scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
men det er spørsmålet er jo skal vi fortsatt la utviklingen <ee> gå sakte nedover eller skal vi skynde på den
det blir åpnet for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra representanten Anna Ljunggren
Ljunggren vær så god
ja Norge er jo i en spesiell situasjon fordi vi har tilnærma hundre prosent fornybar energi
og vi vet at verden vil etterspørre mer fornybar energi i tida fremover
Norge kan produsere <ee> ny fornybar energi i større grad enn det vi gjør i dag
vi kan importere noe
vi kan bruke noe i <ee> økt industriproduksjon her i landet
den mest effektive måten <ee> som jeg ser det på å øke produksjonen av fornybar energi i Norge er å reinvestere i eksisterende vannkraftanlegg
mener statsministeren at det bør satses på dette i tida fremover
ja president jeg mener at å reinvestere i eksisterende vannkraft er en viktig tiltak i tillegg til det vi nå gjør på å jobbe med spennende nye <ee> energiformer det å jobbe med vindkraft det å jobbe med offshorevindkraft
der er mange ting som kan som vil være energileverandører i fremtiden som vi har rom og teknologi til å kunne gjøre spennende løsninger
men å reinvestere i eksisterende <ee> <ee> eksisterende industri eller eksisterende vannkraft er viktig
<ee> det er ik
men det må også gjøres etter kommersielle regler og at de må <ee> kunne bære dette i form av prisene fremover
og <ee> <ee> så er det jo sånn at hvis vi skal eksportere fornybar energi så må vi jo da bygge mer kabler <ee> og det har jeg ikke hørt at Arbeiderpartiet har vært sterke talsmenn for
da går Stortinget til neste hovedspørsmål
det er fra representanten Magne Rommetveit
Rommetveit vær så god
det er ikke et prosjekt som tidligere har vært inne i noen nasjonale transportplaner
det har vært investert mye for å gjøre veien sikrere på den vei <ee> på dette tidspunktet men denne regjeringen gjorde altså valget om at vi må faktisk bygge en helt ny
det fastsatte vi i desember totusenogfemten
det er riktig at i underlagsmaterialet fra etatene så har det ligget inne en tidlig oppstart i tråd med dette
det har selvfølgelig konsekvenser for hvordan du kan gjennomføre et prosjekt
men jeg er opptatt av at vi skal bygge denne veien så raskt som vi klarer og <ee> jeg er interes syns det er interessant når KrF og Venstre sier at de er villige til å se på nye prioriteringer
da vil vi alltid diskutere det med de
Magne Rommetveit til ho <ee> oppfølgingsspørsmål vær så god
vi ser for oss oppstart i tjuetjueén og dette årstallet er ikke tilfeldig
det er svært viktig at prosjektet blir starta opp innen utgangen av fireårsperioden
president det viser seg jo og det har jo også veisjefen vært ute med at de gjorde grunnleggende feil i regningen i sitt faglige grunnlag til oss
det betyr altså at dette veiprosjektet nå er har et kostnadsoverslag som har økt med fire milliarder kroner hvor statens andel er økt med tre milliarder kroner på grunn av regnefjell feil knyttet til bompengene som jo gjorde det
hadde det vært <ee> hadde den regnefeilen ikke vært så vært lettere å få det på plass tidligere i prioriteringene
og det totale kostnadsoverslaget er økt med syv milliarder kroner
det gjelder mange av veiprosjektene at det viser seg at det er dyrere
og vi er nødt til å ha fokus på kostnadsbiten
men her er den største forskjellen fra tjuetjueén-tallet er rett og slett at grunnlaget som etaten hadde var feil når de la det frem og det har de også innrømmet
første tilleggsspørsmål vil bli stilt av representanten Eirik Sivertsen
Sivertsen vær så god
president regjeringa har i tråd med den nasjonale transportplanen <ee> vi har lagt fram <ee> hatt et ønske om å regule <ee> redusere planleggingstida for <ee> samferdselsprosjekt
stort sett så har jo det bare vært prat så langt men regjeringa har likt å trekke frem to <ee> fyrtårn og det har vært Ringeriksbanen og Arna Stanghelle
for Ringeriksbanen og E16 Skaret Hønefoss så hoppa man over kommunedelplanfasen
det samme skjedde for Arna Stanghelle fordi ifølge regjeringa da det hasta med å realisere prosjektene
men president nå ser vi at sjøl disse ikke engang de her to fyrtårnene var annet enn kortstru <ee> korthus
regjeringa klarer ikke å prioritere pla penger til planlegginga sjøl <ee> nei til bygginga sjøl når <ee> prosjektet var ferdig planlagt
og da blir mitt <ee> spørsmål til statsministeren hva er poenget med å kutte i <ee> planleggingsprosessene få ned planleggingstida få planlegginga ferdig når man ikke klarer å prioritere penger til bygging
hvis du nå holder taletiden så vil vi greie to tilleggsspørsmål til
vær så god Solberg
president denne regjeringen har jo virkelig brukt penger på å bygge veier og <ee> vi har <ee> gjort <ee> endringer i planprosessene
kanskje det viktigste eksemplet på hvordan vi jobber nytt ble ikke nevnt av representanten nemlig gjennom Nye Veier det som faktisk nå viser seg både å være <ee> kunne bygge veier mer lønnsomt og planlegge raskere og kunne gjennomføre porteføljen <ee> fremover
men det er klart at <ee> når når du får store kostnadssprekker som det du har fått i dette prosjektet som er <ee> så vil det være en utfordring å få plass til alt innenfor en ramme
og der er det er nok slik hvis man går igjennom og ser på alle nasjonale transportplaner som vi har hatt så er det mange saker s prosjekter som ligger inne som blir forsinket nettopp på grunn av kostnadssprekker områder og annet som ikke er gjennomført
for eksempel er det ikke slik at i forrige regjeringsperiode at man gjennomførte alt man lovet i Nasjonal transportplan av prosjekter selv om man klarte å komme i havn med pengebeløpene man hadde lovet på det tidspunktet
og det skyldes at vi noen ganger får den <INAUDIBLE>
neste tilleggsspørsmål blir stilt av representanten Liv Signe Navarsete og deretter Audun Lysbakken
president jeg mener vi har ingen å miste
jeg mener at null-visjonen vår for drepte i trafikken skal gjelde uansett veistrekning i Norge
det skal dreie seg om det er i bytrafikken i Bergen eller om det er på E16 eller andre steder
heldigvis så går det fremover med trafikksikringen i Norge
færre blir drept
det er flere årsaker til det
en av de er å bygge ny vei
når du bygger ny vei og når du sørger for å separere trafikken sånn at den ikke er møtes så er det viktig
men argumentene her dreier seg om hele landet og veibyggingen
og en av grunnene til at vi har vært opptatt fra Høyre sin side og fra regjeringen sin side i å bygge mer ny vei fremfor bare å reparere på gammel vei er jo nettopp at ny vei kan gi bedre trafikksikkerhet
og derfor mener jeg at det går ikke an å si at det er tolerabelt med noen som helst dødsfall på veien
men derfor har vi også brukt penger på sikring av den veien og vi har brukt penger på å å planlegge for å bygge ny vei
siste tilleggsspørsmål blir stilt av representanten Audun Lysbakken
president folk i Hordaland har jo grunn til å være skuffet over at det som ble lansert som en feiring av <ee> E16 Arna Stanghelle og ny Vossebane i virkeligheten var en utsettelse
gjennom spørsmål som Bergens Tidende stilte til <ee> Jernbanedirektoratet forrige uke president så har det jo kommet fram at den forklaringen i beste fall var tvilsom
og derfor vil jeg gjerne spørre statsministeren nå er det sant som samferdselsministeren sa at Ringeriksbanen ble utsatt fordi etatene sa de trengte mer tid eller var det ikke sant
da får vi et siste svar i dag fra statsminister Erna Solberg
det er sånn at det er fullt mulig å bygge en del veier og jernbane raskere men det vil koste mer penger
og Ringeriksbanen er et prosjekt som selvfølgelig er plassert inn <ee> inn med fra tjuetjueén til tjuetjueto
og det forutsetter altså en rasjonell fremdrift i prosjektet som gjør at prosjektet har god fremdrift til den kostnaden som er altså sånn at man ikke bruker mer penger på det
det ville nok vært mulig å gjøre det enda raskere hvis man hadde brukt enda mer penger
men for oss som er opptatt av at vi skal bygge vei i hele landet så må vi passe på at hvert enkelt prosjekt faktisk drives på en måte som gjør at det har en mest mulig rasjonell fremdrift å gjøre det
og vi er altså opptatt av at prosjektene skal være realistiske å gjennomføre både budsjettmessig organisasjonsmessig og og og markedsmessig
og så skal det bygges ny E16 på strekningen Skaret Hønefoss samtidig
det er et fellesprosjekt mellom det
så utgangspunktet her er nok at man kan oppleve
man vil nok kunne forsvare at man kan bygge Ringeriksbanen fortere men den mest rasjonelle gjennomføringen av prosjektet kostnadsmessig organisatorisk er faktisk å begynne i tjuetjueén tjuetjueto
og så skal vi ta hensyn til at vi skal ha penger til veier i hele landet
det er en viktig prioritering for denne regjeringen
da er sak én ferdigbehandlet og Stortinget går til sak nummer to som er ordinær spørretime
det blir en rekke endringer i den opptatte spørsmålslisten og presidenten viser i den sammenhengen til den elektroniske spørsmålslisten i salappen
de forslåtte endringene i dagens spørretime foreslås godkjent
det første spørsmålet <ee> etter disse endringene <ee> er da spørsmål nummer tretten fra representanten Rasmus Hansson til ministeren for samordning av EØS-saker og forholdet til EU
må være den lengste tittelen i regjeringen president
<ee> da gir <ee> presidenten ordet til Rasmus Hansson
president spørsmålet til EU-ministeren som vel er kortformen <ee> <INAUDIBLE> Frank Bakke-Jensen <ee> lyder som følger
EU-minister Frank Bakke-Jensen siteres i ifinnmark.no <ee> sjette mars på at regjeringen har sitat jobbet aktivt opp mot EUs institusjoner for å ivareta norske interesser og sikre en balanse mellom næringsinteresser og vern
betyr det at Norge har jobbet aktivt mot følgende ordlyd i EU-parlamentets resolusjon om EUs arktispolitikk
<ee> president Europaparlamentet vedtok sekstende mars en resolusjon om en integrert arktisk politikk
forslaget om at det skulle arbeides for et for forbud mot utvinning av olje og gass i Arktis ble nedstemt i plenum men en paragraf som oppfordrer til forbud mot boring i islagte farvann blei stående
vi er glad for at et flertall i Europaparlamentet valgte å droppe en unyansert oppfordring til generelt forbud mot <ee> utvinning av olje og gass i <ee> Arktis
<ee> det er som kjent brei politisk oppslutning om at p <ee> petrilium petroleumsvirksomheta er en hovedpilar i den økonomiske aktiviteten også i nord og at den representerer unike muligheter for verdiskaping i Nord-Norge
fiskeri sjømat skipsfart og petroleumsnæringa utgjør til sammen ryggraden i Kyst-Norge og president må jeg få lov å legge til dem lever veldig godt side om side
fra norsk side har vi i flere år hatt en dialog med EUs institusjoner om Arktis og nordområdene
siden nordområdene er et kjerneområde for norsk utenrikspolitiske interesser er det viktig at vi søker forståelse for norske synspunkter og bidrar til at EUs arktispolitikk i størst mulig grad er basert på kunnskap og fakta om forholdene i nord
vi opplever at norske synspunkter etterspørres og verdsettes både i kommini kommisjonen og i Europaparam parlamentet
president selv om Europaparlamentets resolusjon ikke er bindende for EUs medlemsland eller EUs institusjoner har den vært svært viktig for oss å bidra inn i Europaparlamentets forberedel forberedelser av den her resolusjonen
og vi har hatt to hovedbudskap
riktig bruk det beste vern president
representanten Rasmus Hansson til oppfølging
<ee> jeg <ee> antar da at formuleringen bidra inn i Europaparlamentets <ee> dialog eller hva det nå var <ee> er en innviklet måte å si ja på
Norge har drevet lobbyvirksomhet i EU for å stanse denne formuleringen
<ee> og så kan vi jo bare slå fast at <ee> statsråden <ee> er av den oppfatning at riktig bruk er lik det beste vern og så da må bety oljevirksomhet i Arktis er det beste vern
Arktis er det området i verden som blir sterkest påvirket av oljevirksomheten
faktum om forholdene i nord er at fiskeri bosetting næringsvirksomhet og så videre trues av klimaendringene som skapes av oljevirksomheten
statsråd Bakke-Jensen
president <ee> internasjonal <ee> lov <ee> og havretten er noen av de viktigste verktøyene vi har <ee> for å å <ee> for å drive vår aktivitet og bo bosetting i <ee> i nord
<ee> det er sånn at det her var en <ee> lang resolusjon med veldig mange punkter
den <ee> sa på den ene sida at havretten skal gjelde
på den andre siden så hadde den punkter som gikk langt utover nasjonalstatens <ee> rettigheter i henhold til internasjonal lov
for oss har det vært viktig å poengtere at <ee> havretten skal gjelde kyststatens rettigheter skal gjelde
da er det også sånn president at vi har det har vært viktig for oss å å fremheve at <ee> det er kyststaten som skal bestemme hvilken|1 aktivitet det skal være i kyststatens territorier
det var viktig for oss i <ee> i kommunikasjonen mot EU
og så er det sånn president at det er nok et mer nyansert bilde av om det er olje energiproduksjon produksjon olje gass i Arktis som truer som <ee> sørger for <ee> klimaendringene
bruk av fossil energi er en viktig del av det
der kan jeg være enig med med representanten president men <ee> <ee> den sikre produksjonen av energi som Norge har fremført det er godt innafor det vi har <INAUDIBLE>
tilleggsspørsmål til representanten hvis han ønsker det
<ee> det var en god påminnelse president
<ee> regjeringen har jo et åpenbart problem med å forsvare dagens oljepolitikk i et <ee> klimaperspektiv og det problemet heter karbonbudsjett
det er et faktum at hvis vi i verden skal ha seksogseksti|sekstiseks prosent sjanse for å klare to-gradersmålet så kan vi ikke slippe ut mer enn åtte hundre tu åtte hundre gigatonn CO2 <ee> etter tjuesytten og vi slipper hvert år ut førti <ee> tonn CO2
det gir oss som klode <ee> og menneskehet cirka tyve|tjue år igjen med dagens utslipp mens regjeringen i Norge setter akkurat nå ny rekord med tildeling av letetillatelser i Barentshavet
og dette er <ee> lete og produksjoner som kommer i gang kanskje først om <ee> femten år altså akkurat når <ee> oljebruken og klimagassutslippene virkelig skal ned
er statsråden trygg på at det er samsvar mellom Norges EU-planer eller Norges <ee> oljeplaner og den klimapolitikken som er under utvikling i EU
president svaret er ja
<ee> EU vil være avhengig av <ee> ei stor satsing på fornybar energi der Norge følger programmene der vi er viktig bidragsyter både på teknologi på at vi har mye vannkraft på at vi utvikler mer vindkraft
en av de viktigste <ee> spørsmålene i EU det er hvilken|1 energimiks skal ta <ee> Europa og verden over fra kull veldig fossilbasert <ee> energi og til en reinere er energi i fremtida
der president vil gass norsk g gass spille en viktig rolle rett og slett for at det er nå en gang sånn med vind at det det blåser den ene dagen det blåser ikke den andre dagen
det er sånn med bølgekraft at det er bølger den ene dagen det er ikke bølger den andre dagen
da må man ha et anker i det her for å glatte og få en en energileveranse som kan være der hver dag
der vil gass spille en viktig rolle president i tiår på tiår på tiår fremover
Norge sin politikk her er helt i tråd med EU sin politikk
vi går da videre til neste spørsmål som reises av representanten Ruth Grung til forsvarsministeren
sjø sjøkrigsskolen utdanner offiserer som skal lede og drifte de mest moderne og avanserte systemer om bord på krigsfartøyene lede personell i kamp og bruke effektiv maktanvendelse på vegne av befolkningen
statsråd Ine Marie Eriksen Søreide vær så god
president regjeringa vil reformere Forsvarets utdanningssystem på en måte som ivaretar både egenarten til den militære profesjonsutdanninga sikre god kvalitet i utdanninga og kan tilpasses endra forutsetninger og behov
den pågående utdanningsreformen i Forsvaret er en struktur- og kvalitetsreform
den er blant annet drive|drevet fram av tilsvarende prosesser som vi har sett i sivil universitets- og høyskolesektor hvor hensikten er å konsolidere institusjonene og styrke den faglige kvaliteten gjennom bedre <ee> fagm mer robuste fagmiljøer
og den reflekterer også et behov for å effektivisere et utdanningssystem som koster to komma fem milliarder kroner i året
fokus på kvalitet i utdanninga må i framtida også gjelde for all utdanning i Forsvaret ikke bare på offisersutdanninga
og som representanten godt er kjent med så er offiserrollen i endring
i framtida så skal offiserene i større grad fokusere på å bli gode ledere og i mindre grad være spesialister på alle felt
det er da spesialistenes rolle
så morgendagens utdanningssystem må også speile dette på en god og framtidsretta måte
og president jeg tror det kan være fornuftig å se litt på hvordan <ee> utdanning distribueres i Forsvaret i dag
vi har seks akkrediterte høyskoler med til sammen sju hundre elever fordelt på en rekke linjer
vi har i tillegg <ee> utdanning til sammen på seksten geografiske lokasjoner
vi har ti fagskoler og seks befalsskoler
samtidig har Krigsskolens egne dekaner i dekanstudien slått fast at over femti prosent av fagene på krigsskolene har klare fellestrekk
og ved organisatorisk å sammenslå de t de seks høyskolene og befalsskolene så kan ressursene i større grad ses i sammenheng og de kan utnyttes bedre og de vil også gi bedre og mer robuste fagmiljøer
i dagens fragmenterte system med mange små fagmiljøer så er det altså sånn at fire av ti fagskoler har mindre enn tjue ansatte
men det er også sånn at de til sammen sju hundre elevene blir undervist av om lag tre hundre faglige ansatte
og det gir et forholdstall mellom lærer og student på rundt to komma tre
det er et veldig lavt forholdstall
og det er det også hvis man sammenligner med andre tunge sivile profesjonsstudier
her har jo også <ee> dette har jo også vært et tema knytta til sammenligning med andre
Politihøgskolen har for eksempel et forholdstall på tolv
<ee> en annen sentral driver er jo selvfølgelig endringene som pågår i militærordninga nå
disse endringene både eksterne og interne endringer gjør det nødvendig å reformere Forsvarets utdanningssystem
det er for å sikre bedre kvalitet og mer relevans i framtida
det berører alle Forsvarets utdanningsinstitusjoner
og det er også for å sikre kvalitativt god utdanning både for spesialister og offiserer så må fagutdanninga som er i dag en integrert del av Sjøkrigsskolen blant annet også gjøres lettere tilgjengelig for spesialistene
<ee> og samtidig må offisersutdanninga i større grad fokusere på militær kjernekompetanse
det betyr at profesjonsdelen av utdanninga fortsatt skal ha en helt sentral plass
tilleggsspørsmål fra representanten Grung
takk skal du ha
<ee> for det første når vi hadde reformen i forhold til sivil sektor så var det ikke snakk om og redusere beløpet med en femtedel
da skulle de beholde egentlig den samme rammen
men når det gjelder å utdanne profesjoner spesielt innenfor de ulike våpengrenene så trenger du kå handlingskompetanse du trenger og ta avgjørelser på veldig kort tid du er isolert på en båt
altså hvordan bygger du opp det skjønnet som du skal utøve i forhold til både strategisk og vite hvordan du skal være en del av en større helhet når du er så spesielt
og ministeren fremhever det med den militære kompetansen
men mer oppstykking med modulbasert utdanning vil ikke det fragmentere hele utdanninga og den modenheten som skal til for å klare også rekruttere fremtidige sjømilitære
for det er jo snakk om å håndtere noe av de mest avanserte krigsmateriellet vi har
og da trenger du først og fremst meget gode både ledere og offiserer og menige til også be ha det samspillet
så hvilken kvalitet mener ministeren vi skal få gjennom denne reformen
statsråd Søreide
mot slutten av sitt innlegg så er jo representanten Grung nettopp inne på hele begrunnelsen for denne reformen
<ee> vi skal sikre god kvalitet i utdanninga i Forsvaret
vi er helt avhengig av å ha veldig gode ledere
vi er helt avhengig av å ha veldig gode spesialister både fordi <ee> potensiell kompleksitet i en væpna konflikt bare øker og kompleksiteten i materiellet som skal håndteres øker også
<ee> og derfor så er jo disse kvalitetsreformene som er gjennomført i sivil sektor viktige men det er også viktig å gjennomføre en tilsvarende kvalitetsreform i militær sektor
dette er jo også noe forsvarssjefen <ee> beskriver en god del av i sitt fagmilitære råd
han mener jo blant annet at det er riktig å kutte ned på utdanningens len lengde og gjennomføre mer av fagutdanninga ute i avdeling sånn at det er noe mere tid de som utdannes i forsvaret har <ee> til <ee>
altså de får de får mere tid raskere ut i avdeling det er der vi trenger dem <ee> og samtidig som man da opprettholder kvaliteten på utdanninga
og det er fullt mulig innafor de tiltakene jeg har <ee> varsla her å gjøre noe med effektiviseringen også som ikke går på bekostning av kvalitet
representanten Grung til tilleggsspørsmål
men når man skal kutte på det laveste nivået der hvor man skal rekruttere der man skal lage egentlig grunnlaget for de framtidige krigerne sjøkrigerne
hvorfor kutte de båndene og så la det styres fra Oslo
og hvilke planer har man i forhold til også overføre mer til det sivile
statsråd Eriksen Søreide
ja president her trur jeg det må foreligge en misforståelse
for det første så er det <ee> full anledning for alle til å komme med sine innspill
det er nedsatt en styringsgruppe i Forsvarsstaben nå som nettopp gjennomgår hvordan man skal operasjonalisere disse tiltakene
det bruker Forsvaret tjuesytten på sånn at de får en god løsning
det andre er at det kuttes jo ingen bånd mellom Sjøkrigsskolen og Haakonsvern
Sjøkrigsskolen blir liggende akkurat der Sjøkrigsskolen er
forsvarssjefen beholder alt ansvar for all utdanning i Forsvaret og greinsjefene får plass i styret i den nye Forsvarets høyskole
og det betyr at innflytelsen blir god også for <ee> forsvarsgreinsjefene
men jeg mener det samtidig er viktig å se også mer helhetlig på dette enn bare sett per forsvarsgrein
vi har mye å lære av sivil sektor når vi ser utdanningsinstitusjoner samarbeide om fagområder for sterkere fagmiljøer
og en modulbasert opplæring er jo ikke uvanlig noe sted
og det sikrer også god kvalitet og det sikrer at vi utnytter fagmiljøer og kompetanse på en bedre måte enn det vi klarer med dagens system
vi går da videre til neste spørsmål som er reist av representanten Torstein Tvedt Solberg til finansministeren
unge boligkjøpere før valget blei lova gull og grønne skoger forutsatt et borgerlig flertall
kort tid etter valget blei løftet glemt
hvorfor har finansministeren gjort det til sin kampsak å ikke innfri dette løftet
statsråd Jensen
president dette er jo en <ee> underlig <ee> spørsmålsformulering
det er altså sånn at <ee> boligprisene har vokst nesten uavbrutt de siste tjue årene og gjeldsveksten i husholdningene har <ee> over mange år vært høyere enn inntektsveksten
siden tjuetretten så har husholdningenes gjeld målt som andel av deres disponible inntekt økt fra to hundre og tjueto prosent til to hundre og tretti prosent
det er et høyt nivå både historisk og sammenlignet med andre land <ee> og boligprisene har steget kraftig og prisveksten har den siste tiden vært særlig høy i Oslo-området
og det er jo klart at høy <ee> boligprisvekst <ee> <ee> øker jo husholdningenes gjeld og det innebærer samtidig en tiltagende risiko for finansiell ustabilitet
<ee> dette er forhold som trekkes frem fra Finanstilsynet Norges Bank og internasjonale organisasjoner som både IMF og OECD som en av de største sårbarhetene i det norske finansielle systemet
og i tillegg president så har jo regjeringen gjennomført en rekke forenklinger sånn at nye boliger skal kunne bygges billigere og raskere enn før og vi ser jo nå at boligmarkedet svarer med rekordhøy igangsetting av nye boliger
og det er svært gledelig
vi har lagt fram en <ee> boligstrategi vi har gjennomført betydelige forenklinger i regi av <ee> kommunal- og moderniseringsministeren som gir resultater
og det er kanskje noe av det viktigste vi gjør det er å legge til rette for at vi opp <qq> oppretter ubalansen mellom tilbudssiden og <ee> etterspørselssiden i boligmarkedet
<ee> der er intensjonen å kombinere klare rammer for bankenes utlånspraksis med en fleksibilitet som ikke var innarbeidet i boliglånsretningslinjene
målet er å bidra til en mer bærekraftig utvikling i boligpriser og gjeld samtidig som vi ikke stenger deler av befolkningen utenfor ar <ee> boligmarkedet
for eksempel en nyutdannet <ee> førstegangsetablerer som har gode <ee> inntektsutsikter å vise til må altså kunne få lån i dette markedet og det har jeg lagt til rette for president
Tvedt Solberg til tilleggsspørsmål
ja president dette var en veldig lang bortforklaring og på ingen som helst måte et svar på mitt spørsmål
jeg tror finansministeren hadde tjent på å være ærlig her
unge som vil inn på boligmarkedet ser at valgløftet blei brutt og at det bare er blitt vanskeligere for de nå å nå boligdrømmen
og må kanskje minne finansministeren om hva hennes eget parti sa før valget at en forutsatt borgerlig flertall <ee> skulle|1 senke egenkapitalkravet til ti prosent
en tallfesta altså det
dette var september tjuetretten
og så gikk det bare et par korte måneder februar tjuefjorten til at finansministeren <ee> avlyste <ee> at en skulle|1 gjøre noe med dette i det heile tatt
det er jo en imponerende snuoperasjon gjort på rekordtid og de <ee> begrunnelsene en her bruker det er jo kjente faktorer
så jeg vil derfor spørre finansministeren hva som egentlig endra seg så radikalt i boligmarkedet de månedene mellom at valgløftet blei gitt og at de måtte gå bort ifra det
eller visste en allerede før en ga dette valgløftet at en ikke kom til å gjøre noen ting med det
president jeg er uenig i at dette var bortforklaring
jeg mener snarere tvert imot at vi har levert på det som var hovedintensjonen i det løftet vi ga før valget nemlig at vi skulle sikre at unge i etableringsfasen skulle ha adgang inn i boligmarkedet
det har blitt betydelig mer krevende for mange fordi boligprisene har skutt fart
derfor har det jo vært avgjørende viktig det vi har gjort for <ee> av tiltak på tilbudssiden som nå fører til at det bygges nye boliger i rekordfart og at prisene på de minste boenhetene går ned
det er et vesentlig bidrag for at unge nettopp skal kunne realisere boligdrømmen sin som representanten er opptatt av
jeg er òg opptatt av det <ee> men da må vi ha fleksibilitet i boliglånsforskriften og vi må først og fremst legge til rette for å gjenopprette ubalansene som eksisterer i boligmarkedet
det har vi gjort
man er fristende president å stille spørsmålet tilbake
hvorfor i alle dager stiller Arbeiderpartiet dette spørsmålet
er det fordi de er uenig i den fleksible boliglånsforskriften som regjeringen nå har <ee> har gjennomført eller er det fordi de er uenig i de liberaliseringene vi har gjort i boligmarkedet
representanten Tvedt Solberg til tilleggsspørsmål
president det er samtidig fristende å minne finansministeren på at dette er Stortingets spørretime der Stortinget spør og finansministeren svarer
<ee> og jeg må òg min <ee> merke meg at finansministeren her ikke velger å ta det ansvaret jeg meiner en burde gjøre når en så går så høyt på banen før et valg og lover en ting og så løper bort ifra det
men den har jo ikke bare løpt fra egne løfter jeg syns òg denne regjeringen har vært imponerende passiv i den breie boligpolitikken
finansministeren har jo sjøl ansvaret for statsbudsjettet
der har en redusert lånerammene til Husbanken og gjort det vanskeligere for unge å få startlån
det er brei enighet i Stortinget om de forenklingene som er gjort men det er derfor veldig synd at en nå <ee> har gjort det vanskeligere spesielt for unge å komme inn på boligmarkedet ved å svekke Husbanken som det viktige virkemiddelet det er
Arbeiderpartiet meiner vi|1 må gjøre mer for å hjelpe de unge førstegangsetablererne inn i boligmarkedet og jeg vil derfor spørre finansministeren om om det er en ideologisk tro på at det er markedet som skal ordne opp som stopper regjeringen fra å hjelpe flere unge inn i boligmarkedet og svekke Husbanken
president jeg skjønner at representanten Solberg syns det er ubehagelig å få spørsmål tilbake fra finansministeren
jeg mener det er relevant å spørre jeg
er Arbeiderpartiet uenig i den boliglånsforskriften regjeringen nå har vedtatt
derfor har det vært viktig for denne regjeringen å legge til rette for den forenklingen og det kommer vi til å fortsette å gjøre rett og slett fordi det bidrar til å redusere prisene over tid
vi har lagt til rette for rekordhøy utvi utbygging av <ee> studentboliger også som er et viktig <ee> tiltak i helhetsmiksen i forhold til <ee> boligmarkedet
så er det jo ikke sånn at regjeringen har vært passiv i forhold til dette snarere tvert imot
og jeg har stått oppreist og tatt ansvar for dette hele veien som finansminister
jeg har vært klokkeklar på at vi både må ha klare regler i forhold til bankenes praktisering men samtidig sørge for tilstrekkelig fleksibilitet for unge i etableringsfasen som ikke har egenkapital når de går inn i boligmarkedet
håper det går greit for representanten Håheim
Håheim vær så god
president takk for det
forslaget til TEK17 har fått bred kritikk i høringa fordi forslaget svekker krav om universell utforming og tilgjengelighet i boliger
dette vil bety økte samfunnskostnader fordi mange vil måtte flytte eller utbedre boligen sin hvis man blir avhengig av hjelpemidler
samtidig står det i høringsnotatet at reduserte byggekostnader ved TEK17 er beregna til om lag hundre tusen kroner for en leilighet på femti kvadratmeter
kan statsråden garantere at lavere byggekostnader alltid vil komme boligkjøper til gode
president forslaget til nye byggtekniske forskrifter ivaretar kravene til tilgjengelighet
jeg er imidlertid opptatt av at vi skal ha at vi ikke skal ha flere regler og krav i boligbyggingen enn nødvendig
de kravene vi skal ha bør være fleksible og legge til rette for innovasjon og utvikling i boligmarkedet at det er mulig
vi foreslår derfor flere forenklinger i forskriftene
endringer gjennomføres uten at krav til størrelse på snuareal senkes men ved at det gis mer fleksibilitet i utformingen av snuareal
endringene er beregnet til å ku å kunne kutte byggekostnadene med mellom ett hundre og ett hundre og tredve|tretti kroner for de eksempelbyggene det er tatt utgangspunkt i
forenklingene i de byggtekniske forskriftene er en del av regjeringens samlede strategi for å gjøre det raskere og billigere å bygge
boligbyggingen er nå oppe på det høyeste nivået på flere tiår
det viser at politikken virker
vår erfaring fra de tidligere endringene i byggteknisk forskrift tyder på at utbyggerne lar boligkjøper nyte godt av forenklingene
i totusenogfemten unntok vi en andel av leilighetene under femti kvadrat fra te tilgjengelighetskrav
både OBOS og Selvaag bygg oppgir å ha senket prisen på de nye leilighetene som følge av dette
i en artikkel i Dagens Næringsliv syvende mars i år ble prisreduksjonen angitt til å bli fra hundre og femti til syv hundre og femti tusen kroner per leilighet i konkrete prosjekter
det er en prisreduksjon som betyr mye for unge førstegangskjøpere
Håheim til tilleggsspørsmål
president jeg gjentar spørsmålet for jeg fikk jo ikke svar på det
det fikk jeg ikke svar på
<ee> og president det er jo interessant å se på tallene
jeg var inne på SSB i tidligere i dag
og Per Jæger var sitert <ee> administrerende direktør i Boligprodusentene var sitert på E24 på mandag og sa følgende
i Oslo har prisveksten på leiligheter vært større enn veksten i byggekostnader
dette har ført til at utbyggerne som tidligere har kjøpt tompe tomter og nå kommer med boliger har hatt god fortjeneste
president og da er mitt spørsmål kan man da garantere at boligkjøperne får billigere boliger når det er utbyggerne som sitter igjen med fortjenesten
reps <ee> statsråd Sanner
president <ee> det betydelige presset som har vært på prisene i boligmarkedet særlig i de store byene det skyldes flere forhold blant annet at det i for mange år ble bygget for lite
vi har tatt frem verktøy i verktøykassen som gjør at det bygges mer kan bygges tettere kan bygges høyere kan bygges enklere og vi kan få kostnadene ned
derfor så ser vi nå at <ee> boligbyggingen nå er på det høyeste siden begynnelsen av åtti-tallet
det viser at <ee> politikken virker og kan bidra til at det blir en bedre balanse i markedet
det betyr noe for unge boligkjøpere
representanten Håheim til tilleggsspørsmål
ja president da legger jeg merke til at man ikke kan garantere det
og da da er mitt neste spørsmål egentlig fordi i en debatt i Stortinget i går så sa representanter fra regjeringspartiene veldig tydelig at det er ungdom og fattige som får regningen for økt tilgjengelighet
og da er mitt spørsmål når statsråden sjøl innrømmer at dette er mye mer komplekst enn som så hva han syns om at representanter fra regjeringspartiene setter grupper som står utenfor i stor grad boligmarkedet opp mot hverandre om han syns det er rettferdig
så la jeg også merke at statsråden sa at de kravene man foreslår ivaretar behovene til tilgjengelighet
jeg har bare lyst å sitere
NAV sier forslaget vil få uheldige samfunnsmessige konsekvenser
barne- og <ee> Bufdir påpeker at enkelte av endringsforslagene vil føre til at <ee> begrepet <ee> universell utforming blir betydelig utvanna
Helsedirektoratet mener at noen av forslagene vil kunne ha negativ innvirkning på folks helse
og Husbanken skriver at summen av endringene vil være i veien for regjeringens egen nasjonale strategi Bolig for velferd
vil statsråden lytte til disse innspillene
president det er <ee> vanlig at <ee> man lytter når man har forslag ute til høring
det er hele hele poenget med en med en høringsprosess
men la meg bare gjenta det jeg også sa i mitt innlegg nemlig at endringene gjennomføres uten at krav til størrelse på snuareal senkes men ved at det gis mer fleksibilitet i utformingen av snuareal
og så startet representanten da med en henvisning til en debatt i går
jeg pleier ikke å karakterisere verken medrepresentanter eller representanter fra egne parti eller fra fra andre andre partier og hvert fall ikke når jeg ikke har hørt på debatten
det som er regjeringens tydelige ambisjon det er at vi skal høye høy standard men vi skal ha fleksible krav
i altfor for mange år så har man levd i den troen at ba hvis man bare putter tilstrekkelig antall krav på toppen av hverandre så blir kvaliteten høy nok
jeg tror ikke det er slik
jeg vil ha enkle tydelige krav som gir kvalitet men vi må også sørge for at vi ikke har flere krav enn nødvendig slik at vi også kan få kostnadene ned som kan komme unge boligkjøpere til gode
vi går da videre og vi går tilbake til spørsmål tre som reises av representanten Heikki Eidsvoll Holmås på vegne av Kjersti Bergstø til statsråd Sanner
kanskje spørsmål først
<mm>
kanskje spørsmålet skal <ee> svar <ee> spørsmålet skal stilles før jeg svarer
ja <INAUDIBLE>
her har vi et klassisk eksempel på <INAUDIBLE>
ga s ordet <INAUDIBLE>
statsråd Sanner sa <INAUDIBLE>
da statsråd Sanner da gir jeg <ee> eller da president da slenger jeg over spørsmålet til statsråd Sanner her og det er som følger
flere av høringsinstansene til <ee> TEK17 er bekymret for at forslagene bryter med prinsippet for god tilgjengelighet og at framtidens boliger ikke vil bli i samsvar med politiske føringer fra Stortinget
hvordan vurderer statsråden denne bekymringen
president jeg kan forsikre representanten Holmås om at regjeringen tar tilgjengelighet i boligmassen på alvor
forslaget gitt til TEK17 er kravene om hvilke boliger som skal være tilgjengelige for personer med funksjonsnedsettelser videreført fra TEK10
for regjeringen er det viktig at vi kombinerer høy standard og tilgjengelighet med et enklere og mer fleksibelt regelverk
endringer regjeringen allerede har gjennomført for de minste leilighetene har ifølge OBOS bidratt til at de har kunnet redusere prisen med flere hundre tusen kroner på enkelte leiligheter
det betyr mye for unge boligkjøpere
byggeprosjekter oppført etter TEK17 vil kunne bidra til stadig flere tilgjengelige boliger
vi har hatt på høring noen forslag til hvordan krav tilgjengelighet i boliger kan oppfylles
for eksempel foreslår vi at man kan velge enten dagens snusirkel eller et rektangel som gir samme snumuligheter
rektangelet gir ikke redusert snuareal
jeg er trygg på at vi også i fremtiden vil ha god tilgjengelig <ee> tilgjengelighet i boligene
vi går nå gjennom de høringsutspillene som har kommet <ee> og vil fastsette en forskrift før sommeren
representanten Holmås til tilleggsspørsmål
ja president altså vi har jo en rekke bekymringer for høringsinstansene og da blir jo jeg <ee> <ee> da stiller jo jeg meg undrende i den videre prosessen med dette
kommer statsråden til å lytte til høringsinstansene som <ee> <ee> problematiserer <ee> nettopp de tilgjengelighetskravene som ligger og de bokvalitetskravene som ligger i i TEK17
en av de tingene som jo <ee> tas opp for eksempel for arkitektenes landsforbund de sier jo at forsvarlig bokalut kvalitet som et fellesgar gode står i fare for å gå tapt
president svaret på det spørsmålet er nei
og jeg er uenig også med arkitektenes landsforbund at vi trenger statsdefinerte detaljregler på alle områder
jeg har også stor tillit til at både dyktige arkitekter og dyktige utbyggere vil finne gode løsninger
president jeg kjenner også representanten Heikki Holmås som en representant som er opptatt av unge boligkjøpere <ee> og endringene vi har gjennomført har bidratt til at prisen er blitt redusert på mange boliger
selvsagt skal vi lytte til <ee> bekymringer og selvsagt så lytter statsråden til faglige råd før vi trekker de endelige konklusjonene <qq>
ja president det er jo flott at han sier <ee> at statsråden sier at han lytter til faglige råd men han avviser jo allerede en rekke av rådene for å være ja <ee> ikke <ee> riktige
<ee> det syns jo jeg er dumt
og så gjentar han det som har vært mantraet til statsråden gjennom hele <ee> perioden nemlig at han gjør dette for unge boligkjø kjøpere
spør poenget mitt er da mon det president
når vi ser sånn som den tidligere spørreren <ee> representanten Håheim tok opp nemlig at boligprisveksten og salget på nye boliger stiger langt raskere enn boligkostnadene stiger
tvert imot det kommer i lommene på helt andre og vi får dårligere kvalitet
vi har gjennomført en rekke endringer som innebærer at <ee> tilbudssiden nå er forbedret ved at det nå bygges mer enn det det er gjort på flere tiår
president det viser at politikken virker
det blir gradvis bedre balanse i markedet
så må vi også bidra til at vi har de reglene og de kvalitetskravene vi skal ha men heller ikke mer enn det
neste spørsmål er reist fra representanten Ketil Kjenseth til kommunal- og moderniseringsministeren
<ee> andelen eldre øker
om lag ti prosent av dagens boligmasse er ansett å være tilgjengelig for <ee> alle
det er politisk ønske at folk skal bo lengst mulig hjemme i tilrettelagte hjem fremfor i institusjon
flere høringsinstanser har reagert på at <ee> endringene i TEK17
mener statsråden at det i lys av dette er forsvarlig å redusere på tilgjengelighetskravene i nye boligbygg slik regjeringen nå foreslår
president jeg er enig med representanten i at det vil være behov for flere tilgjengelige boliger i årene som kommer slik at flere eldre kan bo hjemme lengst mulig
som med TEK10 vil byggeprosjekter etter TEK17 gi et godt bidrag til en mer tilgjengelig boligmasse i Norge
samtidig som vi legger til rette for <qq> flere tilgjengelige boliger mener regjeringen det er rom for å forenkle de byggtekniske forskriftene
enklere regler kan bidra til lavere kostnader
jeg vil imidlertid understreke at vi ikke har foreslått å endre kravene til andelen tilgjengelige boliger og vi har ikke foreslått å endre reglene om hvilke boliger som må oppfylle tilgjengelighetskrav
kravene til hvilke boliger som for eksempel skal ha heis er ikke foreslått endret selv om utredninger viser at å fjerne dette kravet kunne bidratt til vesentlige kutt i byggekostnadene
vi har hatt <ee> på høring forslag til noen endringer om hvordan man kan oppfylle krav til tilgjengelighet for eksempel at man kan velge mellom dagens snusirkel eller <ee> bruk av et rektangel som gir samme snumulighet
jeg er trygg på at vi i fremtidens boliger vil ha god tilgjengelighet
tilleggsspørsmål til <INAUDIBLE>
takker for <ee> takker for svaret
men den snusirkelen for rullestol det er jo et av spørsmålene som diskuteres mye hvordan <ee> det kan foregå uten at en skal ha kravet til den snusirkelen og det rektangelet er jo selvfølgelig en mulighet
men <ee> det her blir jo helt opp til bolig <ee> <ee> boligprodusentene de som bygger boligene å vurdere det
<ee> og den <ee> det rektangelet <ee> kan også gi den <ee> den snugraden men utfordringen i dag er jo at dem i realiteten ikke tar hensyn verken til den ene eller til den andre
<ee> og det her er jo et politisk spørsmål hvordan vi skal sørge for at det det legges til rette og at det bygges boliger som har plass til universell utforming
<ee> og vi ser jo en en utfordring i særlig i Oslo hvor det bygges mindre og mindre boliger tilrettelagt for en stadig yngre kjøpesterk gruppe som kanskje ikke har behov for den rullestolen her og nå <ee> men i framtida
så hvordan skal vi sikre det her politisk da at det blir rom for en rullestol som kan snus i de boligene
president <ee> jeg deler representantens <ee> utgangspunkt <ee> fullt og helt
det vil være behov for flere tilgjengelige leiligheter <ee> og boliger <ee> og det gjelder ikke bare for eldre <ee> det gjelder også for funksjonshemmede og det kan gjelde oss alle
<ee> s livssituasjonen kan endre seg og den kan endre seg raskt
og det må vi ta ta høyde for
derfor legger vi til rette for flere tilgjengelige boliger
det som ligger i dette forslaget er ikke noe endring i snuareal men at man kan gjennomføre de kravene på litt mer fleksibel måte enn tidligere
og den måten vi <ee> sikrer dette på er rett og slett å fastsette dette i tekniske forskrifter som så må oppfylles av de som bygger boliger
vi går videre til neste spørsmål som <INAUDIBLE>
representanten Kjenseth
<ee> jeg vil følge opp <ee> president fordi det er jo <ee> sånn statsråden legger opp til her så blir det en større makt i markedet og de som produserer og bygger boligene <ee> også særlig der de er boligpress
<ee> så spørsmålet er jo om vi egentlig legger til rette for en universell boligbygging <ee> utenfor <ee> pressområdene og utenfor <ee> bysentrene
<ee> og vil statsråden være tilfreds med at vi har en boligpolitikk som som <ee> som presser de som har behov for universell utforming ut av byene og ut av pressområdene
president <ee> her er jeg nok uenig i premisset for spørsmålet fordi at de kravene som stilles <ee> de gjelder for gjelder for alle uavhengig av om det er i byer eller om det er <ee> utenfor for byene hvor det er mindre mindre press
<ee> vi skal ha høyere kra vi skal ha høye krav og høy standard på de boligene som bygges men gjennom flere tiår så har det vært en utvikling hvor det ene kravet har l blitt lagt oppå det andre
det har etter hvert blitt så komplisert <ee> at det har vært krevende å oppfylle alle kravene og ikke minst så har det vært dyrt
<ee> og kjenner jo også representantens parti såpass godt at jeg vet at Venstre også er et parti som er opptatt av forenkling
og jeg mener vi må kunne ha to tanker i hodet samtidig både høy kvalitet samtidig som vi gjennomfører forenkling
det er ambisjonen i det vi nå gjennomfører
vi har hatt det ute på høring
så skal vi gå igjennom høringen og bekymringene og faglige råd før vi trekker en endelig konklusjon
vi går da videre til neste spørsmål som er reist av representanten Jorid Holstad Nordmelan til kommunal- og moderniseringsministeren
Nordmelan vær så god
president vi kan med jevne mellomrom lese i mediene at det kan være ulønnsomt å bygge nye boliger i distriktene fordi det kan være vanskelig å få igjen pengene ved salg
noen plasser er materiellet til og med dyrere enn verdien på huset og det er før man regner med kostnaden ved å bruke fagfolk
når bankene også tar lav panteverdi i husene blir det vanskelig å få bygget nytt
hva|1 vil statsråden og regjeringa gjøre for at det skal bygges flere boliger i distriktene
statsråd Sanner vær så god
president regjeringens viktigste bidrag for å gjøre boligene <ee> boligbygging lønnsomt er forenklinger i plan- og bygningsloven
med enklere plan- og bygningsprosesser og mer hensiktsmessige tekniske krav kan vi legge til rette for økt boligbygging i hele landet
regjeringen har også bidratt til at man har hevet terskelen for innsigelser som bidrar til at det kan bygges flere boliger <ee> der hvor kommunene ønsker dette
som et utgangspunkt ønsker jeg å si at vi er på rett vei i boligbyggingen i Norge
Statistisk sentralbyrå har meldt <ee> meldte tidligere i år at kommunene i Norge til sammen ga igangsettingstillatelser på trettiseks tusen to hundre og tre boliger
det er det høyeste boligbyggetallet siden nittenåttito
den samme statistikken viser at <ee> byggetallet var høyest i vår største kommune nemlig Oslo
her ble det gitt fire tusen åtte hundre og niogtyve|tjueni igangsettingstillatelser
men statistikken viser også at hele fire hundre og tre kommuner ga igangsettingstillatelser til bo boligbygging i totusenogseksten
dette er gledelige tall og viser at boligbyggingen finner sted over hele landet
boligprisene varierer betydelig mellom regionene
i enkelte deler av landet kan markedsverdien på en bolig være lavere enn det koster å bygge boligen
dette er problemstillinger vi tar høyde for i vår boligpolitiske virkemidler
Husbankens låneramme fo er i totusenogsytten på atten milliarder kroner
gjennom grunnlånet har Husbanken anledning til å finansiere bygging av boliger også i distriktene
i distriktene har Husbanken også anledning til å fravike kravet som gjelder om åttifem prosent belåningsgrad dersom betalingsevnen er tilfredsstillende og det lokale markedet for <ee> boligforsyning ikke fungerer
i forskriften til Husbankens startlånsordning er det åpnet for at kommunene kan gi startlån til boligbygging i distrikter
i forskriften betyr det blant annet <ee> heter det blant annet
kommunen kan gi startlån dersom boligsituasjonen hindrer muligheten til å opprettholde arbeidsforhold eller hindrer utvikling av det lokale næringslivet
forenklinger i plan- og bygningslovgivningen kan bidra til reduserte byggekostnader
regjeringen har allerede sørget for en rekke forenklinger og vi fortsetter forenklingsarbeidet blant annet ved at vi nylig har hatt på høring forslag til ny byggteknisk forskrift
tilleggsspørsmål fra representanten Nordmelan
president <ee> vi veit at det fins en del virkemidler som fungerer
i totusenogtolv så satte Husbanken i gang prosjektet Boligbygging i distriktene i tolv kommuner der virkemidlene var tilskudd til boligetablering men også kunnskapsdeling om økt <ee> boligetablering
det ble|1 avslutta i totusenogfjorten etter at det kun på tre år ble|1 bygga så mye som to hundre og åttifire nye boliger i dem her kommunene
Grong kommune var en av dem som deltok og som opplevde stor vekst i boligbygginga som følge av prosjektet men som dessverre etter prosjektet har opplevd at det har stagnert
hvorfor satser ikke statsråden på flere sånne prosjekt
president <ee> den forsøksordningen som representanten viser til <ee> var en tre-årig forsøksordning <ee> og vi avsluttet den i tråd med planene fra den forrige regjeringen
det var ikke ment at den ordningen skulle vare mer enn tre år
jeg mener vi må være åpne for å vurdere ulike ordninger <ee> for å sikre <ee> tilstrekkelig bolig boligbygging
<ee> et av de <ee> tiltakene som jeg <ee> får fra kommunene det er jo at staten i større grad må <ee> legge til rette der hvor kommunene selv ønsker å bygge
det har vi blant annet <ee> imøtekommet ved at vi sier ja til flere kommuner der den forrige regjeringen sa nei <ee> hvor det før ble lagt innsigelser hvor vi nå sier ja til kommunen
det innebærer at kommunene i særlig i distriktene kan legge bedre til rette for boligbygging og også gjøre det mere attraktivt i spesielle områder
representanten Nordmeland til tilleggsspørsmål
president et av dem viktigste virkemidlene som kommunen har for å bygge bolig i distrikt er jo Husbanken
regjeringa har stramma inn på muligheten for at unge kan få startlån fra Husbanken og har også <ee> stramma inn rammene som Husbanken har
og det har ført til at langt færre mottar startlån nå enn bare for få år sia
hva konkret er det viktigste statsråden har gjort for at unge som ikke har mulighet til å spare i BSU kan få lån til å kjøpe bolig i distriktene
president <ee> Husbanken skal først og fremst være et boligsosialt <ee> virkemiddel
<ee> det gjør også at vi har <ee> har innrettet startlånsordningen mere mot boligsosiale utfordringer
det er en prioritet fra denne regjeringen at vi skal <ee> ha en høy profil på det boligsosiale området
så mener jeg at det viktigste vi kan gjøre for <ee> for ungdom både i by og distrikt er å legge til rette for tilstrekkelig boligbygging <ee> og det gjør vi blant annet gjennom forenklinger i plan- bygningsloven og tekniske forskrifter
det bidrar til at det bygges mer og også at man kan få kostnadene ned