scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
digitalisering er positivt for oss alle enten det er som borger som bedrift eller Norge som nasjon
en viktig forutsetning for en vellykket digitalisering er at det må skje innenfor rammen av hvor også IKT-sikkerhet ivaretas i alle sektorer og i alle ledd
etter at Justis- og beredskapsdepartementet overtok samordningsansvaret for IKT-sikkerhet i tjuetretten har det vært stort fokus på å etablere systematisk tilnærming til området og på kunnskapsutvikling
nettopp det å nedsette et uavhengig sårbarhetsutvalg Lysne-utvalget som utelukkende så på digitale sårbarheter var et svært viktig tiltak i denne prosessen og ikke minst setter IKT-sikkerhet skikkelig på dagsordenen
stortingsmeldingen om IKT-sikkerhet er også den første stortingsmeldingen som utelukkende handler om IKT-sikkerhet
dette mener jeg i seg selv viser at vi prioriterer dette feltet høyere enn det som har vært to gjort tidligere
vi er mer fremoverlent og vi ønsker å løfte dette viktige området
det er ikke uten grunn at stortingsmeldingen fikk navnet Et felles ansvar
vi har alle felles interesse av og ansvar for å sikre våre verdier
utfordringen i digitale rom er grenseoverskridende for nasjonalstater for sektorer og for virksomheter
utvikling går svært fort så selv om vi blir bedre på mye krever den en kontinuerlig omstilling og økt oppmerksomhet
myndighetene er derfor helt avhengig av samarbeid og partnerskap for å finne de gode løsninger
justiskomiteen tiltrår flere vedtak for å øke kompetansen på IKT-sikkerhet
regjeringen er også svært opptatt av kompetansegapet på områder og at kompetansetilbudet må dekke arbeidslivets behov
regjeringen har derfor igangsatt en rekke tiltak for å møte kompetanseutfordringen som jeg vil komme til som jeg kan komme tilbake til under debatten
tjenesteutsetting er en anna dagsaktuelt tema
det er viktig å understreke at tjenesteutsetting kan gi bedre sikkerhet mer tilgjengelighet og innovative tjenester samt lavere kostnader
men det forutsetter at virksomhetene har tilstrekkelig kompetanse og oversikt over risikobildet for at sikkerheten ivaretas og at nødvendige tiltak iverksetter
en tjenesteutsettelse må derfor alltid vurderes på bakgrunn av en risikovurdering hvor flere hensyn <ee> tas
vi skal heller ikke glemme at Norge selv har grønne datasentre som et satsingsområde noe som krever at vi tar innover oss internetts globale og grenseløse natur
i innstillingen etterlyses det klarere regler og rammer for risiko og sårbarhetsvurderinger og nasjonale krav til slike vurderinger for virksomheter som forvalter kritisk infrastruktur
mye kritisk instra infrastruktur vil bli bedre sikret gjennom ny sikkerhetslov
i tillegg jobber vi med EUs NIS-direktiv og har nedsatt et IKT-sikkerhetsutvalg som ser på behovet for ytterligere regulering
det er et stort behov for å utvikle politiets kapasitet og kompetanse for å forebygge og bekjempe IKT-kriminalitet
et viktig steg har vært at Kripos har igangsatt etableringen av et nasjonalt cyberkrimsenter
dette vil bli en viktig pilar i arbeidet for bedre etterforskning bevisst bevissikring og metodeutvikling i norsk politi
for å legge ytterligere trykk på arbeidet med IKT-sikkerhet i Norge utarbeider vi en ny nasjonal strategi for IKT-sikkerhet med en tilhørende handlingsplan
i prosessen med strategi og handlingsplan legger vi særlig vekt på en åpen og inkluderende prosess
som en viktig del av dette ble det arrangert en strategikonferanse sjette mars hvor over tre hundre personer fra både offentlig og privat virksomhet deltok
regjeringen mener det er viktig med en bred inkludering for å bidra til god forankring eierskap og oppfølging av strategien <ee> og handlingsplanen på tvers av både privat og offentlig sektor
jeg vil avslutte innlegget med å understreke at personvern og IKT-sikkerhet er helt nødvendige forutsetninger for en vellykket digitalisering av det norske samfunn
det er nødvendige forutsetninger for å bevare våre verdier vårt demokrati og vår velferd
det er til syvende og sist dette som er kjernen i de temaene som er adressert i stortingsmeldingen
da vil det bli åpna for et replikkordskifte og første replikant er Lene Vågslid
statsråd Wara
IKT-kriminalitet er en prioritert område
det er også derfor <ee> <ee> regjeringen har tatt initiativ til at Kripos får et nasjonalt cybersikkerhets <ee> cy cybersenter for bekjemping av kriminalitet
det viktigste her er at vi må ta utgangspunkt i de truslene som foreligger hvilken kompetanse vi trenger og så må vi sørge for å ha det
men dette er et prioritert område men det er ikke gitt at dette skal skje alle steder i alle på alle tjenestesteder
ærede president <ee> denne stortingsmeldingen er et av de tiltakene som starter et lengre løp for å spre advare og lære opp IKT-sikkerhet i befolkningen
<ee> det skal komme flere initiativ
det kommer konferanser
vi planlegger en handlingsplan
og det er helt opplagt sånn at vi kan ikke gjøre alt vi må invitere næringslivet til å være med men vi har en plikt til å sørge for at næringslivet er engasjert i det spørsmålet også de små bedriftene
ærede president nå har vi <ee> får vi denne stortingsmeldingen gjennom og det er naturlig for oss til å vurdere alle mulige tiltak som skal følge den opp
men det blir <ee> kanskje vel detaljstyrt eller spesielt å bestemme seg for spesielle typer kampanjer
det viktigste her nå er at vi må da avdekke hvor er det det gjenstår behov og mangler og hvordan vi når
det kan hende det er en kampanje men det kan også hende det er skole det kan også hende det er den ordinære utdanningen men det kan også hende at det er andre kurs konferanser som er viktig
det viktigste er å nå målet <ee> og begynne med det før man velger virkemidlene
da er neste replikant <ee> Emilie Enger Mehl
president vi har altså sett <ee> eksempler på store sikkerhetsskandaler i tilknytning til utsetting av <ee> tjenesteutsetting av personopplysninger
for eksempel i Helse Sør-Øst-saken så fikk utenlandske IT-arbeidere uvedkommende tilgang til pasientdata for to komma åtte millioner av våre innbyggere og det skjedde uten at foretaket var informert
det er vårt ansvar som storting å gi føringer for det
dessverre så er ikke regjeringa enig og derfor så er mitt spørsmål til <ee> statsråden hvordan regjeringa egentlig vil sikre at sensitive personopplysninger som lagres og driftes fra utlandet ikke kommer på avveier
ærede president jeg mener at det har vært flere eksempler på beslutninger om tjenesteutsetting der risikovurderingene har vært mangelfulle og burde vært bedre
men det viktigste er at vi stiller klare krav kriterier og er gode på det
noe helt anna er et forslag som prinsipp fastslår at ting skal <ee> lagres i det landet som som <ee> dataene kommer fra
jeg vil minne om at det skal plasseres ut nærmere to hundre datasentre innen tjuetjue i Europa
Norge har kasta seg på og invitert en rekke av bedriftene til å lagre i Norge
<ee> Lefdal i Sogn og Fjordane Rennesøy i Rogaland Vennesla ja Svalbard alle disse har sendt lokalpolitikere og satt i gang kampanjer for å få lagring til Norge
dersom et vedtak om at vi ikke skal lagre andre steder i Norge så må man også ringe til disse lokalpolitikerne og si at dem kan stoppe kampanjen med å invitere arbeidsplasser til distriktene
Mehl kan få en siste replikk hvis hun ønsker det for det var åpna seg nå
ja <ee> takk
men det her <ee> det er ikke sånn at vi ikke skal lagre noe data i utlandet
og det er s og det regjeringa åpner jo for lagring av data i utlandet
men det jeg spør hvordan vil dere sikre at når slik lagring skjer så kommer ikke opplysninger på avveier
<ee> en annen ting er jo at det snakker vi om når <ee> altså våre svært sensitive personopplysninger skal ikke til utlandet
det betyr ikke at vi ikke kan lagre annen type data i Norge
så det her er to forskjellige saker
ærede president vi kan ikke vi kan
<ee> det er vanskelig å invitere utenlandske selskaper og utlendinger til å komme til Norge og lagre sine data samtidig som vi lager som et prinsipp at våre data ikke skal lagres ut av landet
så <ee> jeg skjønner at det kan være et prinsipp men det er greit at hvis det prinsippet får flertall så kan Norge ikke lenger reise rundt og invitere alle utenlandske selskaper
jeg vil minne om <ee> Facebook sin kampanje for å sitt initiativ for å lagre data i <ee> Luleå kommune kan gi fire og et halvt tusen arbeidsplasser i Nord-Sverige
det er disse initiativene et forslag om et prinsipp om å stadfeste datalagring i Norge vil kunne ødelegge
da er replikkordskiftet omme og vi går tilbake til talerlista
neste taler er Lene Vågslid
og Vågslid er sakens ordfører
saken er den at når det skal settes ut <ee> lagring og drifting av sensitive personopplysninger til utlandet så er det noe Senterpartiet i utgangspunktet er svært skeptisk til men regjeringa går likevel inn for å gjøre det
og da mener vi at det må stilles klare krav når det skal skje
statsråden kunne ha vært med på våre forslag om å kreve klarere regler for sårbarhetsvurderinger og for risikovurderinger ved utsetting av data til utlandet
<ee> representanten Melvær sa i sitt innlegg at <ee> grunnen til at de ikke er med på våre forslag er at vi slår inn åpne dører og da stusser jeg over litt <ee> litt over at ikke statsråden nevnte det i sitt svar til meg for eksempel
og når det gjelder det med personopplysninger <ee> så er det ikke det det er ikke bare det alene
det handler også om <ee> om <ee> infrastruktur opplysninger som berører nasjonale sikkerhetsinteresser
vi har sett det også i andre saker
vi har sett at utenlandske IT-arbeidere har fått tilgang til <ee> vårt n deler av vårt nødnettsystem
og det er <ee> utfordringer som jeg mener at statsråden burde ta på alvor
jeg håper han kan komme med på talerstolen igjen og gi meg bedre svar på hvordan regjeringa vil sikre våre sikkerhetsinteresser
denne regjeringen mener at det skal være bedre bestillerkomfetan kompetanse
og det er ikke noe tvil om at fra etter mitt <ee> mitt syn så har det svikta ved flere anledninger
<ee> vi har ikke vært gode nok til det og vi må sørge for at <ee> ved tjenesteutsetting så har man kompetanse man stiller de kravene som nødvendig
<ee> og det å forlange det er å slå inn åpne dører noe heilt anna er å fastsette et prinsipp om at all lagring skal skje i Norge av sensitive opplysninger
så er det også sånn som var et spørsmål som ble reist at selvfølgelig skal alle politidistriktene ta dette på alvor
<ee> men det er også opp til distriktene å organisere hvordan man vil få mest mulig ut av dette for dette er på mange måter en veldig kritisk kompetanse når det gjelder den alvorlige cyberkriminaliteten
så er jeg enig i at også politiet også skal vi si over hele landet er nødt til å ta innover seg den nye digitale hverdagen og det har jeg forstått at man kommer til å gjøre
jeg tror det blir like vanlig å få politipatruljer på nett digitale patruljer på nett som det er å se patruljer rundt omkring i gata i dag
men dette er jo også et nybrottsarbeid hvor man må utvikle nye metoder og for å være der
men vi står altså overfor alvorlig kriminalitet som vi må ha høy kunnskap for og så snakker vi om det å patruljere nettet for å fange opp både forebyggende og initiativ og se hva som rører seg blant unge
det har vært mye snakk om lagring av opplysninger på en god måte og tjenesteutsetting
den vedtatte loven stiller krav til sikkerhetsavtaler leverandørklarering <ee> varslingsplikt sikkerhetsgraderte anskaffelser og en rekke avtaler og så videre som må være på plass for at denne type anskaffels skal <ee> anskaffelse skal kunne skje
og jeg nevnte også tidliger tidligere at innovasjon og teknologiutvikling ofte skjer i møtet mellom selskaper også på tvers av landegrenser
og vi er avhengig av en tillitsbasert nasjonal og internasjonalt samarbeid for å utvikle <ee> morgendagens teknologi også på de <ee> og løsningene på de utfordringene vi har
IKT-sikkerhet er viktig uavhengig av om opplysninger lagres i Norge eller utlandet
ting kan også lagres på en bedre måte i i utlandet
så det er viktig at vi har trygg IKT-lagring uavhengig av hvor det skjer
og det er også <ee> viktig at vi ikke ser oss blinde på kun IKT-meldingen men faktisk ser det i sammenheng med sikkerhetsloven og andre relevante <ee> regler som vi har vedtatt
gode president personvern er en viktig frihet i et liberalt demokrati
det handler om den enkeltes rett til privatliv og rett til å bestemme over egne personopplysninger
friheten er blant annet forankret i den Europeiske menneskerettighetskonvensjonen artikkel åtte
staten har et selvstendig ansvar for å sikre den enkeltes personvern
alle mennesker skal ha mulighet til en privat sfære hvor man kan handle fritt uten tvang eller innblanding fra staten eller andre mennesker
saken vi behandler i dag handler om tiltak for å ivareta barn og unges personvern
stortingsrepresentantene fra Venstre fremmet sekstende november tjuesytten fem forslag til hvordan dette kan gjøres
kort oppsummert handler det om å be regjeringen opprette en personvernkommisjon for barn og unge
forbud mot kameraovervåkning på skoler og barnehager når barna er der
et krav om at foreldre skal samtykke før informasjon om at barna deres overføres mellom barnehage og skole eller skoler imellom
utarbeidelse av nasjonale retningslinjer for registrering og overføring av personopplysninger om barn
og at barna og foreldrene deres får informasjon om nettvern og personvern
Arbeiderpartiet mener i likhet med andre de andre partiene at den teknologiske utviklingen avkrever en økende bevissthet om barns digitale rettigheter og rett til personvern
vi registrerer at siden forslaget ble fremmet av stortingsrepresentantene fra Venstre har Venstre gått inn i regjering og opprettelsen av en personvernkommisjon er skrevet inn i plattformen den nye regjeringen styrer på
president vi i Arbeiderpartiet mener dermed at det er all mulig grunn til å tro at regjeringen vil sette ned en slik kommisjon
så spørsmålet er om det trengs en egen kommisjon for barn og unge
vi synes ikke det
derfor har vi sammen med Høyre og FrP fremmet et forslag hvor vi ber om at den varslede personvernskommisjonen også får i oppdrag å vurdere personvernet for barn og unge og komme med tiltak for å styrke dette
vi finner allikevel grunn til å understreke at vi forventer at arbeidet med å sette ned en personvernkommisjon starter snarest mulig
gode president når det gjelder de andre forslagene viser jeg til innstillingen hvor vi utgjør flertallet med Høyre og FrP
til slutt vil jeg understreke at det finnes veldig mye god informasjon rettet mot barn og unge og foreldre
og det er jo <ee> kanskje de som trenger det mest og og opplysningene og informasjonen omhandler nettvett og personvern
mange bruker også denne informasjonen på en god måte
likevel må kanskje informasjonen om hvor du finner selve informasjonen ikke bare holdes i hevd slik det er krav om i rammeplan for barnehager og læreverket men også intensiveres
ja president det har blitt sagt mye bra her både ifra saksordfører og ifra representant ifra Arbeiderpartiet og det er ingen tvil om at det er en samla komité som er enig i at det er viktig å ivareta barns <ee> personvern
og det er heller ingen som skal stille i tvil <ee> Venstre sitt engasjement for dette og jeg er glad for at <ee> Jeløya-plattformen er veldig klar og tydelig på at det er personvernet til òg til barn skal ivaretas <ee> president
det er vel <ee> nesten ingen barn i verden som har så <ee> kan si tilgang på teknologi som <ee> norske barn
og de sier vel det at den norske ni-åringen har mer kjent med smarttelefoner og plattfa enkelte plattformer enn det andre barn er
og det fordrer òg med den nye teknologien at barns personvern òg blir ivaretatt
det har vi|1 heilt klart vi|1 som foreldre òg et ansvar til å <INAUDIBLE> når vi|1 da <ee> <ee> kjøper disse apparatene til de der vi|1 logger på forskjellige plattformer og òg viser det at <ee> viktigheten av at vi|1 skal ivareta barns personvern
vi|1 vet <ee> av mange av oss som har vært|1 òg i kontakt med Forandringsfabrikken som <ee> er tidligere barnevernsbarn
og vi|1 vet det at mange av de opplysningene som de gir ifra seg ikke alltid er det beste at foreldrene òg får vite om
så det å ivareta barns personvern det må òg ve være med òg å sikre at de opplysningene <INAUDIBLE> òg er med å ivareta barna og at ikke de heller kommer på gale veier president
så president jeg er glad for at dette forslaget får så gode godt flertall ifra komiteen
den teknologiske utviklingen skjer raskt i alle deler av samfunnet inkludert på plattformer og steder hvor barn og unge oppholder seg
det er ingen tvil om at det er et sterkt behov for å ivareta barns personvern og digitale rettigheter
og Senterpartiet er veldig glad for at det er en samla komité som er opptatt av dette
barn og unge er sårbare når det gjelder innsamling og eksponering av opplysninger av privat karakter og innsamling av data om barns aktivitet
barn er uten samtykkekompetanse og er i mindre grad enn voksne i stand til å forholde seg til rekkevidden av trusler mot sitt eget persons <ee> personvern og betydningen av sin egen rett til privatliv
og det er behov for økt politisk bevissthet om barn og personvern og grensegangene mellom personvern og andre hensyn
Senterpartiet mener at det er gode begrunnelser for forslaget om en personvernkombinasjo komi kommisjon for <ee> barn og unge og støtta dette forslaget senest i totusenogseksten
hovedargumentet til regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet for å ikke opprette en slik kommisjon er at det uansett skal opprette en egen personvernkommisjon som også tar for seg andre områder slik det er nedfelt i Jeløya-plattformen
Senterpartiet er enig i at barn og unges personvern kan være en del av en bredere komuni kommisjon og forventer derfor at en slik kommisjon settes ned raskt
det er god grunn til at <ee> denne kommisjonen bør vurdere et forslag om å begrense kameraovervåkning i skolen
generell overvåkning av barn og unge uten regler for lagring av opptak sånn som det i dag foregår på noen skoler er en sterk inngripen i barn og unges hverdag og privatliv
det kan argumenteres for at overvåkning vil kunne ha en positiv effekt for eksempel ved å virke preventivt mot mobbing eller hærverk eller for å i begrenset og periodevis utstrekning kartlegge effekten av forskjellige pedagogiske tiltak
Senterpartiet mener at det må være en restriktiv praksis når det gjelder kameraovervåkning i skolen
vi ser frem til at det settes ned en personvernkommisjon snarest mulig og forventer at regjeringa inkluderer et særlig oppdrag om å vurdere tiltak for å styrke barn og unges personvern i mandatet for denne kommisjonen
ja kjære president <ee> mye klokt er <ee> sagt i i denne saken nå som alle som har vært på denne talerstolen <ee> før meg har <ee> uttrykt at i all hovedsak så er vi enig om dette
vi er enig om at barn trenger et eget fokus når det gjelder personvern både for å øke bevisstheten om barns <ee> egne behov men også for å finne mulige reguleringer som vi kan som gjør at vi kan styre dette på en bra måte og at <ee>
<ee> vi kan også trenge en egen kommisjon <ee> for å se på personvern hvor også barn og og <ee> ungdoms egne behov blir sett på helt spesielt
<ee> alt dette er vi enige om og alle vet hvilke utfordringer som den nye digitale revolusjonen på en måte utsetter oss for
den ene bitte lille dissensen vi har i denne saken det er hvorvidt <ee> vi skal ha en egen kommunisjo kommisjon bare for barn og ungdom eller om dette skal inkluderes i en s i et større kommisjonsarbeid
og det er interessant da at Venstre opprinnelig ønsket en egen kommisjon <ee> bare for <ee> barn og unge men at dette forslaget nå har forsvunnet på et vis og blitt integrert i en helhetlig tenkning
antakelig skjedde dette i forbindelse med med regjeringen med at Venstre kom inn i regjering
<ee> forsvunnet i en større håndtering av <ee> av ens en egen personvernkommisjon
<ee> president SV ønsker å ta opp igjen Venstre sitt forslag
vi mener faktisk at det er behov for en egen kommisjon for <ee> barn og unge og jeg kan illustrere det med å se på
vi fikk har nå nylig f blitt presentert en <ee> en proposisjon knyttet til lov om personopplysninger
der er det trettiåtte kapitler ett handler om barn og ungdom ett av trettiåtte
på ingen måte er dette synliggjort
og jeg mener at vi kan trenge en egen kommisjon for dette for å synliggjøre at barn og unge unge har helt egne behov og at vi da får dratt opp en helt egen debatt om dette
en kommisjon for barn og ungdom for barn og unges personbehov slik Venstre opprinnelig foreslo <ee> støtter vi
og med det legger jeg fram SVs forslag
president samfunnet gjennomgår en rask teknologisk utvikling som i stor grad påvirker barn og unge
derfor er det behov for å øke bevisstheten om barns digitale rettigheter og rett til privatliv
noen ganger handler det også om et privatliv ovenfor egne foreldre
ny teknologi gir utfordringer for personvernet som vi trenger nye politiske svar på
det må gjøres nye vurderinger og nye grenser må trekkes opp
retten til privatliv er hjemla i barnekonvensjonen men den utfordres stadig og i enda større grad som følge av den digitale utviklinga
muligheten for å overvåke barn ser bare ut til å øke
før var overvåkninga begrenset til det offentlige rom og i noen tilfeller barnehager og skoler
nå skjer overvåkninga også på skoleveien hjemme og inne på barnerommet via ulike digitale verktøy og leker
barn utstyres med fra tidlig alder med GPS-klokker som gjør det enkelt for foreldre å følge med på hvor barna til enhver tid og <ee> og til å kommunisere med barna sine
det kan være utfordrende nok i seg sjøl av hensyn til privatlivet
Forbrukerrådet har imidlertid også avdekket et <ee> at fremmede kunne enkelt ha kontroll over klokkene og bruke dem til å spore og avlytte barnet
leker og digitale spill er en naturlig del av barnets hverdag og her kan man ofte også kommunisere med fremmede som ledd i l <ee> leiken og <ee> spillene spillene
mulighetene til å dele og spre bilder i sosiale medier reiser også viktige problemstillinger både med deling av bilder av seg sjøl men kanskje særlig deling av bilder av andre
å innhente informert <ee> samtykke fra de yngste barna er utfordrende da det er vanskelig å forutse de langsiktige konsekvensene med samtykke
sosiale medier brukes aktivt av ungdom til en rekke aktiviteter og er en viktig kanal for effektiv kommunikasjon
mulighetene for deling av bilder og videoer gir imidlertid betydelige utfordringer for den enkelte og det senker terskelen for straffbare overtredelser i form av ulovlig deling
jeg er glad for at regjeringa skal se nærmere på lovverket <ee> om lovverket er godt nok
men personvernkommisjonen kan også se på andre tiltak
det innhentes lagres og deles <ee> store mengder opplysninger om barn i skoler og barnehager
for å ivareta hensynet til det enkelte barn er det viktig med gode personverns- og datahandlingsrutiner
kartlegging skjer særlig i overgangsfasen mellom barnehage og skole mellom barneskole og ungdomsskole og mellom grunnskole og videregående skole
informasjonen som går mellom de ulike institusjonene kan bidra til at læreren bli bedre rusta til å ta imot nye elever og gi dem en tilpassa tilbud
samtidig er det en fare for at negative holdninger ufullstendige vurderinger og i verste fall feilaktige vurderinger følger barnet i hele <ee> skoleløpet
Venstre er kritisk til den omfattende registreringa selv om formålet er godt
hensynet til barn ivaretas gjerne gjennom samtykke fra foreldrene men det er viktig at samtykket er informert
når man samtykker til deling av informasjon må man først ta hensyn til informasjonen
det er ikke alltid åpenbart hvilke opplysninger som registreres
jeg har jo tillit til at barnehager og skoler tar disse utfordringene på alvor men mener det også er v <ee> er nyttig og <ee> få en vurdering av dette gjennom ledd i personvernkommisjonens utredning
det Venstre foreslo opprinnelig å nedsette egen <ee> en egen barnas <ee> <INAUDIBLE> personvernkommisjon
men på Jeløya da så fikk vi imidlertid gjennomslag for og opprette en større personvernkommisjon og det er naturlig at barn og unges personvern vurderes i den forbindelsen
jeg er derfor glad for at kommisjonen nå får et særskilt oppdrag om å se nærmere på s <ee> personvernutfordringene for barn og unge
det er et svært viktig gjennomslag for Venstre og jeg gleder meg til den debatten som kommisjonen <ee> vil <ee> l legge grunnlag for
barn og unge er en utsatt gruppe med et særlig behov for sterkt personvern
i dag og ba <ee> i dag er barn og unges personvern under press fra flere hold
for det første er barn og unge en gruppe som selv er svært aktive brukere av ny teknologi hvor deres egne personopplysninger utgjør en sentral komponent
dette har mange positive sider med seg men innebærer samtidig en personvernrisiko
for det andre behandles barn og unges personopplysninger av en rekke andre aktører uten at barna selv nødvendigvis er klar over og kan styre det selv
dette dreier seg om alt fra alminnelige myndigheter og kommersielle aktører til barnehager og skoler og til og med av familiemedlemmer og venner
vi må sørge for å møte det samlede presset mot barn og unges personvern på en hensiktsmessig måte og med målrettede tiltak
i representantforslaget er det fremmet fem konkrete forslag for å styrke barn og unges personvern
når det gjelder mitt standpunkt i disse forslagene deler jeg tidligere justis- og beredskapsministers syn slik dette kom til uttrykk i hans skriftlige svar til komiteen
i korthet er det som følger
forslag to jeg mener det er grunn til å vurdere nærmere om det bør gis regler som som <ee> spesifikt regulerer og forbyr kameraovervåkning på skoler og i barnehager
i siste statsråd før påske fremmet regjeringen proposisjoner med forslag til ny personopplysningslov
kameraovervåkning i skoler og barnehager er derfor ikke tatt opp til særskilt vurdering i proposisjonen men jeg vil komme ne men jeg vil vurdere oppfølginger av dette temaet i tiden som kommer
forslag tre jeg kan ikke se at det per i dag foreligger noe utpreget behov for nye særlige reguleringer om foreleggelse av opplysninger til foreldre før de kan samtykke til overføring av informasjon fra barnehage til skole og mellom utdanningsinstitusjoner
forslag fire jeg kan heller ikke se at det per i dag foreligger noe utpreget behov for nye nasjonale retningslinjer for skoler og barnehager for registrering og overføring av personopplysninger om barn i barnehage og elever i skolen
jeg viser til at det allerede finnes en betydelig mengde veiledningsmateriell rettet mot opplæringssektoren om behandling av personvernopplysning
forslag fem jeg mener barn og foresatte i Norge i dag får mye god informasjon om nettvett og personvern gjennom en rekke forskjellige offentlige kanaler
blant annet tilbyr Datatilsynet Senter for IKT i utdanningen og Mediatilsynet informasjon om po personvern til barn unge og foresatte
mestring og digital dømmekraft inngår også i barnehager og i skolen
når det så gjelder komitéflertallets forslag til stortingsvedtak støtter jeg dette
det er nedfelt i regjeringsplattformen at det skal etableres en personvernkommisjon for å vurdere personvernets stilling i Norge
dette er prioritert arbeid som jeg ser frem til å ta fatt på
komitéflertallets forslag går ut på at mandatet til den kommende personvernkommisjonen skal inkludere et særlig oppdrag om å vurdere tilstanden for personvernet til barn og komme tilbake med tiltak for å styrke dette
jeg mener barns personvern bør være en del av personvernkommisjonens arbeid
når tenker statsråden at den varslede personvernskommisjonen skal settes ned
personvernkommisjonen er ikke satt ned enda men det er et arbeid som <ee> jeg gleder meg til å ta fatt på og
jeg vil ikke tidfeste det men det skal komme så fort som overhodet mulig
president <ee> på flere områder skiller barn og unge seg <ee> sine behov seg fra voksnes behov
og dette gjelder naturlig nok også når det kommer til <ee> personvernsspørsmål
flere av <ee> representantene har vært inne på det i sine innlegg fra talerstolen
<ee> hvordan tenker eller på hvilken måte tenker statsråden at barn og unges perspektiv bør synliggjøres i en personvernskommisjon
ærede president <ee> med Stortingets <ee> vedtak i dag så vil <ee> selvfølgelig regjeringen følge det opp
og dette er en del av de tingene det er naturlig for oss å ta med når vi <ee> vurderer og skriver og foreslår et mandat til den nye kommisjonen
men vi har merka oss hva Stortinget sier og vil selvfølgelig følge det opp
ja president <ee>
ja president det er godt å høre på den nye justisministeren
han virker <ee> klok og har bra oversikt over feltet etter få dager
<ee> det syns jeg er veldig fint
<ee> <ee> president jeg vil gjerne spørre han om <ee> forholdet mellom den nye personvernkommisjonen og den proposisjonen som vi nå skal behandle lov om personopplysninger
<ee> Stortinget skal nå behandle lov om personopplysninger denne i dette vårsemesteret etter det skal det settes ned en kommisjon for personvern
hvordan ser <ee> justisministeren på rekkefølgen i dette
<ee> ærede president <ee>
<ee> fra regjeringens side er det ikke lagt opp til en rekkefølge <ee> i dette her
vi jobber med en gang vi går ha vi går løs på å vurdere en personvernkommisjon med en gang men det er selvfølgelig sånn at <ee> vi vil ha med signalene også fra Stortinget
<ee> men som sagt det har vi ikke tatt stilling til om det er sånn at vi skal avvente Stortingets behandling <ee> på personvernkommisjonen
det kunne vært en fordel men det er også et spørsmål om tids <ee> tidsperspektivet for når vi får i gang kommisjonen som tross alt skal ta fatt på et veldig omfattende arbeid
og det er alt mulig for <ee> for k å ha en kommisjon som så vurderer den debatten Stortinget har
ja president Stortinget har i dag til behandling sak om å endre tidspunkt som ligger til grunn ved <INAUDIBLE> vurdering av voldsoffererstatning og om å gi regelendringene tilbakevirkende kraft
og president det fins en rekke prinsipielle spørsmål som er knytta til muligheten for å få voldsoffererstatning for eldre forhold
og lovverket det vet vi|1 òg er revidert flere ganger de siste årene men det er gjort uten at lovendringene har fått <ee> tilbakevirkende kraft
president denne saken blir ofte knytta opp mot <ee> Kristin-saken
president dette er en problemstilling som komiteen tar på alvor
og Kristin-saken kan en vel si er et eksempel på at dagens inn og dagens ordning for voldsoffererstatning kan slå ut urimelig for eldre saker
president la ikke det være i tvil om at dette er en sak som Fremskrittspartiet har et stort engasjement i
og det er gode grunner for at de berørte i Kristin-saken bør få muligheten til erstatning på besk bakgrunn av det nye regelverket
forslaget imidlertid som Arbeiderpartiet her har fremma om voldsoffererstatning i eldre saker <ee> va <ee> berører kun en liten gruppe
og den <ee> lille gruppa med vo med tidligere voldsoffer
og det jeg har trur at det underliggende problemet er langt større og burde òg omfatte alle som blei utsatt for overgrep før totusenogelleve og som har rett på voldsoffererstatning
og det kan òg fort oppfattes minst like urimelig om man innfører regler som <ee> om tilbakevirkende kraft som kun gjelder for enkelte
president Fremskrittspartiet har heilt siden totusenogtolv jobba for å få tilbakevirkende kraft for alle voldsofre som har fått gjenopptatt sakene sine
og det er viktig å vite at det er i dag store forskjeller i hvor mye voldsoffererstatning som utbetales det avhenger av når et overgrep har funnet sted
Fremskrittspartiet har òg vært pådriver for at størrelsen på erstatningsrammene skal være lik for alle voldsoffer
og rammen for hvor mye voldsoffererstatning som er mulig å få har som jeg var inne på blitt heva flere ganger
konsekvensene av å få erstatning etter ny og gammel lov er stor for ofrene
og erstatningsrammen kan variere ifra to hundre tusen etter den eldste lovverket og til fem komma seks millioner etter dagens lovverk
for å være heilt tydelig president så fremma Fremskrittspartiet i totusenogtretten eller i totusenogtolv
Stortinget ber regjeringen fremme lovforslag til endring av voldsoffererstatningsloven
endringene bør gi alle voldsofre krav på inntil seksti G i erstatning uavhengig av når forbrytelsen fant sted
president heldigvis så er komiteen samla om en tilbakevirkende kraft
så Fremskrittspartiet er ikke uenig i representantforslaget if eller i forslaget ifra representanten men meiner det er viktig at når en skal gjøre endringer så må man sjå|se breiere enn det som forslaget tilsier
det er mange ulike grupper av tidligere voldsoffer som òg står i samme situasjon og dermed må vi|1 få til at det blir et mest mulig rettferdig og forutsigbart lovverk
president vi|1 er kjent med at departementet for tiden behandler NOU totusenogseksten ni Rettferdighet og forutsigbarhet voldsskadeerstatningen
og det utvalget de anbefaler at dagens øvre grense på seksti G skal bestå men gis tilbakevirkende kraft for alle som ønsker om søker om voldsoffererstatning etter ny lov <ee> trer i kraft
vi|1 meiner at departementet i denne sammenheng òg bør vurdere hvordan|1 saker som allerede har blitt et <ee> avgjort etter gammelt lev <ee> regelverk kan få en ny vurdering etter dagens erstatningsrammer
president jeg ser fram til det arbeidet med oppfølgingen av utredningen at det skjer raskt og at den kommer til s <ee> tilbake til Stortinget
og jeg vil oppfordre regjeringen til å sjå på de ulike voldsoffergruppene i sammenheng for å få et mest mulig rettferdig og forutsigbart <ee> regelverk
og president <INAUDIBLE> klarere kan jeg nesten ikke si den henstillingen til regjeringen om å følge opp dette utvalget
og på bakgrunn av det så tar jeg òg opp forslaget ifra Høyre og FrP og varsler òg om at vi|1 støtter KrF sitt forslag
voldsoffererstatning det representerer noe vi alle kan være stolte av som justispolitikere i i Norge
når vi er ute og reiser snakker med våre kolleger i andre land så er dette en av ordningene vi virkelig kan skryte av og <ee> formidle til resten av verden
ordningen har jo vært oppe til diskusjon flere ganger politisk
den har vært endret flere ganger politisk
så er det sånn at det forslaget som vi behandler i dag det vil få betydning for én enkelt sak
og jeg har bare lyst til å understreke veldig veldig tydelig president at regjeringspartiene overhodet ikke aviser verken rimeligheten og nødvendigheten av å gjøre noe med denne konkrete saken
samtidig er det viktig å understreke at vi i Stortinget ikke behandler enkeltsaker
det er ikke vår jobb å gjøre det
Stortinget kan ikke og bør ikke <ee> garantere for eksempel at en enkeltsøknad som foreligger for forvaltningen skal innvilges i en bestemt retning
men vår jobb er å se på systemet rimeligheten i lovverket og sørge for at det er rettferdig og treffer riktig
så er det jo sånn at hvis man skulle gått inn her og endret små deler av et større regelverk så risikerer man noe på veien
man risikerer å lage usammenheng fragmenterte regler som kanskje gir seg uheldige utslag i neste omgang
og det syns jeg vi skal ta oss tid til president
nå foreligger det som det er nevnt en utredning i Justisdepartementet
timingen er veldig god for å benytte denne anledningen til å se på regelverket i en større sammenheng
så har jeg bare lyst å si helt på tampen at den siste tiden så har det vært en del saker i Stortinget som har sitt utspring og sitt utgangspunkt i enkeltsaker som gjerne har vært omtalt i media
det er litt viktig president at når disse sakene diskuteres og avgjøres i Stortinget at ikke det fort spinnes ut i usannheter eller vinklinger som forleder folk
vi har hatt oppe diskusjoner for eksempel om <ee> å innføre forbud mot barneekteskap i Norge
det var en dag hvor hele Stortinget sa seg enig i at dette bør forbys totalt i Norge
vinklingen ble dessverre at Stortinget stemte nei til å forby barneekteskap og dermed satt veldig mange hundretusen nordmenn igjen med et inntrykk av at vi hadde stemt det ned
vi hadde oppe en diskusjon om nakenbilder og hvordan det skal slås ned på gjennom lovgivningen
hele Stortinget var enig om at vi skal få nye regler om dette men vinklingen ble nok en gang at vi stemte nei til et forslag som ville gjort det straffbart å dele nakenbilder
veldig uheldig <ee> et veldig uheldig resultat president når sannheten er at vi er enige på kryss og tvers av politiske partier
jeg håper derfor at i denne saken at man sitter igjen med et inntrykk av at Stortinget faktisk tar denne problemstillingen på alvor
og jeg tror at vi kommer til å ende opp med et regelverk som er fornuftig som er rimelig og som kanskje kan hjelpe enda flere enn bare de etterlatte i Kristin Jensen-saken
gode president takk for det
saken vi|1 behandler i dag er viktig og særdeles viktig for de det gjelder
jeg vil derfor stø starte med å takke forslagsstillerne for at de fremma forslaget for KrF er i utgangspunktet heilt enig med forslagsstillerne i sak
når du oppdager at systemet gir urettferdige konsekvenser så må vi|1 endre systemer
det er en av våre|1 fremste oppgaver som lovgivere
men samtidig som vi|1 må rette opp utilsikta konsekvenser så må vi sikre at vi ser utfordringene i sammenheng
det er viktig for å sikre at tilfeller ikke blir utelatt når vi|1 endrer regelverket
KrF meiner loven må endres sånn at tidspunktet for når en har rett på voldsoffererstatning endres fra handlingstidspunkt til domstidspunktet men vi|1 meiner at regjeringa må vurdere om andre tilfeller au bør innlemmes i ordninga
KrF er ikke i mot forslaget fra forslagsstillerne men vi|1 er for å ta det i en større sammenheng
president jeg er glad for at en samla komité har satt sagt følgende og jeg vil sitere fra innstillinga
at en dom etter behandling i gjenopptagelseskommisjonen er avgjort til tiltaltes ugunst har etter hva komiteen kjenner til bare skjedd i ett tilfelle
i Kristin-saken blei Kristin Juel Johannessens foreldre tilkjent erstatning i lagmannsretten men erstatninga fra Kontoret for voldsoffererstatning ble langt lavere enn hva tilfellet ville vært etter nåværende lovverk
dette er en viktig problemstilling komiteen tar på alvor
dette er vi|1 i KrF enig i
i tillegg til at vi|1 meiner at det må vurderes om flere tilfeller skal inn i ordninga
forslagene <ee> vi|1 stemmer for i dag utelukker ikke innholdet i forslaget fra Arbeiderpartiet men det innebærer at flere skal innlemmes au de berørte i Kristin-saken
det er viktig for oss|1 å presisere
og president KrF kjem|kommer derfor til å stemme for vårt|1 eget forslag som er delt løyst ut i dag og forslag nummer én i innstillinga i saken for å sikre at både berørte i Kristin-saken og andre skal få rett til voldsoffererstatning
jeg konstaterer at komiteens flertall innstiller på at det skal være domstidspunktet som skal legges til grunn ved vurdering av voldsoffererstatning i straffesaker som blir gjenopptatt og at endringen skal gis tilbakevirkende kraft
det er grunn til å reflektere over det
for det første så vil jeg understreke at det ikke er et krav at det foreligger dom i en sak for at fornærmede eller etterlatte skal få voldsoffererstatning fra staten
i svært mange av sakene som Kontoret for voldsoffererstatning behandling <ee> behandler foreligger det ingen dom
det som er viktig er at fornærmede og etterlatte etter straffbare handlinger som har en ukjent gjerningsmann har krav på voldsoffererstatning på lik linje med fornærmede og etterlatte i saker der gjerningsmannen blir dømt for forholdet
når gjerningspersonen blir dømt til å betale erstatning til offeret vil Kontoret for voldsoffererstatning ta utgangspunkt i de beregninger av erstatninger som domstolen har gjort
i de tilfeller der det ikke foreligger dom beregner Kontoret for voldsoffererstatning selv erstatningsbeløpet og legger den samme vurderingen av kravet til grunn som domstolene ville ha gjort
erstatningsbeløpet skal med andre ord blir tilnærmet det samme uavhengig om det er domstolene eller Kontoret for voldsoffererstatning som behandler saken
i begge tilfeller vil erstatningsutbetalingen bli avkortet dersom den er høyere enn hva man kan få utbetalt i voldsoffererstatning
den øvre grensen på hvor mye man kan <ee> som kan bli utbetalt har som kjent blitt endret en rekke ganger
den øvre grensen har tidligere vært både hundretusen kroner hundre og femti tusen kroner to hundre tusen kroner tjue ganger grunnbeløpet i folketrygden og førti ganger grunnbeløpet
for handlinger som skjedde mellom nittenåttifire og juli tjuenullén er maksimumsbeløpet to hundre tusen kroner
i denne perioden da taket var på mellom hundre og to hundre tusen kroner var det naturlig nok mange som fikk avkortet erstatningen sin fordi de nådde maksimalbeløpet
alle lover og endr alle lover og endringer i loven må ha et skjæringstidspunkt
i voldsoffererstatningssakene er det handlingstidspunktet som legges til grunn og avgjør hvor mye staten utbetaler
det vil naturligvis kunne gi konkrete utslag som kan virke urimelige
jeg vil i den forbindelse utdype mitt syn på at selv om tids det tilsynelatende virker rimelig å la domtidspunktet være avgjørende i gjenopptakelsessaker kan det likevel skape urettferdighet opp mot andre
dessverre omtaler mitt svarbrev til komiteen ikke bare et konstruert eksempel
de siste tjue årene har flere barn blitt drept i Norge og kjernen er den samme
tilbake sitter etterlatte som har mistet det umistelige sitt eget barn
komiteen <ee> omtaler saken til de etterlatte etter Kristin Juel Johannessen som ble drept i nittennittini bare tolv år gammel
gjerningspersonen ble frifunnet av Agder lagmannsrett i tjuenulltre men ble dømt for drapet da saken ble gjenopptatt i tjueseksten på bakgrunn av nye bevis og teknologisk utvikling
Borgarting lagmannsrett dømte da gjerningsmannen til å betale over fire komma fem millioner kroner i erstatning til de etterlatte
i år totusen ble to små jenter drept i Baneheia i Kristiansand
to personer ble dømt for drapene hvorav den ene tidligere har forsøkt å få gjenopptatt sin sak
i nittenåttiåtte forsvant et barn sporløst fra Fjell i Drammen bare ni år gammel
Thomas Quick tilsto og ble dømt i Sverige for drapet på denne unge jenta men han trakk senere tilståelsen og er nå frikjent
saken er fortsatt ikke oppklart
ser vi på disse og andre lignende grusomme historier da er det min klare oppfatning at det skal svært gode grunner til for at de etterlatte skal behandles ulikt
det kan ikke være utslagsgivende for hva de etterlatte kan få i voldsoffererstatning når en dom faller hvis saken i det hele tatt ender med dom
det er dette som etter min mening gjør en endring i tråd med representantforslaget urimelig
vi kan ikke ha et system der de etterlatte i drapssaker som blir oppklart får mer i voldsoffererstatning enn de etterlatte i saker som ikke blir oppklart
jeg kan bare anta at det å miste et barn må være det mest grusomme kanskje som kan skje et menneske
å aldri få svar på hvem og hvordan vil for mange væ gjøre belastningen enda større
skal de etterlatte sitte igjen uten svar
skal de etterlatte som sitter igjen uten svar også sitte igjen med mindre erstatning
hva er rettferdigheten i det
som jeg har gitt uttrykk for i mitt brev til komiteen mener jeg at en endring om å gi den øvre grensen tilbakevirkende kraft må gjelde for alle saker om voldsoffererstatning
men også dette er et prinsipielt spørsmål og det vil jeg som medlemmene fra Høyre og Fremskrittspartiet påpeker representere et <INAUDIBLE> ikke et ubetydelig kostnadsspørsmål noe som tilsier at forslaget iallfall må undergis en grundig utredning
jeg vil derfor fraråde at loven endres i tråd med komiteens tilråding
jeg mener det mest hensiktsmessige er å se dette i sammenheng med oppfølgingen av NOU tjuenullseksten ni rettferdig og forutsigbar voldsoffererstatning og det ønsker regjeringen å gjøre
det blir då opna for <ee> replikkordskifte og første replikant er Lene Vågslid
Vågslid ver så god
det jeg advarer mot er å ta stilling til tidspunktet nå
forslaget som ser ut til å få flertall er et ønske om å <ee> se lengre tilbake i tid
det er et forslag og gjerne òg et pålegg som vi selvsagt vil følge opp
men det viktige her er at vi ser dette i sammenheng og at vi tar med alle de tilfellene
det viktige er at ting ikke blir behandla ulikt men også viktig at ting ikke blir utelatt
så det å vedta at <ee> vi skal se lengre tilbake i tid når vi nå uansett skal sette ned <ee> vurdere NOU tjueseksten det syns jeg er et forslag som <ee> gir et klart signal
det signalet må vi ta med oss <ee> og det skal vi følge opp
det mer jeg vil advare mot det er at vi nå fastsetter et <ee> tidspunkt som går på dommen istedenfor behandlingen
så er det sånn og representanten spør og jeg vil selvfølgelig si at hvis Stortinget vedtar noe så vil jeg selvfølgelig følge det opp
ærede president <ee> som jeg sa i mitt innlegg så kjenner jeg ikke til slike saker
men det finnes tilsvarende paralleller hvor det er viktig å skille mellom domstidspunkt og handlingstidspunkt også fordi at domstidspunkt stiller et krav som vi normalt ikke legger til grunn nemlig at det alltid må være dom
det fins altså muligheter til å utbetale voldsoffererstatning og det skjer også i saker hvor det ikke foreligger dom
det viktige her nå er at vi ser helheten i dette
<ee> vi skal behandle NOU-en
den ligger til behandling i i departementet
da skal vi se på hvem som skal få voldsoffererstatning
vi skal se på den geografiske utbredelsen av det
vi skal se på organiseringen av orden
vi skal se på beløpene men vi skal også se på virkningstidspunkter for beløpsgrensene
det viktige her er at vi lager et system hvor <ee> vi ikke behandler <ee> det som burde være like tilfeller ulikt
president voldsoffererstatning er en viktig og nødvendig ordning som vi tilbyr ofre av <ee> og pårørende for alvorlig kriminalitet
ordninga har <ee> tverrpolitisk oppslutning og vi ønsker alle den her muligheten for dem som har sår som ikke gror
forslaget vi behandler i dag kjem|kommer på et godt tidspunkt
som det er redegjort for tidligere her så er det på gang en utredning i departementet
og nå har vi mulighet til å påvirke den her
likevel så mener vi at regjeringspartiene <ee> eller vi mener vi i regjeringspartiene at forslaget fra Arbeiderpartiet er litt for konkret
vi ønsker absolutt at regjeringa skal sjå|se på dagens lovverk men vi ønsker en helhetlig gjennomgang der alle saker blir vurdert generelt ikke bare på bakgrunn av én enkeltsak
det her mener vi er den mest ryddige måten å ta tak i saken på for president Stortinget skal jo ikke behandle enkeltsaker
vår jobb er å sørge for et godt og rettferdig regelverk og det er den bestillinga vi ønsker å sende til regjeringa i dag
hvis vi kun går inn for én enkeltsak så risikerer vi å skape nye urettferdigheter
det er bra at Arbeiderpartiet har satt søkelyset på erstatningsordninga
nå blir det opp til regjeringa å sjå|se på helheten sånn at vi får sikra et godt og rettferdig regelverk for absolutt alle
jeg oppfatter saken egentlig som veldig godt belyst og grundig og godt debattert i i salen nå så jeg skal ikke si så veldig mye mer om den
jeg ønsker derimot å komme med en beklagelse
jeg sto på talerstolen her i sted og omtalte Kristin Juel Johannessen som Kristin Jensen
det var ikke meningen
det er sånn som skjer i et engasjert øyeblikk fra talerstolen men jeg ønsker likevel å rette opp i det og beklage inderlig for at den <ee> feilen skjedde
gode president dette er jo mildt sagt en litt spesiell sak
<ee> forslaget vi behandler nå er jo et utkast til en erklæring som skal behandles på et justisministermøte som starter på torsdag i i København
og siden Norge ikke har kommentert <ee> utkastet sin del om om <ee> saker om asyl og innvandring og så videre så tolker altså forslagsstillerne her dette som at Norge stiller seg bak den
det er iallfall sånn jeg oppfatter forslagsstillerne
president for det første er det ingen automatikk i at Norge helhjertet støtter et utkast til en kommisjonstekst bare fordi at de ikke har gått inn og kommentert hver enkelt del av den
så jeg syns dette forslaget bygger på et ganske tvilsomt premiss
vi på Stortinget vi må gjerne mene mye om norsk utenrikspolitikk men vi bør ikke gå til det skritt at vi instruerer regjeringen i hvordan de skal forholde seg i forhandlinger med andre stater
det vil i så fall representere en praksis som vi må veldig veldig veldig langt tilbake i tid for å finne eksempler på
systemet i Grunnloven er bygget på at Stortinget først kommer inn ved ratifikasjonen
det vil være veldig spesielt om vi skal gå inn og så gjøre vedtak om en multilateral avtale som ikke engang er vedtatt ennå
og så er det en del saker som også hvor vi har laget gode systemer for Stortingets <ee> både informasjon og evne til å komme med tilbakemeldinger og påvirke disse sakene gjennom den utvidede forsvars- og utenrikskomiteen
det er en ryddig måte å gjøre det på president men det gir kanskje ikke de store medieoppslagene
jeg har ingen stor forhåpning om at forslagsstillerne ser de konstitusjonelle <ee> problemene med denne fremgangsmåten
så er det jo kommet til nå i <ee> det aller siste opplysninger om at dette utkastet uansett er endret