scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og her altså har det vært en prosess ut fra de tilbakemelding jeg får fra Innlandet politidistrikt hvor man har involvert man han lytta
<ee> og de vurderingene legger jeg til grunn at politimesteren har gjort på en god måte
<ee> og jeg håper at Stortinget ikke ser det som sin oppgave å detaljregulere absolutt alt på disse disse <INAUDIBLE>
president i Norge lever vi i et folkestyre
det er et veldig god styringsmetode
og det som har <ee> som her blir kalt involvering det er jo tydelig at politimesteren måte er gitt all makt altså embetsmennene byråkratene er gitt all makt og de folkevalgte er umyndiggjort
her har vært de lokale høringsut innspillene har vært imot
lokale folkevalgte har vært imot
regionråd har vært imot
politiets ansatte mener at Politiets Fellesforbund har vært imot den organiseringa som er gjort
men allikevel så er det den samme konklusjonen som da ble t trukket av politimesteren før prosessen som ble trukket den slutta
men det vært en prosess kanskje mer for å syngliggjøre at man har involvering
er statsråden fornøyd med det at det kun skal være sånne skinnprosesser som egentlig ikke innebærer en reell involvering
hvilken fordeler er det statsråden ser for eksempel da at et politidistrikt skal gå fra Stange i sør til Dovre nord
hvilken felles utfordringer har man i innafor det området
fordi til sjuende og sist er det statsråden som har ansvaret for den inndelinga når man lager sånne kjempedistrikt som har totalt ulike utfordringer
men det er veldig spennende hvis statsråden ser at vi har noen fellesnevnere som kan gjøre det politiarbeidet bedre
ærede president det er den samme fellesnevneren man har over heile landet nemlig at politiet skal løse kriminalitet
politiet skal <ee> a <ee> avdekke og politiet skal forebygge kriminalitet
da handler det faktisk om at politiet er satt i stand til å levere gode tjenester
det handler om kvaliteten på tjenestene
det handler om hva man bruker <ee> politimenn og -kvinner til
skal man bruke dem på administrasjon eller skal man bruke dem på å ha gode tjenester der ute
skal vi ha mange patruljer ute
og da handler det altså ikke <ee> nødvendigvis om at vi|1 skal ha flest mulig geografiske driftsenheter
det handler om at vi har god politikraft der ute et operativt synlig politi som kommer på pletten agerer når det er nødvendig
det gjør politireformen
da går til spørsmål tjueén fra representanten Kari Henriksen til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen
ærede president bekjempelse av mishandling og voldtekt prioriteres høyt både av meg som justisminister og av regjeringa
det pågår i dag mange aktiviteter for å møte utfordringen på dette området
Riksadvokatens kvalitetsundersøkelse av politiets etterforskning av voldtekt- og mishandlingssaker skal brukes i statsadvokatens fagledelse av politiets straffesaksbehandling
nærpolitireformen skal nettopp legge til rette for større etterforskningsmiljø og spesialkompetanse også i mishandlingssaker og for voldtekt
i regi av Politidirektoratet er handlingsplanen for løft av etterforskningsfeltet under implementering med felles rutiner for god etterforskningskvalitet
i tildelingsbrevet til POD gis det klare føringer om kvalitet og effektivitet i straffesaksbehandlinga av voldtekt- og mishandlingssaker saker
omvendt voldsalarm og besøksforbud herunder oppfølging av brudd skal ha prioritet i alle politidistrikt
jeg har full tillit til at politiet tar utfordringen på alvor og jeg forutsetter <ee> at arbeidet for å heve kvaliteten på dette feltet føres videre
Statsadvokatene <ee> vil bidra til resultatene i dialog med den enkelte politimester
det handler om å skape mer politikraft bedre etterforskning og som avdekker den type kriminalitet som skal prioriteres høyt å bekjempe
voldtekt <ee> er høyt på agendaen det kan jeg love <ee> <ee> representanten
den er høyt på <ee> agendaen for å bekjempe det som <ee> som er en type kriminalitet som dessverre på tross av den fleste andre <ee> kriminaliteten går ned ikke har ei positiv utvikling
president jeg er glad og jeg jeg mener at statsråden er troverdig i sitt engasjement mot voldtekt og overgrep
men det er sånn at vi var for politi nærpolitireformen men vi ga den et tydelig innhold
og det er en alvorlig situasjon som Riksadvokaten peker på og som statsråden er ansvarlig for og som denne regjeringa har an har hatt ansvaret for i fire år
som en oppfølging av Stoltenbergs-regjeringas handlingsplan så blei det igangsatt en satsing på å forbedre arbeidet med voldtekt og overgrep blant annet gjennom et tiltak på Stovner
og det har vist seg å være svært vellykka og har gitt gode resultater
kan <ee> statsråden garantere at omorganiseringa i Oslo politidistrikt ikke svekker arbeidet som gjøres på Stovner
og hva vil statsråden gjøre for å sikre kunnskapsutvikling i alle politidistrikt sånn at flere kan jobbe etter Stovner-modellen
jeg tenker at Oslo-politiet i tida videre vil være bedre rusta for også å håndtere voldtekt overgrep
<ee> og jeg gjør meiner at det skal være viktig også i mitt videre arbeid for å sørge at så skjer i alle politidistrikt i heile landet
og her har vi altså et tiltak som fungerer bra og <ee> jeg hører statsråden er positiv til at ethvert tiltak skal videreføres og en skal bruke det som en en læringsarena
hvilke tiltak vil han <ee> sette på den lista over velfungerende <ee> arbeid mot vold og overgrep
ærede president <ee> jeg jeg er <ee> lytter til de konklusjonene som kom fra <ee> rapporten fra Riksadvokaten
jeg meiner det er viktig å lytte og jeg meiner det er mange læringspunkter man kan ta med seg videre
og så vet jeg at det er krevende når organisasjoner endres
jeg legger til grunn at de organisasjonsendringen som skjer skal skape bedre forutsetninger for å levere gode polititjenester også på særlig dette området <ee> som handler om om voldtekt overgrep
men <ee> jeg vil også i det videre se på muligheter for ytterligere tiltak
<ee> og med bakgrunn i rapporten så kan det hende at det andre <ee> tiltak som skal gjennomføres
jeg kan skal ikke konkludere på det her og nå
men jeg mener det viktig når man ber om kunnskap at man også følger opp den kunnskapen
<ee> og derfor vil jeg studere dette nøye
da er sak to <ee> ferdig behandla
vi går til sak tre referat
dermed er dagens kart ferdig behandla
forlanger noe møtet før ordet <qq> noen ordet før møtet heves
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer syttifem
da vil representanten Torgeir Knag Fylkesnes fremsette et <ee> representantforslag
takk forslaget vil bli behandlet på reglementsmessig måte
da går vi løs på de saker som foreligger på dagsorden nummer syttifem som er én sak én muntlig spørretime
Stortinget mottok fredag tjueåttende april meddelelser fra statsministerens kontor om at statsrådene Solveig Horne Bent Høie terviks Terje Søviknes vil møte til muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmer er til stede og vi er klar til å starte den muntlige spørretimen og vi starter da med første hovedspørsmål fra representanten Torgeir Micaelsen
Torgeir Micaelsen
men vi varslet også samtidig at det er en visjon og et mål det ikke er mulig å nå uten at ambisjonsnivået jekkes kraftig opp
fordi Norge har gode muligheter til å lykkes
der har de <ee> i stor grad valgt å utvikle denne digitale grunnmuren i sykehusene i egen regi med egne ansatte
her på Østlandet går man motsatt vei
her har landets største helseregion valgt å konkurranseutsette driften av disse systemene til et utenlandsk selskap
det ble gjort i fjor
denne <ee> bestemmelsen og avtalen som jeg forstår også departementet ved statsråd Bent Høie har vært inni på et tidspunkt stilles det nå store spørsmålstegn ved
i dag melder NRK at hundre og ti utenlandske IT-arbeidere kan ha hatt full tilgang og utvidede rettigheter til dataty systemet som også handler om pasientdata i Helse Sør-Øst
president <ee> først så vil jeg overordna bildet det er veldig gledelig at <ee> òg Arbeiderpartiet nå er ambisiøse når det gjelder Norges muligheter <ee> på e-helseområdet
<ee> det er sant at <ee> når jeg overtok som helseminister fikk jeg utarbeida tre rapporter om statusen på det tidspunktet og det var ganske nedslående
tre heilt vesentlige områder som <ee> gjorde at Norge hang bakpå på denne utviklingen og der vi|1 nå er i ferd med å se en heilt annen utvikling
når det gjelder den konkrate konkrete saken i Helse Sør-Øst <ee> så har jeg òg <ee> svart <ee> Stortinget på de på spørsmål knytta til det <ee> tidligere
det er en heilt klar forutsetning <ee> i saken <ee> fra Helse Sør-Øst sitt styre at <ee> at <ee> forhold knytta til personvern og pasientsikkerhet <ee> sikkerhet rundt pasientens opplysninger skal være <ee> ivaretatt
det er styret i Helse Sør-Øst som har ansvar for å ta denne type <ee> beslutninger
det som ble <ee> tatt i foretaksmøte av meg var knytta til et spørsmål om økonomiske forhold rundt avtalen ikke innholdet i sjølve avtalen eller gjennomføringen av den
pre president jeg hører nå at regjeringen nå varsler at de skal se på saken på nytt og det bringer meg over til et annet dimensjon rundt spørsmålet om hvordan vi kan bli best i Europa
det handler om å ha både politiske ledere <ee> og et embetsverk som har nok teknologisk forståelse til å stille de riktige spørsmålene i tide
og selv om dette er riktig dette er et avtaleverk som tillegges styret i Helse Sør-Øst så er det ikke bra nok at når det først da på nytt blir stilt spørsmålstegn ved dette gjennom mediene at regjeringen varsler Stortinget om at nå skal man se på saken på nytt
det vi trenger er økt teknologisk og digital kompetanse og forståelse på en lang rekke nivåer også i helsetjenesten og jeg har lyst til president å stille spørsmålet til helseministeren
<ee> president <ee> når det gjelder den politiske ledelsen så skal jeg ikke gi noe dom over vår teknologiske kompetanse
<ee> jeg tror at enhver politisk ledelse er helt avhengig av at den konkrete fagkompetansen på de ulike områdene den skal ivaretas <ee> først og fremst av embetsverket
<ee> som sagt så er har vi|1 har gjort én grunnleggende viktig endring
det er oppretta et eget e-helsedirektorat for å bygge opp et <ee> nasjonalt miljø som har <ee> den fremste kompetansen på dette området både det styring og ledelse
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Sverre Myrli deretter Olaug Bollestad
aller først har jeg lyst til å si at vi aldri lærer
her snakker vi altså om en av Europas aller største IKT-outsourcinger og jeg har stilt spørsmål til helseministeren om denne store bortsettinga og etter tre uker fikk jeg endelig svar
tre uker altså
formuleringer som tiltak må iverksettes videre arbeid og ytterligere tiltak forteller om et arbeid som ikke er ferdig et arbeid som rett og slett ikke har gjort
det kan ikke forstås annerledes enn at sikkerhetstiltak og risiko- og sårbarhetsanalyser ikke er gjennomført
spørsmålet mitt til helseministeren er rett og slett
hvorfor har ikke han forsikret seg om at alle sikkerhetsvurderinger er utført og godkjent før denne store virksomhetsoverdragelsen
<ee> president <ee> for det første så er det sant at <ee> det er Helse Sør-Øst <ee> sitt <ee> styre som har ansvar for å foreta <ee> den type vurderinger
det er de som òg har ansvar for å vurdere om denne type tjenester skal gjennomføres i egen regi av Sykehuspartner eller av andre private underleverandører
der er ikke gitt noen politiske føringer om forbi Helse Sør-Øst knytta til <ee> valg av løsning
neste tilleggsspørsmål er fra Olaug Bollestad deretter Kjersti Toppe
journaler og sikkerhet har alltid vært et problem og når vi|1 hadde papirjoula journaler som fløyt rundt i mellom nivåer og avdelinger
hvilket|1 grunnlag ligger da på etiske retningslinjer for vi|1 ulike som nasjoner
vi|1 behandler IT-opplysninger heilt ulikt og når vi|1 ikke har det grunnlaget så risikerer vi|1 jo at opplysninger kommer på avveier
<ee> så det er forhold som <ee> som <ee> skal bygge opp den nettopp den type barrierer og det er norsk lov som skal gjelde
neste tilleggsspørsmål er fra Kjersti Toppe deretter Ketil Kjenseth
president <ee> jeg kan ikke trekke den type bastante konklusjoner som representanten gjør på bakgrunn av saken i NRK i dag
jeg har behov for å få en grundig redegjørelse òg fra Helse Sør-Øst <ee> siden der er ganske motstridende opplysninger som i dag gis i fra Helse Sør-Øst og det som fremkommer av <ee> NRK
<ee> denne tilgangen ble kun benytta i Sykehuspartners lokaler under kontroll av Sykehuspartner
disse tilgangene er òg <ee> lukka
dette er den foreløpige redegjørelsen jeg har fått fra Helse Sør-Øst men jeg har behov for å få en mer grundig redegjørelse fordi NRK hevder at de har dokumentasjon på noe som går utover dette
neste tilleggsspørsmål er fra Ketil Kjenseth deretter Torgeir Knag Fylkesnes
<ee> ambisjonen om å bli best på e-helse i tjuetjuefem er bra men akkurat nå så har vi behov for å bli best i Europa på digital sårbarhet og sikkerhet
den informasjonen er vi nødt til å få
<ee> så det litt mer prinsipielle i det det her da det er jo <ee> vi skal revidere sikkerhetsloven <qq> i løpet av våren om helsedata faktisk <ee> bør underlegges objektsikring
det er i dag ikke mulig å drive <qq> verken å gi sikkerhetsklarering til IT-arbeidere utafor Norges grenser og det er ikke mulig for Norge å drive tilsyn <ee> og da er ikke norsk lov all verdens mye verdt
så spørsmålet til statsråden er om han vil vurdere helsedata som en del av op <ee> sikkerhetsloven
president <ee> jeg er heilt enig i representanten at det første spørsmålet som han stiller er et heilt sentralt <ee> spørsmål i <ee> denne saken og som òg må være grunnleggende for det arbeidet som skal gjøres på dette området
<ee> så er det jo sånn at dette omhandler jo da tilgang til pasienters helseopplysninger og om infrastruktur som inneholder pasientopplysninger
vi går da videre til neste hovedspørsmål som er fra Olaug Bollestad
takk president det er godt at statsråden står for mitt spørsmål går til he helsestatsråden
første mai så fikk jeg en flott dag i Odda
mange tusen var møtt opp for å gå under parolen om å bevare det akuttkirurgiske tilbudet i Odda
Odda sykehus som har et nedslagsfelt som er større enn Vestfold fylke
en ROS-analyse ligger til grunn som viser at Odda har den høgeste alvorlighetsgraden på trussel for store trafikkulykker
de har stor fare for eksplosjonsulykker natat naturkatastrofer med stein og snøras mye natur og ikke minst så lever de av mye turisme
økende ekstremvær gjør at luftambulansen til tider ikke kan lande
det er umulig for både bil- og båttransport
i dag så dekker dette sykehuset de klarer å behandle cirka åtti prosent av de traumer akutt kritisk <ee> g akuttkirurgiske pasientene de får inn behandler de sjøl i Odda
så transporterer de ut tjue prosent til traumesenter på Haukeland eller til sykehuset i Haugesund
hva er forskjellen på begrunningene|begrunnelsene i Flekkefjord og i Odda når statsråden allikevel griper inn
president <ee> vi|1 har nå vært i en situasjon der det har vært <ee> årelang strid om nedleggelse <ee> knytta til mange av de mindre sykehusene vi i Norge
Odda sykehus er i dag landets minste sykehus med et opptaksområde på omlag <ee> elleve tusen <ee> pasienter
<ee> det er et <ee> sykehus som <ee> flere ganger har opplevd nettopp å ha nedleggelsesspøkelset hengende over seg
Helse Vest sin anbefaling etter en grundig utredning og vurdering er at Odda sykehus skal videreføres som et akuttsykehus i tråd med det som òg er føringene i Nasjonal helse- og sykehusplan
og hva ste tenker statsråden nå når vi|1 vet at der er flertall i denne sal for å b å bevare Odda som sykehus
<ee> vil statsråden komme til den samme avgjørelsen og seie|si til befolkningen i Odda at vi|1 står tverrpolitisk om Odda sykehus eller vil han anbefale si stortingsgruppe til å faktisk være i mot å bevare Odda som sykehus
president <ee> der er nå ingen tvil om at sykehuset i Odda skal bestå som et akuttsykehus <ee> og det skal videreføres akuttsykehus med akuttfunksjoner i indremedisin
det skal ha radiologiske tjenester
vi skal ha laboratorietjenester
det skal planlagt kirurgi
det skal være anestesilege til stede fireogtjue|tjuefire syv i døgnvakt og det skal være en skadepoliklinikken
en må ikke framstille det som om den endringen som Helse Vest nå har gått inn for innebærer en nedleggelse eller en vei mot nedleggelse av Odda sykehus
det er direkte feil
det er det motsatte som skjer
det har ikke vært større trygghet for at Odda sykehus skal videreføres som akuttsykehus enn det som har skjedd gjennom disse <ee> disse beslutningene
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Hans Fredrik Grøvan deretter Tove Karoline Knutsen
president helseministeren beslutta i forrige uke at utviklingsplanen i Sørlandet sykehus <ee> skal utarbeides med utgangspunkt i at dagens akuttfunksjoner ved Flekkefjord sykehus videreføres
dette er en svært god nyhet for Flekkefjord sykehus og Sørlandet
KrF er opptatt av at det nå blir ro rundt Flekkefjord sykehus og at det ikke gis rom for flere tolkninger
vi forventer derfor at de utredningene som Helse Sør-Øst har bestilt <ee> om Flekkefjord og som skulle ferdigstilles i løpet av våren tjueatten etter at vedtaket i Helse Sør <ee> ble avvist nå kan skrinlegges
kan statsråden bekrefte at de bestilte utredningene nå legges vekk sånn at det kan bli ro rundt Flekkefjord sykehus og at vi alle kan være trygge på videreføringen av dagens akuttkirurgi og traumefunksjonene i framtida
ja president <ee> der er ingen grunn til uro for om at dagens tilbud ved Flekkefjord sykehus <ee> som skal videreføres og det skal òg legges til grunn i Helse Sør-Øst sitt arbeid med utviklingsplanen mot tjuetrettifem
<ee> min beslutning i foretaksmøtet skilte seg fra beslutningene i styret i Helse Sør-Øst på ett punkt og det var nettopp dette punktet
<ee> det kunne ha ført til utfordringer <ee> knytta til sykehuset som <ee> jeg meiner var feil og det var riktig for befolkningen å nå få en avklaring om hva rolle Flekkefjord sykehus skal være videre og det er den rollen som de har i dag
neste tilleggsspørsmål er fra Tove Karoline Knutsen deretter Kjersti Toppe
i Gravdal sykehus i Lofoten så har man nettopp gjort det
man har laga en Gravdal-modell som er en en slik løsning som holder seg innenfor det Stortinget har bestilt <ee> og slik vi ser det så er det mange likhetstrekk mellom Odda og Gravdal
<ee> mitt spørsmål er har ikke helseministeren sett til Gravdal og lagt fram denne type løsninger når han har hatt dialog med Odda
her i i denne sammenhengen er det snakket om akutte akuttsykehus <ee> og den på en måte nedre vurderingen av innholdet der vil være i tråd med det som en finner i Nordfjord og i Lærdal
neste tilleggsspørsmål fra Kjersti Toppe deretter Terje Breivik
ja president <ee> for det første så er det sant at <ee> det som er viktig i den type planer er jo å ha en veldig avklart forståelse for hvilke kompetanse så finnes på de ulike <ee> sykehusene
og det betyr at det er den samla og det òg kommer veldig tydelig fram i denne NOU-en som representanten viser til
neste tilleggsspørsmål er fra Terje Breivik deretter Audun Lysbakken
president <ee> jeg har stor forståelse for den uro og det engasjementet som <ee> er i Odda knytta til de endringene som er vedtatt gjennomført ved Odda sykehus
<ee> det som har vært viktig for meg og som jeg òg opplever representanten sier seg enig i at den <ee> uroen den handler ikke lenger om om sykehuset skal legges ned som det har blitt gjort <ee> vært mange ganger før
<ee> sykehuset skal videreføres som et akuttsykehus
så er der <ee> og kommer det òg ei of ofte en rekke påstander om hva den type endringer vil føre til
da er det òg viktig for meg å understreke at den modellen som her velges det er ikke en skrivebordsmodell
det er en modell som er vel utprøvd i den norske helsetjenesten <ee> og med nettopp med at sykehus som har opplevd at de har fått ro og forutsigbarhet rundt sin videre drift som òg har gitt trygghet for rekruttering
og det er en rekke sykehus i Norge <ee> som <ee> som <ee> som drives inne forbi <ee> den og tilsvarende modeller som nettopp befolkningen slutter opp om og som òg har god rekruttering
neste tilleggsspørsmål er fra Audun Lysbakken
president <ee> representanten Bollestad har jo vært i Odda på første mai og jeg tror en <ee> SV-er blir omtrent like glad for å se en KrF-er i første-mai-tog som en KrF-er blir av å se en SV-er i kirken
<ee> det er jo likevel <ee> sånn at det er helseministeren som i foretaksmøtet har godkjent Helse Vest sine planer
<ee> jeg regner det da som en selvfølge men vil gjerne få det bekreftet at om det skulle komme et vedtak i Stortinget som peker i en annen retning så vil helseministeren følge det opp og sørge for at det blir satt ut i liv
så er det alltid lurt for en statsråd å følge opp <ee> vedtak i Stortinget
sånn har det alltid vært og sånn kommer det alltid til å bli
vi går da videre til hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Kjersti Toppe
president <ee> det er svært få kanskje bare ett akuttsykehus i Norge stort akuttsykehus som kan ta imot alle akutte pasienter
heile ideen bak Nasjonal helse- og sykehusplan <ee> og som <ee> handler jo om at sykehus er nødt til å samarbeide i nettverk <ee> òg om de akutte pasientene
det er sånn som det er i dag
veldig mange akutte pasienter sendes i dag forbi det nærmeste sykehuset rett og slett fordi det nærmeste sykehuset ikke har den kompetansen som skal til for å håndtere akkurat den pasienten
den modellen som ligger til grunn for Nasjonal helse- og sykehusplan sin definisjon av det som er minimumstilbudet i et akuttsykehus er hentet ifra Nordfjord og Lærdal <ee> sykehus
diskusjonen rundt innholdet i Nordfjord sykehus bør ikke være ukjent for en stortingsrepresentant for Senterpartiet
vi|1 husker alle episoden der Senterpartiet sin leder sto i Nordfjord og fortalte befolkningen at de ikke visste hva de snakket om
ved nedlegging av akuttberedskap ved norske sjukehus vil nødvendigvis avstand og tid til livsbevarende behandling øke
dette kan ikke kompenseres ved innføring av nye begreper som ikke har dekning i fagmiljøet
hvor når man innfører nye begreper som st vurderings og stabilisering er det viktig at de inneholder noe som faktisk er nyttig for pasientene
et <ee> vurdering- og stabiliseringsteam <ee> som har dårligere kompetanse enn dagens akuttsykehus er å lure pasientene og befolkningen
<ee> der er derfor <ee> lang erfaring med denne modellen
<ee> i ved sykehuset i Nordfjord og Lærdal er det etablert et medisinsk akutteam som utnytter den samla kompetansen ved sykehusene
dette teamet består av turnuslege indremedisiner anestesilege og generell kirurg eller or ortoped og kan rykke ut dersom det er behov for å vurdere en pasient òg utenfor sykehus
<ee> Lærdal sykehus <INAUDIBLE> er det en ortopedisk vaktordning som er knytta til den planlagte kirurgien og i Nordfjord er det knytta til skadepoliklinikken
anestesilege kan gjennomføre stabiliserende tiltak og eventuelt òg følge med på transport
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Janne Sjelmo Nordås deretter Tove Karoline Knutsen
hvordan|1 skal Narvik sikkerhetsvurderings- og stabiliseringskompetanse for akutte hendelser når akuttkirurgien legges ned og kirurgene fjernes fra akuttmottaket
det er sant at <ee> der vil en <ee> ha et <ee> gastrokirurgisk tilbud <ee> utover vanlig åpningstid <ee> og <ee> utover ettermiddag og kveld
det betyr at det vil være mulig å håndtere gastrokirurgiske pasienter <ee> nitti prosent av de akutte <ee> pasientene inn forbi den tiden
så jeg opplever at den modellen som man har kommet fram til i Narvik er en modell som <ee> er god og som òg er inne forbi de kravene som legges i Nasjonal helse- og sikkerhetsplan
neste tilleggsspørsmål er fra Tove Karoline Knutsen deretter Olaug Bollestad <qq>
å gå fra en tilværelse som opposisjonspolitiker til posisjonspolitiker kan jo være en prøvelse for en hvilken som helst politiker men <ee> makan til den rystelsen som helseministeren har påført seg sjøl det skal man leite lenge etter
ja man trengte ikke engang <ee> regionale helseforetak eller andre ordninger
alle dører skulle åpne seg og var det mot formodning noen som var misfornøyd så kunne dem gå til Stortinget og be om å få saka løyst
president i dag så har Stortinget prøvd å få helseminsiteren til å løyse de uløste problemene <ee> overfor enkelte sykehus
vi har nevnt Odda her
<ee> Stortinget har behandla Nasjonal helse- og sykehusplan og lagt gode føringer
ble ikke planen så uttømmende og fullstendig som helseministeren tenkte at det skulle bli
president <ee> det kan godt være at det er en rystende opplevelse å gå i fra å være i opposisjon til di po bi posisjon men når jeg ser på Arbeiderpartiet i opposisjon så tror jeg kanskje det kan være en enda større rystende opplevelse å gå ifra å være i posisjon til å bli i opposisjon
spesielt må det være rystende for hukommelsen noen ganger
<ee> det var jo alle partier utenom Arbeiderpartiet
<ee> og vi|1 ser nå at <ee> at <ee> <ee> nettopp den usikkerheten som har vært rundt en rekke av de mindre sykehus er nå avklart
noen av de har vært igjennom prosesser
de fleste lokale prosessene har vært <ee> gode det har vært noen unntak knytta knytta til det blant annet i Flekkefjord og det har òg fått <ee> fått <ee> fått konsekvenser
nå ligger den beslutningen <ee> til grunn for utviklingsplanen mot tyvetrettifem|tjuetrettifem og det betyr at sykehuskartet for Norge er tegna for fremtiden og det tror jeg skal skape ro og forutsigbarhet
neste tilleggsspørsmål er fra Olaug Bollestad
jeg trur ikke der er noen i denne sal som er uenige i at alle sykehus kan ikke gjøre alt
vi|1 er nødt for å ha noen nasjonale funksjoner og vi|1 er nødt for å ha noen regionale funksjoner men allikevel så er der noen ting som jeg <ee> ikke forstår i den <ee> rekka
og så er det òg signalet jeg får fra Narvik at om der er kirurger på jobb så har de ikke lov å gjøre tiltak som de har kompetanse til etter klokka tre
da skal en transportere de
det er det som sykehuset sitter igjen med av <INAUDIBLE> og da spør jeg korleis|1 tenker statsråden om denne ordbruken om vurdering og stabilisering uten kirurg
derfor er det utrolig viktig at enkelte sykehus òg har en kj en heilt konkret vurdering av hvilke type akutte pasienter som skal til sykehuset og hvilke vurderinger som skal gjøres på det enkelte sykehus
vi går tilbake til hovedspørsmål og neste hovedspørsmål er fra Ola Elvestuen
president mitt spørsmål går til barne- og likestillingsministeren
<ee> i et moderne og sammensatt samfunn så er det helt avgjørende at vi klarer å opprettholde en situasjon med likhet for loven <ee> og at vi har felles rettigheter og plikter
på NRKs morgensending i dår i går kunne vi høre at utelivsdiskriminering er utbredt i Oslo <ee> og at Oslo kommune igjen har avdekket at det forekommer diskriminering ved flere av utestedene i byen
det skjer typisk ved at personer med minoritetsbakgrunn nektes adgang til utesteder med enten en begrunnelse i at man opererer gjestelit lister eller at det er fullt
diskriminering skjer <ee> ifølge kontrollmyndigheten først og fremst basert på hudfarge selv om det også kan være andre <ee> eksempler på diskriminering <ee> og ifølge direktøren for næringsetaten i Oslo så er det store <ee> mørketall
<ee> diskriminering i utelivet skal ikke foregå
det er ulovlig og det er en alvorlig forskjellsbehandling som det må slås hardt ned på
statsråd Solveig Horne
ja president det er viktig at vi|1 har et sterkt og tydelig lovverk som <ee> vi viser et forbud mot diskriminering
vi|1 vet at mange blir utsatt for diskriminering og utelivsbransjen er òg en av de <ee> skal vi seie|si verstingene i i denne sa <ee> når det gjelder diskriminering
<ee> president lovverket er veldig tydelig på at det er et forbud mot diskriminering <ee> og vi|1 har det har òg blitt strammet inn i <ee> i <ee> i de nye diskrimineringslovene som ble vedtatt av Stortinget i totusenogtretten
president så er det sånn at det nytter ikke alltid med et godt lovverk hvis vi|1 ikke òg da håndhever dette lovverket og i dag så er det altså sø i regelverket sånn at det får ingen konsekvenser hvis du diskriminerer
så president for meg er det viktig at vi|1 har et lovverk
det er viktig at det blir håndheva og selvfølgelig president så er det òg viktig at <ee> når det er et forbudt på loven at dette her blir òg tatt og det er nok flere saker som kunne òg vært tatt inn i i domstolene for å så få prøvd disse sakene
ja <ee> president jeg takker for svaret men mitt oppfølgingssva spørsmål går til helse- og omsorgsministeren
<ee> fordi for litt over to år siden så vedtok et bredt flertall i Stortinget et nytt system for kontroller der kommunene fører <INAUDIBLE> uliks <ee> utelivsnæringen
vi har nå et nasjonalt system med prikkbelastning
i forskriften som fastsetter hvilke prikkbelastninger som gis for ulike overtredelser fastslås det at diskriminering skal medføre to prikker
inndragning av skjenkevilling bevilling kan kun skje dersom et serveringssted har pådratt seg tolv prikker i løpet av en toårsperiode
det betyr at skjenkekontrollen må avdekke seks tilfeller av diskriminering før skjenkebevillingen kan inndras for en uke
<ee> og president som jeg viste tidligere så er det jo et paradoks at det på grunn av dette regelverket så har en kommune som Oslo er da blitt nødt til å myke opp arbeidet mot diskriminering i utelivet som følge av innføringen av et nasjonalt regelverk
nå har dette vart en periode mitt spørsmål er statsråden villig til å se på dette <ee> på nytt også så kommunene får større handlingsrom til å skjerpe sitt arbeid for endelig å få slutt på en helt uakseptabel situasjon med diskriminering i utelivsbransjen
president <ee> for det første så er det riktig som representanten sier at det var en del av våre større kommuner som allerede hadde innført ulike former for prikkbelastning
<ee> når en innfører en nasjonal ordning der enkelte kommuner allerede har innført ordning så vil det nødvendigvis være sånn at enkelte kommuner da må justere <ee> sitt opprinnelige system sjøl om de prikkbelastningene som ble innført òg var basert på erfaringer fra den enkelte kommune
når det gjelder spørsmålet om diskriminering så er det riktig at det er lagt inn som et punkt som gir to prikker
det er allikevel et ganske stort prinsipielt spørsmål
for alkoholloven sitt formål er òg knytta til regulering av skjenking <ee> mens det er ofte politisk er fristende å bruke sanksjoner i alkoholloven òg for å ivareta andre samfunnshensyn og det bør en begrense seg for
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Trine Skei Grande deretter Hege Haukeland Liadal
på bakgrunn av det <qq> helseministeren avslutta med har jeg lyst til å følge opp til statsråd Horne <ee> fordi at det er jo soleklart at vi har et politi i Norge for å bekjempe kriminalitet
<ee> det kan være fristende å bruke det til noe anna som helseministeren fikk inn
vi har reglement for utelivsbransje
vi har reglement for arbeidslivet vårt|1
vi har reglement for for hvordan|1 boligmarkedet vårt|1 fungerer og alle disse feltene er felt der folk opplever diskriminering
ser statsråden en viss konflikt mellom det helseministeren avslutta sitt svar på og den jobben du har
så er det jo sånn at det er ikke gå det er ikke bare å ha et lovverk du må òg følge opp og i dag får det altså ingen konsekvenser hvis du blir diskriminert
neste tilleggsspørsmål er fra Hege Haukeland Liadal deretter Hans Olav Syversen
gode president <ee> mitt oppfølgingsspørsmål gå til barne- og likestillingsministeren med ansvaret for <ee> diskriminering
ja ungdom med innvandrerbakgrunn dropper å dra til utesteder på vestkanten <ee> med visshet om at de ikke kommer inn
dette gjelder Oslo
<ee> hva konkret har ministeren gjort for å se om dette òg er et nasjonal utfordring og problem
ja president vi|1 vet i dag at <ee> der er mange som blir utsatt for om du kan seie|si det dobbel diskriminering
de blir diskriminert på grunn av sin sin bakgrunn og etnisitet og de kan bli òg ba utsatt for diskriminering i når det gjelder en funksjonsnedsettelse og hvis du har begge deler så er du ekstra utsatt for å bli diskriminert
derfor har regjeringen <ee> i den nye felles lik <ee> likestillings- og diskrimineringsloven tydeliggjort det som går på sammensatt diskriminering og styrke det vernet og så må det president få òg konsekvenser for å diskriminering
neste tilleggsspørsmål er fra Hans Olav Syversen
ja president mitt spørsmål går til <ee> helseministeren
jeg synes kanskje det blir litt <ee> vel overordnet debatt når man sier at diskriminseringsspørsmål innenfor skjenkenæringen det egner ikke alkoholloven seg særlig godt til
det må vi ha på andre lovmessige grunnlag for å ta fatt i
og det er altså et faktum at etter lovendringen så er det vanskeligere å ta fatt i næringen som diskriminerer på grunnlag av hudfarge
president <ee> det er jo sånn at vi|1 kan reagere
derfor er der prikker òg for dette forholdet <ee> i <ee> med grunnlag i alkoholloven
grunnlaget for det meiner jeg at det bør i all hovedsak være knytta opp til det som er alkoholloven sin formål nemlig hindre overskjenking og <ee> uforsvarlig <ee> salg og skjenking av alkohol
der må de strengeste reaksjonene komme
vi går da tilbake til hovedspørsmålet og neste hovedspørsmål er fra Audun Lysbakken
president mitt spørsmål går til barneministeren
barnevern det handler om trygghet og det handler om å skape trygghet for <ee> de mest utsatte barna <ee> vi har
omsorg er omtanke
det er ikke butikk og det var en viktig grunn til at den rød-grønne regjeringen vedtok å slutte med anbudsbruken i det statlige barnevernet
noe av det første statsråd Horne gjorde var å oppheve det vedtaket <ee> og <ee> gjeninnføre <ee> beskjeden om <ee> at anbud skulle brukes
hun <ee> ønsker kommersielle aktører velkommen i barnevernet ønsker ikke å prioritere ideelle eller lage langsiktige avtaler
vi har sett de siste årene en kraftig økning i kjøp fra kommersielle barnevernsselskaper og vi vet at nærmere nitti prosent av <ee> kommersielle barnevernstjenester nå leveres av fem store konserner
barnevernet altså er en lukrativ næring for en del store konsern
så har statsråden bestilt en rapport fra Vista Analyse som kom i tjueseksten og den har det treffende navnet Bruken av private aktører i barnevernet ansvar på avveie
jeg har lyst til å sitere
dagens praksis innebærer høy profitt til leverandørene mer omfattende tjenester enn nødvendig og økte kostnader hos kommunen og Bufetat til oppfølging og kontroll med videre
hvor mye av de pengene statsråden bevilger til statlig barnevern ender opp som profitt hos kommersielle eiere
vi|1 har mange dyktige kommersielle aktører som leverer tjenester til det offentlige
president tjenester som ytes at de private aktørene de skal tilfredsstille akkurat de samme kvaliteten og kra eller kravenes og kompetanse til kvalitet som den som den tjenestene som som staten utfører
og de seinere årene òg under den forrige regjering så ble det altså brukt s cirka halvparten statlige institusjoner og halvparten er private ideelle aktører og det er det samme som som vi|1 har i dag president
det viktigste er at det er en kvalitet at vi|1 har et tilbud som tilpasses det enkelte barn og unge til en enhver tid
president så sjøl om statsråden har fått en rapport som <ee> slår fast at ansvaret er på avveier og at det er unødvendig høye kostnader så er hun ikke interessert i å finne ut hvor pengene blir av
det er en interessant holdning fra FrP til bruk av skattepenger president
la meg derfor nå har vi fått svar på det så la meg da flytte meg til det kommunale barnevernet
der har altså statsråd Horne mottatt en rapport fra Helsetilsynet som er dramatisk som slår fast at mange barnevernstjenester henlegger saker ikke er i stand til å følge opp bekymringsmeldinger på en god måte
penger er ikke alt har statsråden kommentert den <ee> rapporten med til tross for at hun når hun var i opposisjon foreslo en opptrappingsplan for kommunalt barnevern
når SV hadde <ee> regjeringsansvar på dette området så gjennomførte vi en opptrapping om lag tusen stillinger gjennom en øremerket plan barnevernsløftet som <ee> ble gjennomført i de årene
det var den største satsingen på kommunalt barnevern på over tjue år
under Horne så har altså barnevernsløftet <ee> stoppet opp
<ee> det har blitt bevilget vekslepenger til tross for at målet var å komme opp på femten hundre nye stillinger totalt
hvor mange nye stillinger i kommunalt barnevern har statsråd Horne sørget for
ja president bare la meg få <ee> tilføye på det sist det første spørsmålet at vi|1 har bestilt den rapporten
det er en rapport som vi|1 nå går igjennom for det er viktig òg også se på på hvordan|1 det statlige barnevernet blir drevet og spesielt òg opp imot både de statlige institusjonene og de kommersielle institusjoner
men president så til spørsmålet
regjeringen har altså økt bevilgningene til det kommunale barnevernet med over hundre og femti millioner kroner de siste årene og vi|1 har òg en stor satsing på noe av det som er det grunnleggende kritikken av barnevernet
det er jo på manglende bo kompetanse
for jeg er i likhet med be med representanten bekymra for at e kommunene det er for store forskjeller ute i kommunene med å satse på barnevern
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Kirsti Bergstø deretter Sonja Mandt
statsråden snakker <ee> om kompetansepakka men vi snakker om folk som knapt har tid til å spise matpakka
problemene har hopa seg opp <ee> i barnevernet igjen <ee> etter <ee> at <ee> dagens regjering stoppa Barnevernsløftet framfor å fullføre det
så president jeg har lyst til å understreke at det viktigste vi|1 kan gjøre for barnevern det er òg å forebygge
det er vi|1 vet at omsorgsovertakelser er dyrt og derfor har òg president regje denne regjeringen satsa på det forebyggende arbeidet
de kommunene som bruker mer på helsestasjoner bruker mindre på barnevern
det å kunne komme tidlig inn og hjelpe familiene der de trenger det og gjøre foreldrene trygge slik at du beste trenger ikke en omsorgsovertakelse
president så er det viktig og det viser òg de rapportene som har kommet og helsetilsynet sine tilsyn at der er manglende òg kompetanse og det mangler òg kompetanse om å praktisere det lovverket som det er
derfor har regjeringen en storstilt satsing òg på kompetanse i det kommunale barnevern som vil komme barn og unge til gode
neste tilleggsspørsmål er fra Sonja Mandt deretter Geir Jørgen Bekkevold
barnevernsbarn trenger trygge voksne som kan jobben sin i barnevernet
<ee> under den rød-grønne jere regjeringa så prøvde vi også å legge barnevernet inn i ramma noe som viste seg å ikke virke
deretter så kom Barnevernsløftet og det hadde vi stort hell med øremerka midler
det følges altså ikke nå opp og i den nye loven som nå vi behandler så ser vi at flere oppgaver skal overføres til barnevernet i kommunene og pengene skal legges inn i ramma
president jeg lurer på hva slags ny informasjon som statsråden har som tilsier at <ee> rammetilskudd vil øke bemanningen og kompetansen i barnevernet framover og jeg undrer om hun kan dele det med oss
ja president regjeringen har disse årene videreført den øremerkinga av det kommunale barnevernet som den forrige regjeringen satte i gang og det har òg vært tydelig for oss å sikre at kommunene òg satser på flere ansatte inn forbi barnevernet
regjeringen ønsker å gi kommunene et <ee> større ansvar for barnevern for vi|1 vet at det er insentiver til å kunne jobbe forebyggende til også se flere tjenester under ett å komme tidlig inn president
så har jeg lyst til å understreke og det står òg veldig tydelig klart i den barnevernsreformen som er lagt fram til regje nei til Stortinget er at det skal kommunene få et større ansvar ja så må de òg få et større finansielt ansvar og der er da òg <ee> overføring av penger
også har jeg òg tro på lokalme demokratiet at når kommunene òg får pengene over ramma at det òg vil gå til det viktige arbeidet som som går til barnevern
neste tilleggsspørsmål er fra Geir Jørgen Bekkevold deretter Kjersti Toppe
i familie- og kulturkomiteen så behandler vi nå en proposisjon Endringer i barnevernloven en barnevernsreform
og proposisjonen den gir en god oppsummering av de utfordringene norsk barnevern
det er mangel på fosterhjem
<ee> mange fosterhjemsplasseringer ender i brudd og det står mange barn i fosterhjemskø
i tillegg er det store kommunale forskjeller og mangel på differensierte tiltak til de barna som trenger det
spørsmålet er om denne proposisjonen svarer på de utfordringene som er i <ee> barnevernet i dag
<ee> hvordan vil <ee> statsråden sørge for at <ee> det blir færre brudd og at vi får flere fosterhjem og mer støtte til fosterhjemsfamiliene i tiden framover
vi|1 vet det at vi|1 trenger flere fosterhjem
det er vanskelig å rekruttere og derfor er jeg glad for at KrF har vært med òg å øke budsjettene på rekrutteringsarbeidet til sånn til opp imot fosterhjem
vi|1 har òg i tillegg <ee> nå i i den barnevernsreformen så ligger der inne at kommunene får en <ee> lovfesta plikt til å søke i fos i fosterhjem i nettverk og slekt som vi|1 vet òg er gode fosterhjem
neste tilleggsspørsmål er fra Kjersti Toppe
ja president det er til enhver tid viktig å sikre at barn og ungdom som har behov for en institusjonsplass <ee> får den i den plasseringen som er det beste for dette barnet
så må vi|1 òg være klar over at det er cirka tusen barn som bor på institusjon og det vil det <ee> vil være umulig å finne ha en spesialisert tilbud i hver eneste <ee> region og hver eneste kommune til det enkelte barn
men det er viktig at både kommunene og staten lytter til det barnet og ungdommen som òg var det som <ee> svikta i i se i Ida-saken på å få finne det vik det tilbudet som som er der
president jeg har vært opptatt av at vi|1 skal ha et institusjonstilbud som er et mangfold <ee> og at vi|1 har et instutisjon der at kommunene nå i det nye barnevernsreformen får et større valgfrihet òg til å kunne velge <ee> den rette institusjonen som de ikke har muligheten til å gjøre i dag
vi må ofte ta den institusjonen som som er ledig men president vi|1 er opptatte av å ha et mangfold og ha gode kvaliteter på de institusjonene og òg sikre at barn medvirker i valg av de institusjonene som de trenger
vi går da tilbake til hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Per Rune Henriksen
mitt spørsmål går til olje- og energiministeren
når store utbyggingsprosjekter har blitt satt ut til asiatiske verft så har vi fått høre det at det dette skyldes at norske verft ikke var konkurransedyktige
likevel har vi gang på gang sett at prosjektene kommer til norsk sokkel med en prislapp som ligger langt over anbudssummen
økonomiske overskridelser feil som må repareres og betydelige forsinkelser i produksjonsstart fører til at de ekstrakostnadene blir ekstra store
gjennom vårt skattesystem så kommer en svært stor del av dette til fradrag i oljeselskapenes skatt
det er derfor viktig at vi ser på hvordan dette kan forhindres
norske verft har markert seg som pålitelige leverandører både på pris og kvalitet
høy standard på arbeidet og høyt sikkerhetsnivå sikrer det men det har også blitt reflektert i anbudssummene som disse verftene har levert
byggingen av Totals Martin Linge-plattform ble tildelt Samsung-verftet i Korea i tjuetolv
i forrige uke så ble det klart at prosjektet var i trøbbel
det ble varslet både kostnadsoverskridelser og forsinkelser ti komma fire milliarder over budsjett og mer enn ett års forsinkelse
på første mai kom også den triste beskjeden at seks mennesker omkom og over tjue ble skadd i en arbeidsulykke på dette prosjektet
i Arbeiderpartiet så har vi sett behovet for å gi myndighetene hjemmel til å gjøre noe for å forhindre sånne pro prosjekthavarier
det er selskapenes ansvar å velge seg leverandører men når felleskapets risikoandel er så stor som han er burde myndighetene ha en finger på rattet
vi har derfor fremmet forslag om at det utredes hvordan myndighetene gjennom tettere oppfølging av utbyggingsprosjekter kan sikre at kons kontraktstrategier og prosjektgjennomføring bidrar til at våre overordnede målsettinger i petroleumspolitikken nås
vi har også merket oss at HMS-standarden i for eksempel Korea er svært forskjellig fra Norge
mens vi hadde en dødsfallfrekvens i arbeidslivet i tjuetretten på én komma åtte per hundre tusen årsverk hadde Korea tolv komma fem
vi fremmet derfor forslag om å utrede hvorvidt forko forskrift om HMS i petroleumsvirksomheten også kunne gjøres helt eller delvis gjeldende ved bygging av installasjoner til norsk sokkel
med tanke på utviklingen i Martin Linge-prosjektet både med hensyn til overskridelser forsinkelser og den tragiske ulykken hvilke tanker gjør statsråden seg om hva som kan gjøres for å unngå denne type uønsket utvikling ved bygging av prosjekter til norske
<INAUDIBLE> Terje Søviknes
så er det riktig at vi har hatt en periode tilbake igjen fra totusenogti under den forrige regjeringa der veldig mange store prosjekt gikk til <ee> verft i Asia knytta til norsk olje- og gassbransje
den trenden har vi sett <ee> en betydelig endring på de siste årene og en stadig større andel prosjekt går til <ee> norske verft norsk leverandørindustri
så er det òg <ee> gjort et godt stykke arbeid i norsk leverandørindustri sammen med oljeselskapene de siste to årene etter oljeprisfallet som bidrar til at norsk leverandørindustri er mer konkurransedyktig enn tidligere
det har vært tatt kostnadsreduksjoner
<ee> det har vært gjort <ee> grep på standardisering og kontraktsfor <ee> form <ee> mellom partene
det har <ee> bidratt til at vi denne vinteren for eksempel har sett at norskandelen i nye tildelte kontrakter har vært veldig stor
det er godt nytt for norsk leverandørindustri
derfor har vi sagt at vi ønsker oss å få utredet dette
det samme gjelder med <ee> HMS
vi kan også gjennom plan for utbygging og drift stille vilkår om at <ee> at <ee> h her skal det være god oppfølging av HMS under byggeperioden
<ee> statsråd Søviknes
president det er helt riktig at myndighetene har <ee> oppfølging av olje og gassvirksomheten på norsk sokkel gjennom det regelverket vi har forvalta gjennom femti år og som gradvis er utvikla
<ee> fra myndighetene si side så er vi tydelige på at selskapene skal utøve en virksomhet som er i tråd med de HMS-krav vi stiller som er blant de strengeste i verden for aktiviteten på norsk sokkel
derfor så har òg Petroleumstilsynet fulgt opp for eksempel den utbyggingen av Martin Linge som det er referert til i hovedspørsmålet
det åpnes for tilleggsspørsmål fra Torstein Tvedt Solberg
jeg jeg opptatter vel egentlig ikke at statsråden svarer på det som er spørsmålet her
<INAUDIBLE> kommer han med noen generelle betraktninger og generelle vendinger om utviklingen i bransjen men s vi vil ikke svare noe på det som er det alvorlige i det spørsmålet som ble tatt opp
en ser at overskridelsene har blitt større forsinkelsene blitt lengere og ulykkene sist nå første mai mer alvorlige
jeg jeg meiner det nå har kommet til et kritisk nivå og det at dette ikke kan fors fortsette
så jeg håper statsråd nå kan svare på om en ikke ser dette at utviklingen nå har gått for langt og at det er behov for å ta grep at det trengs en sånn hjemmel som Arbeiderpartiet har spurt om
og det ville være interessant å høre statsrådens bemerkninger på om han i det heile tatt ser for seg noe som helst scenario
fortsetter det med større ulykker lengre forsinkelser
skal han fortsette med den samme passiviteten <ee> eller vil en i i i noe som helst scenario se for seg at det kan være mulig å ta noen grep og få på plass en sånn hjemmel
president <ee> for det første så vil jeg understreke at de fleste utbyggingsprosjekt på norsk sokkel de gjennomføres på plan <ee> og tid kost <ee> og er gode prosjekt som gir <ee> veldig bra samfunnsnytte og inntekter til det offentlige
så er det sånn at <ee> utbygging av store olje- og gassprosjekter er kompliserte prosjekt
<ee> det er noe av det mest kompliserte man kan tenke seg <ee> en rein ingeniørkunst
det blir en sammenblanding av roller som jeg ikke trur vi er tjent med i <ee> den norske forvaltninga av <ee> olje- og gassressurser
det er sånn at man må ha en ansvarsfordeling mellom selskapene som er byggherre og myndighetene som kan syl stille generelle krav til olje- og gassvirksomheten på norsk sokkel
og dermed er den muntlig spørretimen å <ee> omme og vi går videre til sak to som er ordinær spørretime
det blir noen endringer i den oppsatte spørsmålslisten og presenten viser i den sammenheng til den elektroniske <ee> spørsmålslisten i salappen
første spørsmål er fra representanten Jonas Gahr Støre til finansministeren
gode president <ee> <qq> det kan ikke stå på pengene
det får koste hva det koste vil sa Siv Jensen i tjuetretten om Fremskrittspartiets eldreløfter
gitt regjeringens politikk de siste fire årene er det grunn til å hevde at de eldre har måttet vike for skattekutt til dem som har mest fra før
statlig finansiert eldreomsorg forsøkes i seks kommuner
lovfestet rett til sykehjemsplass møtte massiv motbør fra faginstansene