scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og da blir s mitt spørsmål er statsråden vil statsråden ta initiativ til at det setter i gang et sertifiseringsprosjekt for GBAS-systemet på Gardermoen sånn at også norske aktører kan ta del av de investeringene som skal gjøres internasjonalt <INAUDIBLE>
president når det gjelder teknologibruk på innflygningssystem og på en måte generelt på flyplasser så er vår vår holdning vo til det vært|1 at her må vi|1 la fagfolk få være fagfolk
vi|1 skal stille mange spørsmål sånn at vi|1 sørger for at alle ulike teknologier blir best mulig belyst
vi|1 skal være opptatt av kostnadseffektivitet og så må vi|1 òg høre på hva|1 er det som blir sagt når det gjelder risiko ved de ulike greiene hva|1 som er fordelene med ulike greiene
hvilket system en til slutt skal velge og hvilke risiko en skal pålegge skattebetalerne i å teste ut alle mulige system
der må vi|1 være konkrete på de enkelte sakene
jeg vil være betenkt over at vi|1 bruke mye penger på å teste ut ett og ett prosjekt bare fordi at noen har vært i kontakt med en og en politiker
men jeg er opptatt av at Avinor skal være <ee> kunne synliggjøre og presentere alle de ulike teknologiene som er på plass og så at det blir tatt ett <ee> en beslutning på best mulig faglig grunnlag
i dette så er jeg òg opptatt av at vi|1 skal være med å utvikle norsk næringsliv men vi|1 må sjå|se på det som er <INAUDIBLE> best mulige totale pakken
<ee> jeg <ee> takker for svaret og jeg merka jo også et lite stikk til spørsmålsstiller med at noen har vært i kontakt med representanter
<ee> da vil jeg understreke at dette handler jo om et felt hvor det er få aktører internasjonalt og det er store verdier som <ee> ligger til grunn
<ee> og jeg mener at det er viktig at vi også ligger i front både for å få på plass systemet <ee> i Norge for å få utnyttet kapasiteten bedre også ligge i front men også for å være med på at det kan være aktører som er norske
jeg tror det er viktig at også stortingsrepresentanter har kontakter med norsk næringsliv og aktører og som er riktig men at vi også kan være med på at man kan posisjonere seg internasjonalt i en veldig stor <ee> bransje
så mitt spørsmål blir allikevel ja du skal lytte det er fagfolkene som skal ta den siste vurderingen men det er selvfølgelig også et politisk initiativ som kan gjøres og som statsråd kan man stille de riktige spørsmålene
og da blir spørsmålet igjen vil statsråden i det hele tatt da involvere seg i spørsmålet for å få en framdrift i hvert fall om det skal gjøres en <ee>
president vi|1 har <ee> engasjert oss i den forstand at vi|1 har diskutert tematikken med Avinor og stiller spørsmålene
så der meiner jeg at svaret er ja
<ee> og så må jeg bare beklage hvis jeg ble oppfatta som at det var meint som et stikk
men jeg er fortsatt veldig opptatt av at jeg kjem|kommer aldri <ee> hvert fall i overskuelig framtid til å ha den samme flytekniske kompetansen som det fol Avinor sine folk har og derfor vil jeg overlate de beslutningene til deres folk
men vi|1 skal ivareta skattebetalerne sine penger eller på dette området her egentlig flypassasjerene sine penger sia der er lite skattepenger involvert i Avinor
de talere som heretter har ordet har en taletid på inntil tre minutter
og neste taler er Sverre Myrli
åttende oktober nittentoognitti|nittennittito var en stor dag for Romerike og Innlandet
åttende oktober nittenåttognitti|nittennittiåtte var også en stor dag for nøyaktig seks år etter vedtaket var flyplassen klar til åpning
og president det har gått veldig bra med Gardermoen
det er en moderne og bra flyplass som <ee> bidrar svært godt i det jeg vil kalle solidariske finansieringsopplegget som vi har i luftfarten i Norge
men det er også en dimensjon til ved flyplassen på Gardermoen og nå president prater jeg som representant ifra Romerike og Akershus
flyplassen har gitt svært store regionale virkninger og det var jo også hovedargumentet for at Gardermoen ble valgt som lokaliseringssted
inne på Oslo lufthavn på Gardermoen jobber det i størrelsesorden femten tusen mennesker
og tar vi med indirekte arbeidsplasser på cirka ti tusen snakker vi altså om i størrelsesorden femogtjue|tjuefem tusen arbeidsplasser
og president vi snakker om nye næringer og ny teknologi og det er veldig bra men det er én ting som aldri går av moten og det er at folk må ha arbeid
folk må ha arbeidsplasser hvis dette samfunnet vårt skal fungere
og sånn sett så har hovedflyplassen på Gardermoen vært svært viktig for hele regionen
jeg tør nesten ikke å tenke på hva situasjon hadde vært|1 på Romerike hvis flyplassen ikke hadde blitt bygd på Gardermoen
for femogtjue|tjuefem år sia klarte Stortinget og de som da hadde ansvar å få på plass det vedtaket etter lang tids vanskelig debatt
da president må vi som har ansvar med å sitte i Stortinget i dag femogtjue|tjuefem år etterpå også være oss ansvaret bevisst
nå må vi sørge for at hvis flyplassen skulle trenge utvidelsesmuligheter så må flyplassen ha utvidelsesmuligheter
ikke noe poeng å bygge en tredje rullebane bare for å bygge en tredje rullebane
<ee> og antageligvis ligger det mange år fram i tid men vi må ikke komme i den situasjonen at flyplassen ikke har utvidelsesmuligheter
og så kommer vi tilbake til søl sjølve beslutningen seinere
neste taler er Helge Orten
<ee> Avinor modellen har tjent norsk luftfart og de reisende på en god måte i i mange år
omdanninga av Luftfartsverket til statlig aksjeselskap blei gjort i totusenogtre sist vi hadde ei borgerlig regjering og ikke overraskende mot stemmene til både Arbeiderpartiet Senterpartiet og SV
Avinormodellen legger til grunn at flyplasstrukturen i Norge skal være sjølfinansierende med avgifter og kommersielle inntekter omtrent likt fordelt
i totusenogseksten hadde åtte lufthavner positivt resultat og åtteogtredve|trettiåtte negativt resultat
denne helhetstenkinga i finansieringa av lufthavnstrukturen i tillegg til at staten kjøper flyruter der det ikke er kommersielt grunnlag gjør at vi har et effektivt og landsdekkende lufthavnnett som legger grunnlaget for verdiskaping og busetting i hele Norge
etter å ha hørt <ee> representanten Valen <ee> som vil avvikle taxfreesalget på norske flyplasser så må jeg seie|si jeg blir litt forundra
av de kommersielle inntektene så utgjør faktisk <ee> <ee> avgiftsfritt salg cirka halvparten
det betyr at det må være en plass mellom to og tre milliarder i inntekter fra det formålet
det å sette det i spill vil jo true hele finansieringsmodellen og hele lufthavnstrukturen i Norge
i tillegg så vil jo det bare bety å flytte taxfreesalget ut av landet og at alle flasker med alkohol sjokolade eller parfyme må fraktes tilbake igjen med fly
det kan heller umulig ha noe særlig god klimaeffekt president
det er viktig at Oslo lufthavn kan fortsette å utvikles som et nasjonalt knutepunkt men at flyplassen au kan ha et potensial som et internasjonalt knutepunkt
det er viktig for å opprettholde inntektsgrunnlaget ikke bare for Oslo lufthavn men for hele strukturen i Avinor-systemet
tilstrekkelig kapasitet og attraktivitet ved Oslo lufthavn Gardermoen er viktig for hele Norge
om vi skulle ende opp i en situasjon med kapasitetsproblem vil det ha betydning for inntektspotensialet i hele strukturen
i tillegg er det et enkelt regnestykke for flyselskapa om de er må prioritere
da velger de selvfølgelig de rutene som gir best lønnsomhet
manglende kapasitet ved Oslo lufthavn Gardermoen vil kunne sette oss i en situasjon der vi enten får et dårligere tilbud i store deler av landet eller vi må bruke vesentlig mer midler på å kjøpe f flyruter
derfor er jeg litt forundra president over Senterpartiet som påberoper seg å ha en politikk for hele Norge og som velger å ikke støtte det videre arbeidet med tredje rullebane på Gardermoen
det er etter mi meining å gamble med det framtidige flytilbudet
president det er viktig at vi setter det setter av areal for tredje rullebane nå skaper forutsigbarhet for omliggende kommuner og Avinor og at vi har et tilgjengelig areal den dagen vi har behov for kapasiteten
nå er det mykje|mye som kan endre seg fram til tjuetredve|tjuetretti men én ting er iallfall sikkert har vi ikke tilgjengelig areal har vi heller ikke utvidelsesmuligheter og den risikoen er ikke vi villig til å ta
ja <ee> president bare en liten oppfølging
det har vært kjempeviktig
<ee> men allikevel så må jeg reagere litt på Sverre Myrli som sier som påpeker at det er <ee> viktig med arbeidsplasser og arbeidsplasser også med en tredje rullebane
for det er jo ikke sånn at hvis du velger alternativet
alternativet er jo å bygge opp et jernbanesystem mellom de store byene i Skandinavia som er konkurransedyktig
og en høyhastighetsbane mellom de store byene enten det er mot Trondheim det er Stockholm eller det er mot Bergen er altså bedriftsøkonomisk det er vikt den dyr å bygge men den er bedriftsøkonomisk lønnsom å drive
<ee> det må vi <ee> huske på
så er gir jo det også minst like arbeids <ee> mye arbeidsplasser som det det gjør med en tredje rullebane
og det vil også være like mye arbeidsplasser <ee> om du også utnytter både Rygge <ee> og særlig Rygge <ee> som en <ee> som en tredje rullebane på Østlandet til det den kan brukes <ee> til
<ee> og dette er jo langsiktig investeringer som alle peker på det er å sette av fordi du skal ta en beslutning fram mot tjuetredve|tjuetretti femogtredve|trettifem kanskje tjueførti
og da handler det om at i dag så må du ha en politisk beslutning
hva er hovedgrepet jeg ønsker å bygge opp transportsystemet omkring
jeg mener og Venstre mener at det viktigste der er å bygge det på jernbane der jernbanen er konkurransedyktig
vil også im gi mye større effekt for de områdene som er imellom de store byene
fly er opp og det er ned
det vil gi et helt annet tilbud og knytte en region i sammen som er konkurransedyktig med hvor som helst i verden hvis du ser dette i i sammenheng
neste taler er Kjell-Idar Juvik
<ee> først til tredje rullebane
<ee> og det er jo òg sånn at når vi sier <ee> <ee> i forhold til avsetning av areal så er det jo like viktig for å frigjøre areal
for i dag er det sånn at man båndlegger faktisk areal på begge sider av Gardermoen altså både østre og vestre alternativet
derfor det riktig og viktig at Stortinget er tydelig på hva|1 man ønsker i framtida
<ee> og det er greit å være tydelig på at man ikke ønsker en tredje rullebane for det er òg ei avklaring i forhold til arealene men det er like viktig å avklare at man kan klare å bestemme seg for det ene alternativet og det er det jeg føler at flertallet er tydelig på
og så sier man noe om noen ting som man ønsker å utredes før den her saken <ee> <ee> ender opp med ei <ee> reell <ee> behandling
så til det med taxfree og inntekter til Avinor
ja det er jo det overordna viktig med Avinor-modellen det er jo inntektene som kjem|kommer inn <ee> som brukes til å drifte et godt <ee> nett i heile landet vårt|1
og det er ikke noe tvil om at hadde vi ikke hatt den modellen her så er det ikke sikkert vi hadde hatt et like godt <ee> tilbud
i alle fall så hadde det da vært|1 avhengig av de årlige bevilgningene i i i statsbudsjettet og kanskje en diskusjon som <ee> vært|1 mindre <ee> forutsigbar i i forhold til til det
jeg veit i hvert fall veldig godt for mine egen landsdel <ee> så er det <ee> utrulig viktig med det her tilbudet
i mange av de er plassene så er det faktisk ikke noe særlig alternativ i forhold til <ee> tilbud for å kan <ee> reise når du skal et stykke av gårde
<ee> så litt det i forhold til konkurranseutsetting og privatisering
det er jo ikke tvil om at der er det en skille i den her salen her der vi har ei regjering som ønsker å konkurranseutsette og prioritere <ee> mest mulig
jeg er jo veldig glad for at man er enige om at man skal stå på Avinor-modellen men det er ikke noe tvil om at det òg undergraver den desto mer man <ee> <ee> konkurranseutsetter og eventuelt legger til rette for <ee> privatisering
<ee> og jeg er jo hvert fall veldig glad for at det som står i programforslaget til Fremskrittspartiet ikke er lagt til grunn i den her <ee> ei eiermeldinga
derfor er jeg litt opptatt av det
og så president til statsråden som var litt i tvil hva egentlig Stortinget meinte
jeg meiner at den merknaden som står på side elleve under flysikringstjenester er veldig tydelig på det som går på konkurranseutsetning
ja det er et flertall her i salen for at vi skal konkurranseutsette flysikringstjenesten men jeg meiner òg at det er et flertall i den her salen for at man skal avvente den prosessen til <ee> man har gjennomført erfaringene ifra fjernstyrte tårn
<ee> det er i hvert fall heilt tydelig <ee> tolking ifra mi side
president bare for å presisere først i forhold til taxfree så er Senterpartiet ikke for å avvikle den for den er en del av finansieringa for kortbanenettet som er viktig
men det vi har tatt til orde for sammen med en rekke andre partier det er at man vurderer å bruke Vinmonopolet som aktør for salg av alkohol når dagens avtale går ut
og så president til representanten Orten som meiner at å seie|si nei til tredje rullebane er å gamble med flytilbudet for Distrikts-Norge så meiner Senterpartiet at det ikke er rett
det er ikke nødvendig at når vi skal til Syden eller på utenlandsturene våre|1 at vi nødvendigvis skal reise ifra Gardermoen
for mange av oss og sikkert for representanten Orten så hadde det vært|1 like hensiktsmessig å få reist ifra en regional lufthavn nærmere der en bor
vårt poeng er at alle utenlandsreiser ikke nødvendigvis må gå fra Gardermoen men kan gå rundt omkring fra i landet på de regionale lufthavnene
det viktigste for oss det er å sikre kapasiteten for innenlandstrafikken til og fra Gardermoen
så det er ikke å gamble men det er rett og slett å planlegge litt bedre enn det som vi syns gjøres i dag
neste taler er Sverre Myrli
jeg forstod representanten Elvestuen som at han mente at vi ikke trengte en tredje rullebane fordi vi i stedet skulle satse på jernbanen
president på mandagen skal vi diskutere Nasjonal transportplan
der skal vi også diskutere jernbaneinvesteringer
for fire år sia vedtok Stortinget som en ambisjon at vi skulle ha bygd ferdig dobbeltspor på intercitystrekningene til Lillehammer Halden og Skien
det går nå regjeringa med Venstres støtte bort ifra så på mandagen nå så vedtar vi en mindre ambisiøs plan for utbygging av intercitystrekninger
og tjuetredve|tjuetretti er i grunnen et interessant årstall president for det var da Stortinget sa at vi skulle ha ferdig intercitystrekningene som vi nå altså ikke klarer
og det er da Avinor anslår at det kan bli behov kan bli behov for en tredje rullebane på Gardermoen
og hvis vi lykkes i å få flere til å kjøre tog la oss håpe det og at økningen i flytrafikken bremser opp ja så vil det være behov for å bygge den tredje rullebanen seinere enn det som Avinor nå anslår
så så <ee> jeg gjentar i grunnen noe av det jeg sa i stad president
vi skal jo ikke nå vedta at vi skal bygge en tredje rullebane i et eller annet år der fram i tid
nei men vi må nå si at vi skal sette av arealer
veit du hva president det vil ikke jeg være med på
transportkomiteen var tidligere år i London og fikk orientering om hva som er situasjonen på Heathrow hvor dem ikke har tatt den politiske vanskelige debatten
Heathrow er ombygd på alle kanter
nå må dem bygge en ny tredje rullebane med det til følge at masse folk får husa sine ekspropriert og revet
sånn vil ikke jeg ha det på Gardermoen
jeg vil at vi som sitter i Stortinget nå vi skal være like ansvarlige som forrige generasjons politikere var som klarte å få lande hovedflyplassaken
og så sier vi at vi setter av arealer på østre side for det er det myndighetene sier det er det beste og så kommer vi tilbake til sjølve utbyggingsspørsmålet seinere
<ee> en kommentar til representant Elvestuen først i forhold til konkurransedyktighet på strekninger
<ee> han nevnte i sitt innlegg København
hvordan i all verdens land skal København Oslo bli en konkurransedyktig strekning for tog kontra fly
så er det jo au sånn at folk flest de skal ikke bare fra Oslo til Arlanda
de skal kanskje fra Oslo til Arlanda og videre til Riga
og skal du da ta og t og og ta toget først til Stockholm så omstige og komme seg ut til flyplass og så vi
det sier seg selv at dette er ikke alternativet
ja jeg skal gi representant Elvestuen rett på ett område og det er at der fins nok noen enkeltstrekninger som etter hvert vil være konkurransedyktig med annet kollektivreise enn fly men i dag og au de neste årene så er vi ikke der
så til representant Juvik
han nevnte i sitt innlegg privatisering
nei konkurranseutsetting det er ikke privatisering
jeg har tredve|tretti år som bakkepersonell på fem ulike flyplasser
der er voldsomt mye å hente i forhold til effektiviseringspotensialet der
så til representant Nordås
så da er det jo sånn at vi må ikke undergrave Oslo lufthavn
vi|1 må sikre at Oslo lufthavn får vokse sånn at vi|1 sikrer disse flyforbindelsene og enda flere fly flyforbindelser enn dem vi|1 har i dag
og du gjør vi|1 jo kun med å legge til rette for den veksten
neste taler er statsråd Solvik-Olsen deretter representanten Torill Eidsheim
statsråd vær så god
i diskusjonen om konkurranseutsetting så så kan vi|1 alltid være enige eller uenige om det er fornuftig å få private aktører til å være med å tilby sine tjenester
men den diskusjonen som har vært|1 når det gjelder tidspunkt for konkurranseutsetting sett opp mot <ee> gjennomføring av fjernstyrte tårn på femten flyplasser så meiner jeg at det er grunn for å spørre seg i den merknaden som KrF er med på
for KrF er både med på at dette er fornuftig med konkurranseutsetting men så er de jo òg med på en merknad der de sier at de vil avvente erfaringene fra <ee> fjernstyrte tårn før en går videre
og da er jo rett og slett spørsmålet er den merknaden fra KrF si side meint til å være begrensa til de pf flyplassene som skal ha fjernstyrte tårn eller skal en lages som generelt som Arbeiderpartiet her gir inntrykket av
det hadde vært|1 veldig nyttig om <ee> om KrF <ee> presiserte det
der du skal ha fjernstyrte tårn så bør du vente med konkurranseutsetting men der du ikke skal endre teknologien så er der ingen erfaring å hente fra fjernstyrte-tårn-prosessen og da burde du kunne gå videre
så det er en presisering jeg skulle ønske KrF kom med
en annen presisering som jeg òg håper og dette bare for å forstå og ikke for å diskutere men der er en merknad fra komiteen der en snakker om at Avinor bør kunne måtte kapitalisere på det de er flinke på må kunne selge tjenester i utlandet
opp skal det oppfattes av regjeringen som at da er det at de skal kunne selge konsulenttjenester om drift av flyplasser eller er det òg at Avinor skal kunne drifte flyplasser
for det er vesentlig større greier for da skal du òg ha en organisasjon og alt mulig som kan reise utenlands og ikke bare selge egen erfaring
det hadde vært|1 greit om om <ee> komiteen kunne presisert det
så litt mer <INAUDIBLE> der det er politisk uenighet
jeg hører hva|1 representanten fra Senterpartiet sier om at ja men en ønsker at der skal være flere utenlandsruter fra andre flyplasser enn Gardermoen og da får du tatt vekk litt av presset
jeg tror vi|1 skal huske at de flyplassene nei de flyrutene som går forventer flyselskapene skal være noenlunde fulle
jeg tror en forregner seg hvis en tror at Distrikts-Norge kan bli sørva med at folk fra Sandane skal fly til Bergen Trondheim Stavanger Tromsø og få det samme flytilbudet som du kunne fått på os i Oslo
og derfor blir det heilt feil å la være å gå videre med å sjå|se på tredje rullebane og tro at Sandane-reisende k får dekka behovet andre steder og ikke trenger å reise til Oslo med samme tid av den grunn
og så skal vi|1 huske at veldig mange av de som flyr fra Sandane de skal faktisk <INAUDIBLE> i verden men de skal treffe politikere næringsliv og andre aktører i Oslo-regionen eller i Trondheims-regionen
og da er det for så vidt greit å fly til Værnes hvis det er <mm> <ee> bedriften du skal treffe er der
men for mange av de som peker nøyaktig at noe av det viktigste med FOT-rutesystemet det er å kunne komme seg til Oslo om morgenen de vil ikke få dekka behovet sitt om noen år ved at ved den politikken Senterpartiet fører
og derfor er den rett og slett direkte distriktsfiendtlig
neste taler er Ola Elvestuen representanten Elvestuen som får ordet til en kort merknad og deretter representanten Kjell-Idar Juvik
først så jeg får prøve å være kort
det første var <ee> var <ee> København
ja samarbeidet åtte-millioners-byen som Oslo Gøteborg Malmø København har samarbeida <INAUDIBLE> interregprosjekt viser jo at det teknisk er fullt mulig å ha en jernbane som som knytter dette området sammen på to og en halv time
men det må jo ha viljen til å gjennomføre det
det er noe helt annet og samarbeid med Norge
men mulig er det absolutt
ellers så er det jo at man tar inn over det er jo ikke noen kapasitetsproblemer på Gardermoen med når det gjelder total antall passasjerer
det som den tar fint <ee> femogtredve|trettifem millioner
på Heathrow er de oppe i sytti
det handler om at det er på morgenen og det er på ettermiddagen på den mest travle tiden og det er innenrikstrafikken som først og fremst <ee> tar den kapasiteten
og da er det er kjensgjerning at ingen flyr mer enn nordmenn og vi flyr veldig mye fem hundre kilometer der toget er konkurransedyktig
og det er helt klart at vi har muligheten så lange perspektiver som det her er snakk om å bygge opp den kapasiteten
heldigvis Nasjonal transportplan så har vi nå vedtak om vi skal se på strekningsvise utredninger fra høyhastighets jernbane som er et nytt initiativ
neste taler er sakens ordfører Kjell-Idar Juvik
<ee> jeg skal prøve å svare ut i hvert fall sett i fra meg som saksordfører sitt ståsted i forhold til det som statsråden utfordra på av først det som går på salg av kompetanse
<ee> det som meldinga sier det er faktisk at man ikke skal få lov å drive med noen ting altså man skal drive med kjernevirksomheten og ikke på å utnytte den kompetansen vi|1 har
<ee> jeg oppfatta at vi syns det var en snever holdning
så trur jeg det er er ei grei <ee> presitering presisering som jeg føler meg rimelig <ee> trygg på oppfatninga av i i komiteen
<ee> når det gjelder den med flysikringstjenesten <ee> så er i hvert fall oppfatninga fra saksordføreren at det punktet står under avsnittet flysikringstjenesten og at KrF må jo for så vidt presisere det sjøl
men sånn som i hvert fall jeg oppfatter det <ee> så er man prinsipielt for at man kan konkurranseutsette flysikringstjenesten men at man vil avvente den sånn som det står her
<ee> så det er i hvert fall mi oppfatning i forhold til <ee> i forhold til den biten
ingen flere har bedt om ordet i sak to
og sak to er avsluttet
sak tre innstilling fra transport- og kommunikasjonskomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Else-May Botten Lise Kristoffersen Hugo Bjørnstad og Magne Rommetvei Magne Rommetveit og Eirik Sivertsen om en helhetlig luftfartsstrategi
første taler er sakens ordfører Åse Michaelsen
det er en samla komité som er enige om en helhetlig luftfartsstrategi at den må komme
og noe som au komiteen viser til i merknadene sine er at statsråden allerede er i gang med forarbeidet til en helhetlig <ee> luftfartsstrategi
og videre har en au merka seg at dette arbeidet er en oppfølging av det notatet som ble laga om globalisering og økt konkurranse i sivil luftfart
<ee> det som vil komme er at <ee> en settes ned et representativt utvalg som skal bistå departementet i utforminga av denne strategien og uten tvil så er et sentralt tema der betydninga av å ha en norsk luftfartsnæring
det er vil bli tatt opp problemstillinger som <ee> flyselskapers forretningsmodeller ansattes <ee> vilkår samt sikkerhet og miljø
og dette er heilt i tråd med det som en enstemmig komité er opptatt av
det som skiller komiteen derimot det er kanskje tidsaspektet <ee> når det gjelder når en kan få en sånn en strategi på plass
dette er en strategi som en ikke bare kan lage på det norske kammerset for å si det sånn
så hadde det bare vært opp til Norge og departementet og det politiske <ee> lederskapet her så er jeg heilt overbevist om at denne <ee> strategien hadde allerede vært behandla her hos oss
men igjen vi vet ting tar tid
ikke minst tar ting enda lenger tid i utlandet og vi er altså s veldig avhengig i at dette her henger på greip for Norge er ikke ei øy uti havet
vi er avhengig av andre land for at dette skal fungere president
neste taler er representanten id Kjell-Idar Juvik deretter representanten Lise Christoffersen
ikke noe tvil om at luftfarten er under stor endring og det skjer <ee> mykje|mye ikke minst i forhold til det som går på <ee> arbeidsforhold og den biten der
<ee> og derfor <ee> meiner vi at det er overordna viktig at man får laga en heilhetlig luftfartsstrategi
ja vi er klar over at den kan vi ikke gjøre uten å ta inn over oss at vi er en del av noe større som s forrige representant sa
<ee> men det betyr jo ikke at man ikke allikevel kan ta en både en ledende rolle og ikke minst sjå|se på hva|1 vi allikevel kan gjøre <ee> som
det er jo ikke alt som må klareres av andre i forhold til forholdet
så vil jeg bare si president at jeg registrerer jo at man er fornøyd med at det er i gang en sånn prosess <ee> men jeg registrerer òg at man legger opp til å bruke <ee> veldig mye tid før man har til mål å komme tilbake til Stortinget
så det er òg vår|1 bekymring og derfor <ee> vil vi president opprettholde det opprinnelige forslaget vårt|1 <ee> og om at vi vil ha en sånn <ee> melding
så med det så tar jeg opp <ee> fo <ee> fo <ee> mindretallsforslaget i fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet
de forslag som <ee> representanten har refererte til er blitt tatt opp
neste taler er representanten Lise Christoffersen deretter Statsråd Ketil Solvik-Olsen
mye er jo sagt her i dag allerede om betydningen av luftfarten i et land som Norge så jeg lar akkurat det temaet ligge
og de to forholdene henger også til en viss grad sammen med hverandre
Høyre–Fremskrittspartiet-regjeringa liker stadig å framheve at den i egne øyne både er framoverlent handlekraftig og gjennomføringsdyktig
og det hjelper lite å være framoverlent når man ikke samtidig flytter føttene for det går som regel ganske dårlig
tidlig på høsten så sier statsråden at han i løpet av kort tid skal ta stilling til hva slags form det videre oppfølgingsarbeidet skal ha men lite har skjedd og nå er stortingsperioden snart over
og statsråden viste da til et brev han hadde sendt EUs transportkommisær dagen før
men i ukene før så hadde vi gjentatte ganger ringt departementet for å få tak i det varsla brevet som altså ikke ble sendt før Arbeiderpartiet pressa på ved å ta saken opp i Stortinget
i januar tjuefjorten sa statsråden at han ønska å videreføre det arbeidet den rød-grønne regjeringa hadde igangsatt
det er tre og et halvt år siden og lite har altså skjedd
det er så en nesten kan lure på om statsråden egentlig ikke synes at dette er så veldig viktig
jeg kan jo bare først si det vi|1 allerede har sagt i komiteen at denne rapporten skal vi|1 lage
vi|1 har sagt vi|1 skal lage en strategi
vi|1 skal nedsette et utvalg sånn at her sett sånn sett slår en inn åpne dører
at Arbeiderpartiet gjentatte ganger forsøker å gi inntrykk av at ingenting skjer må i så fall mer reflektere at en ikke selv følger med i mer enn det reflekterer det faktum som skjer i regjeringen
når representanten Lise Christoffersen påpeker at jeg <ee> allerede tidlig i min regjeringsperiode sa vi|1 skulle følge opp det arbeidet som Arbeiderpartiet har satt i gang så gjaldt det den såkalte globaliseringsrapporten
når representanten Christoffersen nå gir inntrykk av at en fortsatt venter så har representanten Christoffersen fulgt ekstra dårlig med for den rapporten er altså framlagt og har vært|1 diskutert ganske lenge
og hvis en da drar i gang en debatt her som <INAUDIBLE> prøver egentlig bare å svartmale regjeringen og ikke har engang fått med seg rapporten som er framlagt i den påfølgende si diskusjonen så er det faktisk en ganske lite konstruktiv debatt
og jeg håper egentlig at vi|1 slepper å kjøre den samme runden nå som vi|1 opplevde tidligere i dag der en diskuterer bare for diskutere
fordi at denne <ee> dette utvalget som skal settes ned den NOU-arbeidet som skal gjøres det er vi|1 enige om skal skje og prosessen er i gang så det er der ingen tvil om
når Arbeiderpartiet da viser til at de ikke la fram bare én strategi ikke bare to men tre strategier mot sosial dumping så reflekterer vel det mer om at <INAUDIBLE> strategiene ikke hadde særlig mye virkning når en må legge på gjentatte strategier
vi|1 må snakke gjennom IATA og andre for å sørge for at du faktisk får noe som ikke bare begrenser norsk luftfart og gjelder norsk innenriksluftfart men som faktisk går på de internasjonale flygningene
dette arbeidet har vi|1 satt i gang
vi|1 har òg jobbet mye med det
utfordringa er at det er ikke alle andre land som er enige med oss og da tar det rett og slett lite grann tid
det tror jeg Arbeiderpartiet òg ville innsett hvis de faktisk hadde brukt tida si i åtte år i regjering på å ta opp tematikken men på meg så virker det nesten som at det ikke blei brukt mye tid på
vi|1 diskuterer veldig mye disse temaene med våre naboland rett og slett for det er viktig for oss å ha sikre og ordna forhold for de som både driver og jobber i flybransjen
sikkerheten til de reisende og til de ansatte er for oss av aller ypperste viktighet akkurat som vi|1 òg har <ee> viktighetsskalaen på det samme når det gjelder veitrafikk når det gjelder jernbane og når det gjelder skipsfart
jeg har ikke lyst til å få en debatt der en prøver å gi inntrykk av at det ikke er viktig
vi|1 skal heller ikke gi det inntrykket mot de som kritiserer meg for jeg tror vi|1 alle er enige om dette
men det at en sjøl ikke klarte levere på dette i løpet av åtte år gir ikke et argument for å gi inntrykk av at andre ikke har prøvd
vi|1 jobber med det
vi|1 er altså i gang med dette i denne utredningen som Arbeiderpartiet her etterlyser
sånn at sånn sett så burde vi|1 jo egentlig juble at vi|1 faktisk alle spiller på samme lag
takk for oppmerksomheten
neste taler er representanten Lise Christoffersen
jeg skal ikke hale ut tida unødig for jeg har i grunnen fått fram poenget mitt at jeg syns det går for smått
jeg registrerer at statsråden nok en gang nå helt på slutten av sin <ee> statsrådperiode forhåpentligvis fortsatt refererer til åtte år med rød-grønn regjering og ikke til fire år med egen <ee> regjering
vi la fram den første handlingsplanen mot sosial dumping i totusenogseks
så kom plan nummer to i totusenogåtte
så kom plan nummer tre i totusenogtretten
så kom plan nummer fire i totusenogfjorten og så kom plan nummer fem i totusenogsytten
og samtlige planer <ee> har det som utgjør flertallet og regjeringspartiene i dag vært med på å stemme ned
<ee> og så har Arbeiderpartiet aldri prøvd å gi inntrykk av at sosial dumping er noe en kan fjerne med trylleslag ved hjelp av en handlingsplan
nei det er et arbeid som må gå kontinuerlig fordi vi snakker blant annet om internasjonal organisert kriminalitet i en del av de sakene og her finner en alltid nye veier
når en greier å tette ett smutthull så finner en nye
så den kampen mot sosial dumping den må pågå i de bransjene som er utsatt <ee> kontinuerlig
men det arbeidet må gå kontinuerlig
og når vi forhåpentligvis overtar regjeringsmakta igjen <ee> til høsten så kommer vi til å fortsette det arbeidet og vi kommer aldri til å si at det arbeidet er vi nå ferdig med
ingen flere har bedt om ordet i sak tre
og sak tre er avsluttet
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset i fem minutter til hvert partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletiden blir gitt anledning til inntil seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletiden får en taletid på inntil tre minutter
første taler er sakens ordfører Magne Rommetveit deretter representanten Nils Aage Jegstad
drosjepolitikken skal ses på som en del av kollektivpolitikken og bransjen har et viktig samfunnsoppdrag
det forslag representanten refererte til er herved tatt opp
neste taler er representanten Nils Aage Jegstad deretter representanten Janne Sjelmo Nordås
president når verden endrer seg må rammeverk og regler moderniseres i takt med utviklingen
det finnes ikke mange gode eksempler på en positiv utvikling på de områder der utøvende næring ikke har hatt insentiver for et kundetilpasset utvikling
taxin taxinæringen har manglet verktøyene for å få gjøre næringen bedre
de offentlige løyvereguleringene er til hinder for at s at sentralene kan sette høyere krav til kvalitet og innhold i produktet til forbrukernes beste
de offentlige reguleringene av drosjemarkedet har lenge vært moden for revisjon og modernisering
regelverket er i dag veldig fragmentert og ansvarsforholdene er uklare
president konkurransetilsynet konkluderer med at dagens reguleringer i drosjemarkedet ikke legger til rette for en effektiv konkurranse- og produktivitetsvekst
videre har den teknologiske utviklingen medført at grunnlaget for prisregulering i drosjemarkedet har endret seg
samtidig melder drosjenæringen selv om et stort behov for endringer
vi skal ikke forby tjenester for å beskytte eksisterende forretningsmodeller men Høyre ønsker å sikre likebehandling av de ulike aktørene
samtidig må endringene åpne for å ta i bruk ny teknologi og legge til rette for innovasjon og produktivitetsforbe forbedrende tiltak
president drosjenæringa har kommet i søkelyset i forbindelse med debatten rundt delingsøkonomien
delingsøkonomiutvalget foreslår å oppheve løyveordningen for drosjer
et av hovedankepunktene er manglende konkurranse i drosjenæringen
en må imidlertid her skille mellom bestillingsmarkedet som er den største delen av drosjevirksomheten og det som foregår på gata
det er stor konkurranse om bestillingsmarkedet hvor ikke minst det offentlige er en stor aktør
når du tar drosje fra drosjeholdeplass er du prisgitt drosjekøen
president som i de fleste strengt regulerte næringer oppstår det et uregul uregulert marked på s utsiden av systemet og samtidig får det foretak i en <ee> og samtidig foretak i i en grå sone i gråsona
ren piratdrosjevirksomhet foregår i stort omfang og skaper problemer både for sikkerheten og det regulær regulerte næringen
selskaper som Uber å f oppstår i det som i dag er en gråsone
transportvirksomhetens <ee> organiseres her tilsynelatende uten at det er tjenestebetaling og man går dermed klar av lovens formelle regler om betaling til for transporttjenester
i utgangspunktet må en ta inn over seg at forholdene er vidt forskjellige mellom de tettest befolkede byområdene og resten av landet
i spredt bebygde områder vil det offentlige innkjøp være for fundamentet for at det i hele tatt finnes et drosjetilbud
på den andre siden av skalaen befinner Oslo-området seg hvor det bør være rom for flere konkurrerende sel sentraler
det er et paradoks at Oslo og Akershus hvor de er forutsatt at prisene skal fastsettes i et marked hvor det er flere drosjesentraler øker prisene
president alle driver <ee> alle som driver næring må underlegges de samme lover og regler
om selskapet heter Oslo Taxi Bergen Taxi eller Uber så er det de samme kravene til innberetning til skattemyndighetene og oppfylling av lover og regler knyttet til brukernes rettigheter og samfunnets krav til trafikksikkerhet et cetera som gjelder
næringene som <ee> nå utfordres må få mulighet til å styrke sin posisjon ved å utvide og utvikle seg til kundenes beste
Høyre mener at vi ikke trenger en ny stortingsmelding om drosjenæringen
vi mener vi kan løse utfordringene uten det
betingelsen er at også næringen selv tar tak i de utfordringene de står overfor
neste taler er representanten Janne Sjelmo Nordås deretter represen deretter statsråd Ketil Solvik-Olsen
president taxi er en viktig del av det samla det kollektivtransporttilbudet med geografisk dekning over heile landet
den er forskjellig
det er ingen tvil om at i Oslo så er taxien kanskje mer på jakt etter kunden enn det er i min kommune der vi knapt har taxi
men det taxitilbudet som man har ute i Distrikts-Norge er utrulig viktig blant anna for eldre for skolebarn syke og personer med nedsatt funksjonsevne
og det er viktig at vi greier å sikre òg det velferdstilbudet som taxien bidrar til
det derfor så syns vi i Senterpartiet at det er nødvendig å sjå|se på de rammebetingelsene som er
og den offentlige reguleringa av taxinæringa har stadig vært|1 mer et aktuelt tema og det er tjent med å bli utreda skikkelig
man ser det som ESA-diskusjonen som <ee> vi må finne ei løsning på og vi ser det som Delingsøkonomiutvalgets sin rapport peker på
debatten som reises meiner jeg er viktig
det å sørge for god kollektivtrafikk rundt omkring i landet ja det er en av måtene vi|1 sørger for at alle får ta del i samfunnet
det at en kan <ee> komme seg steder selv uten å eie egen bil det er faktisk viktig
og drosjen er en viktig del av kollektivtrafikken fordi at den kan gi deg individuell transport der <ee> storsamfunnet ikke ser det <ee> regningssvarende å sette opp <ee> direkte busslinjer og det er ganske mange steder tross alt
og mange steder der vi|1 bor altfor grissgrendt eller rett og slett at vi|1 har faktisk så mange individuelle ulike reisemål at buss ikke dekker alle behov
så er drosjemarkedet veldig ulikt fra sted til sted
i Oslo Bergen Trondheim Stavanger og andre større byer så er der relativt <ee> lett å få tak i den drosje til <ee> drosjen du ønsker og det er relativt sterk konkurranse mellom aktører
<ee> enn derimot ute i distriktene så vil det jo være lengre mellom drosjene og det vil gjerne være lenger før drosjen kommer dit du er for å kjøre deg dit du skal
det å sikre at <ee> unge og eldre kommer seg til lege <ee> og lignende ja det er òg en viktig del av drosjetilbudet
når vi|1 har sagt vi|1 på nåværende tidspunkt meiner det ikke er fornuftig med en stortingsmelding så er det rett og slett fordi der er såpass mange ting som skjer
da er det viktig at vi|1 har god framdrift og at skulle vi|1 først lagt fram en stortingsmelding før vi|1 òg besvarte de tingene så ville det vært|1 lite hensiktsmessig
det ville betydd at vi|1 hadde kommet bakpå i mange prosesser og sannsynligvis kunne forventa å fått reaksjoner der vi|1 gjerne oppfattes å bryte lovverk som vi|1 er forplikta av internasjonalt
samtidig så <ee> vil en stortingsmelding hvis han hadde kommet da gjerne ha blitt behandla uten at han egentlig fikk relevans for de sakene som vi|1 <ee> skal håndtere
men la meg bare understreke at tilnærmingen fra regjeringen det er at målsettingen her er å sikre et godt drosjetilbud over heile landet
samtidig så vet vi|1 at i Norge så skiller vi|1 oss litt ad ved at i distriktene så er mye av den drosjetjenesten er er <ee> har òg kontrakter med for eksempel det offentlige og lever av mye bestillingsoppdrag som de vet sikrer en viss inntekt
og det har gjerne kunne gjort at moderne teknologi i Norge ikke ville fått konsekvensene en har sett andre steder rett og slett fordi at drosjemarkedet har en annen inntektsgrunnlag i bånn
så her er der mange ulike spørsmål som trengs å besvares
jeg forstår ønsket om å få en stortingsmelding men jeg meiner at på nåværende tidspunkt så ville det egentlig gjort at vi|1 var i dårligere stand til å finne løysinger på de problemstillingene som er <ee> nærliggende
så trur jeg med <ee>
men men diskusjonsønsket det <ee> det er jeg enig i og vi|1 prøver å ivareta <ee> de overordna interessene
og det skal vi|1 prøve å ivareta når vi|1 òg <ee> fremmer eventuelle forslag til Stortinget etter hvert som vi|1 ser <ee> resultatene av <ee> prosessene med blant annet ESA
første replikant er representanten Magne Rommetveit
ja president for det første jeg har ikke fanga opp at Arbeiderpartiet faktisk meiner at det bør gjøres konkrete endringer i dette
når det gjelder sammenligninga med Avinor så er det syns jeg det er heilt naturlig at vi|1 har eiermeldinger der med jevne mellomrom fordi at det er tross alt storting og regjering som er eier og forvalter av dette
vi|1 forvalter altså skattebetalerne sine penger
derimot så er ikke staten eier av drosjebransjen
der er vi|1 regulator
der lager vi|1 lovverket og så er det faktisk fylkeskommunene som deler ut konsesjoner og lignende som sånn sett har mest styring
derfor syns ikke jeg at sammenligningen med Avinor-meldingen her er veldig relevant
men som regulator som lovgiver så er det viktig at en av og til tar en pust i bakken
det er jeg enig i men <ee> hvis Arbeiderpartiet meiner at noe av det som er dagens lover burde vært|1 endra så har en alltid mulighet til det sjøl uten en stortingsmelding
Rommetveit til ny replikk
ja president <ee> det overordna målsetting et tilbud i heile landet det er en <ee> meining vi|1 deler
<ee> og så har jeg allerede redegjort for hvert fall mitt og regjeringens standpunkt i dette
hvis Arbeiderpartiet meiner der er ting i dagens lovverk som de ville ha endra så er det jo fortsatt mulighet til å fremme forslag om de konkrete endringene
ingen fler har bedt om replikk og sak fire er avsluttet
sak fem innstilling fra transport- og kommunikasjonskomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Knut Arild Hareide Kjell Ingolf Ropstad Hans Fredrik Grøvan om utvidet lagringsplikt av IP-adresser for å beskytte barn mot overgrep
første taler er sakens ordfører Torill Eidsheim deretter representanten Åse Michaelsen
neste taler er representanten Åse Michaelsen deretter representanten Ketil unnskyld Kjell Ingolf Ropstad
Michaelsen vær så god
president saksordfører redegjorde veldig godt <ee> rundt dette med hva er trafikkdata og hva er datatrafikk
og jeg er sikkert ikke den eneste som bruker disse to begrepene i litt i hytt og pine men det er for denne saken vesentlig forskjell og er veldig viktig
teknologi nye metoder debatten om datalagring som var i tjueelleve den debatten det er faktisk nesten steinalderen
vi|1 må nå se på heilheten og ta inn over oss de endringene som går fortere og fortere
utfordringa er å finne det rette nivået mellom behov for informasjon for å forebygge kriminalitet og behovet for personvern
å finne det rette nivået det er en krevende for alle parti
så når denne saken ble fremma av Kristelig Folkeparti så var vi i Fremskrittspartiet veldig <ee> positive til det originalforslaget som Kristelig Folkeparti fremma
men så skjedde det et eller annet rart etter at komiteen fikk dette til behandling for Kristelig Folkeparti trakk sitt forslag og fremma et nytt et med en heilt annet innhold
det var rart og jeg regner med at representanten for Kristelig Folkeparti som sitter i salen som skal ha saken vil redegjøre hvorfor de snudde og hvorfor de <ee> trakk forslaget sitt
så det er sånn at i dette tilfellet som beha vi|1 behandler nå så dreier det seg altså kun om en adresse en IP-adresse president
og Datatilsynet uttalte i høringssvaret til datalagringsdebatten som var i tjueelleve at når det gjaldt IP-adresse var de villig til å vurdere lagringsplikt
og jeg tenker at dette er det vi skal debattere og diskutere nå
for å sitere Bjørn Erik Thon som han uttalte til Aftenposten at det er en ves
det en vesensforskjell mellom det å identifisere hvem som står bak en IP-adresse og det å ha en total kartlegging av hvem som snakker med hvem når og hvor den enkelte borger fysisk befinner seg til enhver tid
det er heilt vesentlig
det legges igjen spor men de vil bli sletta innen politiet eventuelt får lagt beslag i PC-en
de slipper unna president igjen og i morgen så er det på han igjen nye barn nye overgrep
det er derfor Fremskrittspartiet vil komme det behovet i møte og tar opp et forslag som sier at vi ønsker å lagre IP-adresser minst seks måneder med en fleksibel tilnærming
derfor så tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag i saken
forslaget som representanten har referert er herved tatt opp
neste taler er representanten Kjell Ingolf Ropstad deretter til representanten Snorre Serigstad Valen
den teknologiske utviklinga har på få år vært enorm og internett er blitt <ee> et gode som vi|1 absolutt må verne om
ulike hensyn de må drøftes og vurderes nøye før vi|1 som lovgivere velger å gjøre inngrep i friheten den enkelte har på internett
men internett har au mørke sider og det vi|1 diskuterer i dag seksuelle overgrep mot barn på nett for eksempel har dessverre økt betydelig både på det åpne nett men au på det mørke nettet
og vi|1 som lovgivere har et særdeles stort ansvar for å sikre tiltak som beskytter barna våre|1 så godt vi|1 kan
og derfor så har det au vært viktig for KrF å styrke budsjettene både til politiet og til Kripos <INAUDIBLE> som je jobber med dette
blant anna i budsjettet for inneværende år var det jo en styrkning på tredve|tretti millioner til Kripos der iallfall femogtjue|tjuefem av de var direkte kobla opp mot dette
for operasjon Dark Room i Vest politidistrikt høsten tjueseksten rysta oss|1 alle
omfanget og graden av grovhet av hva|1 politiet avdekker er heilt uforståelig men dessverre så er denne saken ikke ei enestående enkelttilfelle
ifølge leder av Oslo politidistrikts avsnitt for seksuallovbrudd Kari Anne Lie så avdekkes kun toppen av isfjellet
vi|1 må derfor intensivere arbeidet med å forebygge avdekke og etterforske seksuelle overgrep mot barn på nett i større grad enn vi gjør i dag
og utvida lagringstid av IP-adresser er det tiltaket politiet etterspør i størst grad
president jeg registrerer at flertallet i transportkomiteen kjenner til at politiet har etterlyst utvida lagringsplikt for IP-adresser fordi det vil kunne styrke politiets mulighet til å bekjempe alvorlig kriminalitet som forslaget gjeng|går ut på
samtlige partier utenom KrF og for så vidt FrP velger likevel ikke å støtte forslaget <ee> fra KrF om å s <ee> sikre lagringstid av IP-adresser i inntil seks måneder
så sier representanten Michaelsen at de ønsker mer enn seks måneder
president det viktige for KrF har vært seks måneder som politiet har sagt vil være tilstrekkelig i denne grad om vi|1 fremma au det forslaget for å forhåpentligvis få med Høyre eller Arbeiderpartiet au på på det forslaget
men president det er viktig med varsomhet og edruelighet i de her sakene
ulike hensyn må veies opp mot hverandre for å sikre riktig balanse mellom personvernhensyn og hensynet til oppklaring av alvorlig kriminalitet
det er viktig at lagringa ikke er uforholdsmessig omfattende og at varigheten av lagringa er forsvarlig
i tillegg må alvorlighetsgraden av de lovbruddene som kan tenkes avverga eller oppklart gjennom lagringa vurderes ut ifra sannsynligheten for alvorlige lovbrudd mot uskyldige kan avverges eller oppklares
KrF var mot implementeringa av datalagringsdirektivet noe Høyre og Arbeiderpartiet jo ikke var nettopp fordi det ville medføre et uforholdsmessig inngrep i personvernet til den enkelte
forslaget som vi|1 fremmer nå er noe heilt anna og langt fra så inngripende som det datalagringsdrivet l datalagringsdirektivet ville medført
datalagringsdirektivet påla tilbyderne av elektronisk kommunikasjon å lagre all datatrati trafikk for en periode som ikke kunne være mindre enn seks måneder og inntil tjuefire måneder
pålegget om lagring av datatrafikk generelt innebærer lagring av vesentlig mer omfattende informasjon om personers kommunikasjon og bevegelse enn kun lagring av abonnementsinformasjon om IP-adresser
det innebærer informasjon om elektronisk kommunikasjon om abonnen abonnentens bruk blant anna åssen telefoner som har vært i kontakt med hverandre med SMS eller telefoni varighet av samtale lokaliseringsdata for kommunikasjonsutstyr og au bruk av IP-adresser
og representanten Michaelsen siterte jo au direktør Thon som jo pekte på at det var en vesentlig forskjell mellom dette og DLD
og derfor så kan argumentene mot datalagringsdirektivet ikke fullt ut brukes mot forslaget som vi|1 diskuterer i dag
abonnementsinformasjonen knytta til IP-adresser kan sammenlignes med et telefonnummer
det avslører ikke noe innhold og gir kun mulighet for å identifisere åssen abonnement som disponerer den enkelte adressen i hvilket tidsrom
denne informasjonen kan imidlertid være avgjørende i situasjoner der politiet blir kjent med bilder eller video som deles på nettet som viser overgrep mot barn og som gir grunn til å frykte at barn som figurerer i materialet utsettes for pågående overgrep
da kan lagring av IP-adresser gi politiet mulighet til å leite etter offeret og mulige gjerningspersoner og <ee> gjerningssted
Datatilsynet godtar i dag lagring av IP-adresser og abonnementsinformasjon i inntil tre veker for f <ee> faktureringsformål
men det har au vist seg at dette er for kort frist for politiet når de skal etterforske alvorlige nettovergrep
og særlig de internasjonale sakene gjør det vanskelig å rekke innen tre uker
KrF meiner derfor president at det er på tide å gi politiet verktøyene de ber om sånn at vi|1 kan beskytte ungene våre|1 på en bedre måte