto tusen nye i på rød-grønn vakt
kan statsråden fortelle hvor mange nye årsverk som har kommet i pleie og omsorg på hans vakt
vi|1 ser òg at <ee> <ee> kommunene har fått betydelig bedre kommuneøkonomi under denne regjeringen og prioriterer ikke minst <ee> pleie- og omsorgssektoren <ee> både ved investeringssiden og når det gjelder å ansette flere flere årsverk
<ee> så er jeg heilt enig med representanten i at der er behov for et mer mangfold
og jeg er òg heilt enig i de som sier at flere eldre kommer til å bo hjemme lengre og det er jeg veldig glad for ikke minst som følge av omsorgsteknologi
men jeg advarer veldig sterkt mot en forestilling om at når vi|1 blir så mange flere eldre og vi|1 lever så lenge at det vil føre til en reduksjon i behovet for heildøgns pleie og omsorg
nei det kommer til å være et stort behov for økt antall heildøgns pleie- og omsorgsplasser i årene framover
sjøl om behovet veksten kommer til å være mindre så kommer det til å være en betydelig vekst hvis en ikke tenker på mangfoldet
president det er jeg faktisk enig i
vi har behov for flere plasser men vi har ogsgå behov for folk som jobber sektoren og vi har behov for mange andre typer løsninger og jeg er dessverre redd for at statsråden og denne regjeringa ikke ser på de andre løsningene
de tallene jeg har fått fra HoD og fra SSB tyder på at rundt fjorten hundre nye årsverk per <ee> år på helseministerens vakt
hvis det er flere så er det bra men det er likevel langt under den årsverksveksten som vi hadde på rød-grønn vakt
og da tenker jeg er det ikke litt <ee> kleint og en liten fallitterklæring at statsråden klokka fem på tolv eller to minutt på tolv plutselig ikke har oppe en eldrereform som skal ha dette innholdet som han så langt har sagt nei til
<INAUDIBLE> merkelig statsråd
president <ee> det er heilt feil
fundamentet for den reformen er mye av det som er gjennomført til nå
<ee> det handler om at vi|1 har <ee> innført lovfesta rett til heildøgns pleie og omsorg krevd at kommunene fører ventelister mot Arbeiderpartiet sine stemmer
at vi|1 nå har òg kommet med en kommunehelsetjenestelov som stiller krav til kompetanse <ee> mot Arbeiderpartiet sine stemmer
stokk spørsmål seks er trukket
spørsmål syv fra representanten Torgeir Micaelsen til helse- og omsorgsminister Bent Høie
<ee> president regjeringen har brukt uforholdsmessig mye tid ressurser og verdifull kompetanse på å foreslå utrede og innføre systemer som ikke gir eldre et bedre tilbud
det kan synes som om regjeringen hovedsakelig har brukt tiden på skrivebordsreformer
først nå hører vi statsråden snakke om at han skal lytte til kommunene gjennom innspill til en reform som ennå ikke har hørt startskuddet
mener statsråden han driver god eldrepolitikk når han stadig går på tvers av faglige råd kommuners innspill og eldres ønsker
president regjeringen har tatt svært mange grep som vil gi bedre tjenester til eldre
vi|1 har forsterka de økonomiske virkemidlene for kompetanseutvikling og er i gang med en storstilt satsing for å heve kompetansen i de kommunale helse- og omsorgstjenestene
vi|1 utdanner flere ledere og stiller tydelige krav til ledelse
vi|1 har styrka investeringstilskuddet til heildøgns omsorgsplasser betydelig
vi|1 har lagt en egen demensplan som er utvikla i tett samarbeid med mennesker som har demens og deres nærmeste
vi|1 <INAUDIBLE> arbeider med å innføre en trygghetsstandard for sykehjem som er under utprøving og vi|1 stiller krav til legemiddelgjennomgang for alle beboere på sykehjem
vi|1 har innført rett til sykehjemsplass eller tilsvarende bolig og redusert egenandelen for de som mot sin vilje blir plassert på dobbeltrom
denne regjeringen har satsa målretta på å øke kapasitet kompetanse og kvalitet og det har vært heilt nødvendig å få på plass disse endringene før vi|1 nå er i gang med en kvalitetsreform i tjenesten for eldre
mange eldre opplever store forskjeller i helse mestring trivsel og trygghet og vi|1 vet at kvaliteten på tjenestene varierer mellom kommunene og innad i kommunene
mange steder fører sein hjelp og mangelfull tjeneste <ee> <ee> til at sykdommer og plager forverres at alderdommen blir tung og vanskelig både for de eldre <INAUDIBLE> men ikke minst og for de pårørende
derfor har vi|1 satt i gang arbeidet med reform hvor målet er at eldre skal få hjelp til å mestre heile livet at pårørende skal slippe å slite seg ut at ansatte skal kunne bruke sin kompetanse
vi|1 skal finne verktøy som fungerer i praksis og sørge for at de blir tatt i bruk i heile landet
og vi|1 griper fatt i de områdene som oftest dessverre svikter mat aktivitet og fellesskap helsehjelp og det å ha tjenester som henger sammen
og Leve hele livet er derfor en reform som vil bli ti til i samarbeid med de som trenger tjenestene de som yter tjenestene og de som er ansvarlige for tjenestene
vi|1 har erkjent at vi|1 ikke kan viske ut <INAUDIBLE> kvalitetsforskjeller og legge planer bare ved et skrivebord i hovedstaden
derfor skal vi|1 òg ut i landet og ha med de som har skoene på
sånn skal pasienter og pårørendes helse og tjenester og bli en realitet gjennom en kvalitetsreform for eldre og jeg er veldig glad for å høre at Arbeiderpartiet er veldig enig i denne reformen
det lover bra for da og regjeringen i neste periode skal ha brei støtte for å gjennomføre reformen
<ee> president det som er bra med både svaret fra statsråden om den politiske debatten om eldreomsorg er at det er ser ut til å være enighet om et par forhold
<ee> en lang rekke av disse forslagene som statsråden her henviser til har jo helt tverrpolitisk tilslutning noe som bygger på planverk fra forrige periode og som har fått enstemmig oppslutning her i Stortinget
det er jo veldig bra
derfor tok jo vi til orde for <ee> å gjøre noe med dette allerede for to år siden men erkjente jo at vi kan ikke fra Stortinget igangsette arbeidet med en stor eldrehelsereform
det er det regjeringen som må gjøre
derfor er det grunn til på nytt å stille spørsmålet hvorfor det nå helt på slutten av denne perioden nå igangsettes et arbeid som er i tråd med Arbeiderpartiet tenker
det er for eksempel sånn at det er først nå vi|1 får på plass et kvalitetsregister for de kommunale helse- og omsorgstjenestene
det var et arbeid som vi|1 måtte starte på når vi|1 kom inn i regjeringskontorene
jeg tror representanten <ee> er klar over hvor mye <ee> tid og arbeid det krever å etablere den type kvalitetsregister for en sektor som <ee> som ikke har hatt det før
vi|1 har innført inn inn <ee> etablert nasjonale kvalitetsindikatorer men ikke minst så handler det òg om tidspunkt på et tidspunkt der vi|1 har utdanna nok ledere i sektoren
ja president jeg må si det er <ee> altså det var mye bra i det svaret men det er helt nytt for meg at det er disse <ee> programmene for lederutvikling som for så vidt for øvrig er veldig bra som er det som har stoppet regjeringen med å sette i gang arbeidet med bedre eldrehelse i løpet av de siste få fire årene
så jeg står fast ved det
mener statsråden at tidsbruken har vært riktig
ja president <ee> tidsbruken den har vært riktig og den har vært fornuftig
den feilen ønsker ikke denne regjeringen å gjenta
<ee> og det er blant annet en av grunnene til at denne reformen nå kom på et riktig tidspunkt og skal òg bli gjennomført etter det som er vår vurdering på en riktig måte
spørsmål åtte fra p representanten Marianne Aasen til kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen
som Norsk Sykepleierforbund viser til så er det stor sykepleiermangel og vi står i fare for å mangle tredve|tretti tusen sykepleiere innen tjue år
samtidig så har søkertallene til utdanningen gått opp med to komma syv prosent og det er totalt tre tusen fem hundre og sekstiseks flere søkere enn i totusenogseksten ifølge Samordna opptak
likevel så foreslår Høyre-Fremskrittspartiet-regjeringen ingen flere studieplasser i statsbudsjettet for tjuesytten
hvordan vil statsråden da sikre nok sykepleiere i eldreomsorgen
fremtidige personell- og kompetanseutfordringer i helse og omsorgstjenestene også når det gjelder sykepleiere kan ikke møtes bare med enkelttiltak men må møtes med flere tiltak samtidig
da spiller både utdanningskapasitet gjennomføring rekruttering innovasjon oppgavedeling og organisering og en rekke andre faktorer inn
dette er sentrale temaer i både primærhelsemeldingen <ee> stortingsmelding tjueseks Fremtidens primærhelsetjeneste og Nasjonal helse- og sykehusplan
meldingene omtaler endrede og økende personell- og kompetansebehov også når det gjelder sykepleiere og det fremmes tiltak for å møte behovene
god ledelse kompetansehevende tiltak og muligheter til videreutdanning er viktig for å rekruttere og beholde sykepleiere i de kommunale helse- og omsorgstjenestene
regjeringen satser på dette i arbeidet med å få flere til å velge slike jobber og dette er løftet frem i nevnte stortingsmeldinger
jeg vil også fremheva at det er særdeles viktig at kommunene få følger opp sitt ansvar for å tilrettelegge for god praksis
det gir mange fordeler for kommunene å ta imot og veilede sykepleierstudenter i praksis
gjennom relevante prosjektoppgaver forberedes studentene på sitt kommende yrke og ansatte i kommunesektoren blir oppdatert og stimulert til faglig refleksjon og vi får tilgang til bredere fagmiljøer ved utdanningsinstitusjonene
dermed øker også muligheten for å utvikle fag- og forskningssamarbeid og innovasjon
samlet sett kan dette bidra til økt kompetanse og bedre kvalitet i de kommunale helse- og omsorgstjenestene
<qq> positive erfaringer fra praksisstudier vil også kunne bidra til rekruttering av arbeidskraft gjennom at kommunene kan motivere sykepleierstudenter til å søke jobb hos dem når de er ferdig utdannet
regjeringen har i årets statsbudsjett satt av om lag én komma to milliarder kroner til tiltak i Kompetanseløft tyvetyve|tjuetjue som er regjeringens plan for rekruttering kompetanse- og fagutvikling i de kommunale helse- og omsorgstjenestene frem mot tyvetyve|tjuetjue
kompetanseløftet omfatter i budsjettårene t og budsjettåret tyvesytten|tjuesytten over femti tiltak fordelt på seks strategier
vi har økt bevilgningene til videre- og etterutdanning av ansatte i de kommunale omsorgstjenestene og i dette ligger også økt bevilgning til de nasjonale lederutdanningene for primærhelsetjenesten slik at det fra høsten tyveseksten|tjueseksten var hundre og seksti ledere som begynte på dette studiet
vi trenger ledere som vet hvor skoen trykker som vet å etterspørre ansatte med riktig kompetanse og som organiserer arbeidet godt
når det gjelder opptak til sykepleierutdanningen <ee> som da er én del av dette rekrutteringsarbeidet så er det heller ikke der slik at det blir færre utdannede
det m går med andre ord i riktig retning
president <ee> ja her fikk vi høre mange gode tiltak som gjøres for å bedre kvaliteten når det gjelder sykeb sykepleie som fag og hva vi kan gjøre kommunene og hva som kan gjøres på <ee> utdanningsinstitusjonene våre <ee> og så videre
men det jeg spurte om da var hvordan vi skal <ee> øke antall personer som faktisk jobber som sykepleiere utover det som er i dag <ee> og det synes jeg ikke statsråden svarte noe på fordi at vi trenger flere sykepleiere
vi trenger ikke bare bedre kvalitet men trenger flere sykepleiere
og i likhet med <ee> en del andre områder <ee> hvor det er større behov for <ee> kompetanse i ar i i arbeidsmarkedet fagskoler flere som har tatt fagskoler
der har det ikke kommet flere studieplasser
det har så det er så vidt det er kommet <ee> noen studieplasser på i IKT hvor vi trenger massivt mange flere studieplasser
der har vi har det heller ikke blitt lagt fram noe fra regjeringen eller ve svært li ve svært få plasser sammenliknet med behovet
så hvorfor vil ikke regjeringen etablere flere studieplasser
president <ee> regjeringen er for å etablerere flere studieplasser og har jo også gjort det
<ee> for helseområdet så er det for eksempel <ee> aktuelt med studieplasser innenfor helseteknologi som vi har bevilget penger til
<ee> men så er det jo sånn at den største diskusjonen med Arbeiderpartiet om studieplasser har jo vært <ee> at Arbeiderpartiet har i hvert fall tilsynelatende ønsket å bruke det som en slags motkonjunkturpolitikk <ee> og det mener jeg har vært en dårlig idé og dårlig politikk for det er først og fremst da nye arbeidsplasser man trenger
president <ee> hvorfor Arbeiderpartiet fremmer forslag om flere studieplasser <ee> in d har åpenbart Røe Isaksen bedre svar på enn oss tror han at det handler om motkonjunkturpolitikk
det handler om et behov
du kan sp <ee> statsråden kan jo spørre da Sykepleierforbundet kan jo spørre IKT-Norge da om det handler motkonjunkturpolitikk for dem
det handler om at det er ledig de det er ledige jobber som besettes av fagfolk og det er derfor vi må øke antall studieplasser også
<ee> og så er det riktig at det økes men ikke i nærheten av det behovet så fortsatt så står spørsmålet ubesvart
hvorfor gjør ikke regjeringen mer for å mette behovet vi har framover med å eta utdanne nok sykepleiere
men la nå det ligge for nå er det sykepleierstudenter vi snakker om
nei det det det det enkle <ee> det enkle og kompliserte svaret er at regjeringen har da brukt mest ressurser på andre rekrutteringstiltak som er viktig i helsevesenet og for den kommunale helse- og omsorgstjenesten
så <ee> er det viktige for oss at når vi ser på tallene så går det også i riktig retning altså det blir flere sykepleierstudenter
spørsmål nummer ni fra representanten Freddy de Ruiter til arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie
ny pleiepeie <ee> pengeordning blir en forbedring for mange men noen får det betydelig vanskeligere
foreldre til utviklingshemma ungdom over atten år som tidligere har hatt rett til pleiepenger når ungdommen har blitt alvorlig eller kritisk syk mister nå denne retten
det gjelder få familier men de rammes hardt
det framstår som en uforståelig endring
hvordan vil statsråden sikre at disse familiene ikke får enda flere belastninger som en konsekvens av denne innstramminga
president jeg er glad for at <ee> representanten er enig i at regjeringens forslag til <ee> ny pleiepengeordning blir en forbedring for <ee> de aller fleste
<ee> det var det også stor enighet om her på Stortinget for et par uker siden da det ble vedtatt en ny ordning
i dag er ordningen preget av et komplisert <ee> regelverk med mange krevende skjønnsvilkår og unntak
det gjør at det er vanskelig å forstå for pårørende og utfordrende for forvaltningen å saksbehandle
i ny ordning ønsket vi derfor å forenkle regelverket samtidig som vi ønsket å utvide ordningen slik at vi kunne innlemme flere foreldre og deres syke barn
ett av grepene var å slå sammen to ulike bestemmelser der den ene hadde en aldersgrense på tolv år og den andre på atten år
vi mente at det var riktig at foreldrene skulle få pleiepenger så lenge barna anses som barn etter folketrygdloven og foreslo derfor en generell øvre ald aldersgrense på atten år
det er en betydelig utvidelse
når barn fyller atten år regnet de som voksne og får de selvs <ee> og får selvstendige rettigheter i folketrygden som voksne
dette gjelder for funksjonshemmede som funksjonsfriske
når en person fyller atten år vil vedkommende kunne få egen livsoppholdsytelse fra staten som for eksempel uføretrygd som skal sikre at personen kan få dekke sine nødvendige behov
videre kan hjelpestønad yt ytes til varig syke personer med særskilt tilsyn og pleiebehov slik at disse kan få etablert privat pleie
det gjelder selv om personen bor hjemme hos foreldre etter fylte atten år
vi foreslo derfor å oppheve dagens unntaksregel om at det kan gis pleiepenger til foreldre til hjemmeboende psykisk utviklingshemmede over atten år i perioder de <ee> de har en svært alvorlig sykdom
jeg vil påpeke at det er et kommunalt hovedansvar å tilby nødvendige helse- og omsorgstjenester til <ee> familier med store omsorgsforpliktelser
den gruppen representanten omtaler vil være kronisk funksjonshemmet og ha varige behov også etter atten år
disse familiene vil ha god tid til å planlegge og etablere et samarbeid med det kommunale hjelpe- og tjenesteapparatet også om hvordan akutte situasjoner skal håndteres
jeg har tillit til at kommunene og sykehusene i samarbeid med pårørende kan håndtere dette
jeg vil også påpeke at vi nå inkluderer varig syke barn i pleiepengeordningen
disse <ee> er i dag inne bare i helt snevre unntakstilfeller
det er en stor utvidelse og vil komme mange familier med utviklingshemmede personer til gode
<ee> president dette er en <ee> liten gruppe <ee> men en <ee> en <ee> familier som allerede har det veldig veldig tøft
så hvem skal følge disse barna når de blir over atten år hvis foreldre mister pleiepengerettigheter i i lovverket
statsråd <qq> Hauglie
president <ee> pleiepenger <ee> vil i framtiden som i dag være en midlertidig <ee> inntektssikring for <ee> yrkesaktive foreldre som skal <ee> pleie sine syke barn
i tillegg til det så har vi også hjelpestønad og vi har også omsor den kommunale omsorgsstønaden
det er et kommunalt ansvar i dag <ee> å sørge for gode forsvarlige tjenester til sine innbyggere
omsorgsstønad er nevnt
i tillegg så kan også kommune ha andre ordninger hvor de tilbyr eller hvor de sammen med familiene lager et opplegg rundt familiene
<ee> det kan være ulike behov for fam for barn som eller de over atten år som bor hjemme eller som bor i institusjon
de som bor i situasjonen kan jo også få hjelp av andre
samtidig så vil det jo i veldig ofte være slik at det kan være bra for <ee> barnet eller en over atten år og ha med seg sin <ee> familie
jeg har tillit til at kommunene sammen med foreldrene og sykehusene vil kunne finne gode løsninger for de familiene det gjelder
<ee> president jeg er ikke sikker på om jeg deler den tilliten
<ee> når en ser hvordan <ee> faktisk systemet fungerer i dag så fungerer det veldig tilfeldig <ee> og og dette er svært utsatte familier
<ee> dessuten så er jo hjelpestønad en stønad som familien får fram til barn blir atten år og da bortfaller hjelpestønaden
omsorgsstønad eller det som tidligere ble kalt omsorgslønn er jo svært vilkårlig fra kommune til kommune <ee> sånn at det heller ikke er noen <ee> sikring i så måte
vil statsråden følge dette nøye
president jeg merker meg at representanten <ee> ikke levner mye tillit til kommunene
jeg velger å ha tillit til kommunene at de også vil kunne finne gode løsninger sammen med familiene
men til det konkrete spørsmålet om statsråden vil <ee> følge med på dette
ja det er åpenbart at vi må følge med på det
vi gjennomfører nå en stor reform innenfor pleiepengeordningen og vi innlemmer <ee> mer enn dobbelt så mange brukere anslagvis ni tusen flere brukere enn det som er i dagens ordning
vi dobler <ee> budsjettet
vi får <ee> vi gjennomfører betydelige forenklinger og forbedringer også ved at vi lemper på sykdomskravet
så at vi skal følge med på ordningen det er åpenbart
det er viktig at vi også <ee> passer på at ikke reformene har utilsiktede konsekvenser og <ee> den endringen som res representanten tar opp vil jo selvfølgelig være en av de tingene man vil måtte se på
spørsmål ti fra representanten Rigmor Aasrud til arbeids- og sosialminister Anniken Haugli
regjeringspartienes stortingsrepresentanter har flere ganger forsikra om at regjeringa vil ordne opp sånn at utbetalingsinformasjon fra Nav sendes i posten til dem som har behov for det
fortsatt får vi meldinger om at det ikke er gjennomført
hvorfor har ikke statsråden oppfylt disse løftene
president ja jeg har ved flere anledninger <ee> svart både muntlig og skriftlig på spørsmål fra Stortinget om Navs praktisering hva gjelder de månedlige utbetalingsmeldingene til pensjonistene
månedlige utbetalingsmeldinger som ikke inneholder ny informasjon sammenliknet med foregående må foregående måneds utbetalingsmelding anses derimot ikke å være en viktig melding som krever at meldingen sendes som post til de som har reservert seg eller ikke er digitale brukere
Arbeids- og velferdsetaten vil imidlertid alltid sende melding dersom ytelsen endrer seg utover <ee> reguleringer og satsendringer og vil fortsatt sende årsoppgaven til brukerne
har brukerne reservert seg mot digital post vil de få årsoppgaven <ee> og slike meldinger om endringer i posten
de som ikke har PC elektronisk identifikasjon eller kompetanse til selv å logge seg inn på Ditt Nav kan henvende seg til NAV Kontaktsenter og få disse utbetalingsopplysningene lest opp
i spesielle tilfeller kan brukere fortsatt ha behov for å dokumentere inntektsopplysninger
i slike tilfeller kan <ee> brukeren også be om utskrift av utbetalingsmeldingen
som jeg svarte representanten Erlend <ee> Wiborg niogtyvende|tjueniende mars i år vil veilederen ved NAVs Kontaktsenter sammen med den som ringer vurdere om det er behov for en utskrift i det enkelte tilfellet
slike behov vil for eksempel være om brukeren har behov for dokumentasjon til en lånesøknad eller for å klage ved mulige feilutbetalinger
jeg har bedt <ee> Arbeids- og velferdsetaten om å opptre smidig ovenfor de som henvender seg til NAV Kontaktsenter
dette er arbeids- og velferdsdirektøren forsikret meg om at de vil være og jeg har ingen indikasjoner på at jeg ikke følges i praksis
erfaringen <ee> så langt er at det er relativt få som nå ber om å få disse opplysningene tilsendt skriftlig
det var relativt mange henvendelser da dette var nytt men nå er hendvendelsene tilbake igjen på <ee> omlag normalt nivå
det vil si hvordan det var før endringen ble gjort
det er faktisk mange som trenger jevnlig brev i posten for å føle trygghet for at de får den pensjonen de skal ha
president ja som jeg har sagt <ee> både i forrige svaret og tidligere svar så har jeg vært opptatt av at NAV skal vise fleksibilitet nå særlig innledningsvis hvor dette er nytt og oppfattes som nytt blant mange av NAVs <ee> bukere
f <ee> og som jeg også sagt fortsatt så skal jo også NAV sende skriftlig informasjon i når informasjonen endrer seg
når det er den samme informasjonen måned etter måned så vil det ikke sendes ut skriftlig
det er da man kan ta kontakt med med NAV Kontaktsenter og få den enten opplest <ee> dersom man må ha det skriftlig fordi man skal da søke lån eller annet ja så kan man også få den printet ut
det er slik jeg har fått opptatt <ee> fått <ee> fått opplyst fra direktoratet så har ikke NAV <ee> systemer hvor man kan tilby utskrift løpende til enkeltpersoner
enten så gjelder det ingen eller så gjelder det alle så det betyr at en endring slik at man skal kunne få løpende utskrifter <ee> uansett det vil i så fall innebære at man alle må få det
<ee> datasystemene må da i så fall gjøres om og det må vevil bevilges hvert fall tredve|tretti millioner kroner for å rette det opp
derfor har jeg vært opptatt av at <ee> man skal få informasjonen når det er nye opplysninger men når det er den samme informasjonen måned etter måned ja så må man ta kontakt med NAV for å få det lest opp
meiner statsråden at statsråden har bedre forståelse for hva en pensjonist trenger enn for eksempel pensjonistforeningene som meiner at dette herre er helt feil
president <ee> som jeg si i mitt første svar så ser vi nå at <ee> antall hendvendelser til NAV Kontaktsenter <ee> er omlag på samme nivå som det var før man gjorde dette
så mye ty kan også tyde på at nå som dette har blitt mer kjent og man har fått mer informasjon om hva som gjelder og ikke gjelder så har det også beroliget mange <ee> pensjonister
for at slik at hva som er å anse som en viktig melding det er definert i eForvaltningsforskriftens paragraf ni
det handler om enkeltvedtak om forhåndsvarsel etter forvaltningsloven andre meldinger som har betydning for vedkommendes rettsstilling meldinger som av andre grunner er av særlig betydning for å sikre at <ee> sikre at vedkommende mottar
det vi sier med disse slippene trygdeslippene som vi diskuterer nå det er jo de trygdeslippene hvor det er den samme informasjonen som sendes ut eller som ville ha blitt sendt ut måned etter måned hvor det ikke er noen endringer i det som <ee> står
fortsatt så skal man da få informasjon når det er nye opplysninger åpenbart da er det jo andre opplysninger da må man få beskjed om det eller <ee> eller <ee> for eksempel årsoppgave som også mange vil være opptatt av
men når det ikke er endring i informasjonen så vil man som hovedregel ikke <ee> sende ut <ee> det
det kan man få via NAV Kontaktsenter
spørsmål nummer elleve fra representanten Sveinung Rotevatn til kulturminister Linda C Hofstad Helleland
reglene som skal hindre ulovlig nedlasting og deling av opphavsrettslig beskytta materiale på internett ble innført i åndsverkloven i tjuetretten
bakgrunnen var at ulovlig nedlasting har påført de som skaper og utøver kunst betydelige økonomiske tap
i loven så er det lagt inn strenge vilkår for utlevering av abonnementsopplysninger samt innført sikkerhetsmekanismer sånn at disse sakene skal få en forsvarlig saksbehandling
det er domstolene som etter en interesseavveining skal vurdere om internettilbyderne skal pålegges å utlevere identiteten til en abonnent
utgangspunktet er at abonnementet kan knyttes til en IP-adresse som har blitt brukt i forbindelse med ulovlig nedlasting av åndsverk som regel film
for at identiteten skal kunne utleveres så må domstolen finne at hensynene som taler for utlevering veier tyngre enn hensynet til taushetsplikten
ved vurderinga skal retten avveie hensynet til abonnenten mot rettighetshavers interesse i å få tilgang til de opplysningene sett hen til inngrepets grovhet omfang og skadevirkninger
i tillegg så skal Nkom som er Nasjonal kommunikasjonsmyndighet i forkant av rettens avgjørelse ta stilling til om tilbyderen skal fritas fra taushetsplikten
president det er altså strenge vilkår som det er lagt til domstolene å vurdere
den konkrete saken som representanten Rotevatn viser til er fortsatt til behandling i rettssystemet og derfor så <ee> finner jeg ikke det naturlig å kommentere den saken så lenge den ikke er endelig avgjort
Høyesterett har imidlertid nylig i en annen sak vurdert spørsmålet om utlevering av abonnementsinformasjon
i Høyesteretts kjennelse av tjuesjette april ble identiteten til åtte IP-adresser som kunne knyttes til fildeling av én enkelt film ikke utlevert rettighetshaveren
og bakgrunnen for det var at omfanget av krenkelsen og krenkelsene ikke tilfredsstilte lovens krav til utlevering
president derfor så mener jeg at Høyesteretts avgjørelser vise at loven balanserer de ulike interessene på en fornuftig måte
president <ee> representanten stiller et veldig relevant <ee> spørsmål som jeg ikke jeg trur <ee> det er siste gang vi er vitner til
vi kan ikke ha det sånn at <ee> alle som bor innafor <ee> den norske grensa skal forholde seg til den strenge personlovgivninga vår mens at <ee> aktører fra utlandet skal omgå den
<ee> og derfor så kjem|komemr jeg til også se nærmere på den problemstillinga og den aktuelle saken <ee> som <ee> blir tatt opp
<qq> spørsmål tolv fra representanten Hege haugeli Liadal Haukeland Liadal til kulturminister Linda C Hofstad Helleland
<qq> jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren
sangsolistene ved Den Norske Opera og Ballett er bekymra for framtida i forhold til at ledelse ønsker korttidskontrakter for framtidige sangsolister
i tjueseksten så inngikk sangsolistene en avtale om å ikke øke antall faste ansatte på grunn av den vanskelige økonomiske situasjonen
nå brukes argumentet kunstneriske hensyn
hva meiner kulturministeren om at Den Norske Opera og Ballett ønsker mer bruk av midlertidige stillinger i Norges største musikk- og scenekunstinstitusjon