scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og derfor mener jeg at vi bør se <ee> et eventuelt forbud mot mikroplast i kosmetikkprodukter i den helhetlige plastplanen som vi kommer med i forbindelse med stortingsmeldingen
neste tilleggsspørsmål er fra Steinar Reiten deretter Marit Arnstad
president i et brev til Miljødirektoratet datert tjueandre i tolvte tjueseksten tar Norges Miljøvernforbund til orde for et storstilt prosjekt for rydding av plast i verdenshava og langs norskekysten
NMF mener at ledig kapasitet i deler av den norske havgående skipsflåten blant annet offshorefartøy som ligger i opplag lett kan tilpasses oppdrag med rydding av plast i kystnære områder
i et intervju med NRK Møre og Romsdal for to dager siden så bekrefta ledelsen i offshorerederiet Havila Shipping at deres skip med enkle grep kan bli klargjort for slike ryddeoppdrag langs kysten
Havila har allerede innleda et samarbeid med firmaet Clean Coast AS i Vanylven om innsamling av plastavfall og annet miljøavfall langs norskekysten ved hjelp av et større offshorefartøy
ser statsråden vinn-vinn-potensialet i en slik samarbeidsmodell når det gjelder å sette inn effektive tiltak mot plastforsøpling og samtidig skaffe oppdrag til skip og mannskap i en kriseramma del av den norske havgående flåten
og vil statsråden sørge for at tilstrekkelige midler blir stilt til rådighet for å utvikle og utvide et slikt konsept
president vi har <ee> i <ee> budsjettene og i budsjettforlikene økt <ee> bevilgningene til <ee> opprydding
<ee> den <ee> viktigste innsatsen som <ee> gjøres der i dag er den <ee> enorme frivillige innsatsen som legges ned på opprydding på norske <ee> strender
der er tilskuddsordningen mer enn doblet i årets budsjett
så <ee> har vi også <ee> årlige tokt fra Fiskeridirektoratet for opprydding av faske av fast av tapte fiskeredskaper
vi har prosjektet Fishing for Litter der fiskebåter kan levere inn avfall de plukker opp
så mye er i gang
og der er det mange ulike initiativer jeg skal ikke kommentere det enkeltinitiativet her
det er <ee> viktig at vi får litt tid på oss til å se hva det er som har størst potensiale men det er veldig godt at det kommer den type initiativer
det er en en viktig problemstilling <ee> som sjølsagt må <ee> arbeides med internasjonalt men det er også en stor vilje i Stortinget til å behandle den her type saker og til å gjøre vedtak
og som flere av talerne er vært inne på så er det allerede også gjort vedtak i Stortinget der vi venter på at regjeringa skal følge opp
så forstår jeg sånn at statsråden skyver da alle konkrete spørsmål om oppfølging av vedtak over til avfallsmeldinga og en handlingsplan mot plastforsøpling
problemet er bare at så langt jeg kjenner til så er avfallsmeldinga varsla i juni
og hvis avfallsmeldinga blir lagt fram i juni så blir den ikke behandla av Stortinget
og ettersom vi er i siste sesjon før et stortingsvalg så kjem|kommer den meldinga til å bli trukket tre uker etter at den er lagt fram
og det synes jeg <ee> en sørgelig måte å behandle Stortinget på og også behandle oppfølginga av de viktige vedtaka Stortinget allerede har gjort og som vi ønsker å bidra til å gjøre framover
så spørsmålet er er det mulig for statsråden å legge fram det her meldinga tidligere sånn at Stortinget faktisk får behandla den
<ee> det er jeg villig til å se på og jeg er også <ee> også vært inne på at <ee> enkelttiltak skal ikke utelukkes <ee> før selve meldingen
og derfor så er denne meldingen også fordi sirkulærøkonomi er en viktig del av svaret her
så vil vi komme med plastposetiltak <ee> <ee> antagelig før denne meldingen
og det kan også være at andre tiltak vil kunne fremmes før det men det er altså viktig å se helheten i utfordringene
neste hovedspørsmål er fra Heikki Eidsvoll Holmås
<ee> president når jeg hører på Vidar Helgesen snakke om plast så er det litt sånn som når jeg hører han snakke om klima
vi er best i verden og dårligst i Norge
det er liksom regjeringen sin linje
og jeg vil gå tilbake igjen til å snakke om akkurat det som <ee> ble tatt opp tidligere og som <ee> statsråden ikke svare svarte på nemlig følgende
Statens vegvesen har forsøplet og tilgriset <ee> de rogalandske fjordene med store mengder plast de siste årene
plasten er blitt dumpet på sjøen i forbindelse med veiutbyggingen Ryfast
og den siste tiden så har vi sett hva plastforsøplingen gjør med hi livet i havet
fugler fisk og andre dyr forveksler lett plasten med mat
vi husker hvalen utenfor Sotra som hadde plastposer i magen og døde av sult og bildene av fisk med plast og sjøfugl med plast som <ee> <ee> stadig <ee> kommer frem
nå har Statens vegvesen begynt å forberede Rogfast-utbyggingen nok en stor veiutbygging
og Fylkesmannen i Rogaland har stilt krav til Statens vegvesen om at det ikke skal dumpes mere plast i havet vi har nok allerede
det skal ikke være noen form for plastavfall i sprengningsmassen s skal brukes til å fylle ut i sjøen og plasten som <ee> som kommer frem den skal samles opp
men dette vei dette kravet har altså Vegvesenet klaget på til Miljødirektoratet Vidar Helgesen sitt direktorat
noen miljøulemper er ikke til å unngå sier Vegvesenet til NRK
jeg synes ikke dette er greit
synes Vidar Helgesen dette er greit
i rapporten fra Miljødirektoratet som ble sendt til Klima- og miljøverndepartementet <ee> sjette juni i fjor så slår de fast at plastavfall fra bygg- og anleggsbransjen er en betydelig kilde til plastforsøpling i havet
og derfor så ber jeg altså Vidar Helgesen svare på nytt på følgende spørsmål
vil han sikre at vi ikke gjentar den gedigne plastforsøplingen fra Ryfast-utbyggingen og sørger for at forbudet mot å dumpe plastfal holdig avfall fra Rogfast opprettholdes
<ee> på et <ee> tidligere spørsmål så <ee> svarte jeg og hvis <ee> representanten Holmås <ee> ikke husker det så skal jeg gjenta det
det er altså viktig at man der det er mulig finner alternativer til bruk av plast og der man må bruke plast sørger for at den ikke tilflyter havområdene
og det gjelder generelt
det bør også gjelde i dette tilfellet
men her er det forstår jeg en <ee> klagesak og da <ee> må den få lov til å gå sin gang
så er det altså veldig misvisende å fremstille det som at vi tar internasjonale initiativer for å nærmest unnlate å gjøre noe på hjemmebane
Norge har veldig gode nasjonale avfallssystemer
Miljødirektoratet sier selv at for eksempel plastposer ikke er et betydelig miljøproblem fra norske kilder
det er et betydelig problem i norske farvann men de plastposene kommer stort sett andre steder fra
dette er ikke noen <ee> unnskyldning mot handling vi kommer med tiltak når det gjelder å redusere plastposebruken
men det er altså en rekke andre kilder som må vurderes og det er <ee> ikke helt enkle spørsmål
dekkslitasje er den største kilden gummigranulat fra kunstgressbaner jeg skal ha et møte med Fotballforbundet neste uke om dette spørsmålet maling tekstiler
Miljødirektoratet har foreslått en rekke tiltak på de områdene og de arbeider vi altså med
så er det også viktig å arbeide med de større <ee> plastproduktene
<ee> tilskuddsordningen for kasserte fritidsbåter som <ee> vi nå arbeider med å få pa få på på plass er et <ee> et slikt tiltak en rekke andre tiltak
altså president det er jo bra hvis det er mulig å forstå statsråden dit hen at det han gjør er å sende tydelig signal til Miljødirektoratet om at det skal være sånn at plasten skal samles opp
men vi får jo vente og se da på hva det er Miljødirektoratet bestemmer i den klagesaken
plasten er et stort problem
<ee> og jeg oppfatter jo fordi det er jo ikke kommet noe til Stortinget om disse tingene og hele stortingsmeldingen er jo forsinket om dette her
<ee> jeg oppfatter at statsråden trekker beina etter seg i det nasjonale oppgjø <ee> arbeidet med å få gjort noe med norske utslipp av plast
et av grepene som Miljødirektoratet har foreslått er at kommunene skal få muligheten å få myndigheten til å bøtelegge forsøpling
og det har altså hele stortingsflertallet alle bortsett fra partiene fra regjeringen sagt at vi <mm> <ee> at vi skal ha på plass
hva slags del av dette <ee> pålegget å få muligheten for kommunene er det regjeringen er imot og når kommer den muligheten for kommunene til å bøtelegge plastforsøpling
<ee> vi <ee> arbeider med den saken
og det er ting vi <ee> arbeider med og kommer tilbake med om ikke lang tid
igjen det er altså viktig at politikken henger sammen her
vi snakker her om et samfunnsproblem som <ee> vi har lært mye om på de siste få årene
som det ble sagt fra representant Elvestuen tidligere den forrige regjeringen hadde ikke noe engasjement på dette og det kan skyldes at det var ikke noe noen stor bevissthet om det
vi har tatt et internasjonalt lederskap og vi jobber meget systematisk med tiltak som virker i Norge og vil <ee> fremlegge dem når de er klare
<ee> og første tilleggsspørsmål fra Karin Andersen
nå hører jeg statsråden sier at han skal komme med noe om ikke lang tid
er det et av de forslagene som kan komme til Stortinget slik at vi får tid til å behandle det og mulighet til å gjøre det
president spørsmålet om <ee> å kunne ta en renovasjonsavgift for <ee> knyttet til forsøpling av <ee> for eksempel fritidsområder det har altså vært ute på høring og kan forventes <ee> ganske snart
en rekke andre tiltak ligger altså i Miljødirektoratets <ee> tiltaksvurdering mot <ee> marin forsøpling
det dreier seg delvis om muligheten for at kommunene kan <ee> vedta bot men det dreier seg om <ee> en rekke andre tiltak også
og jeg mener at det ikke er tjenlig å legge ut enkelttiltak <ee> etter enkelttiltak uten å se dem i sammenheng
<ee> et av forslagene som <ee> Miljødirektoratet for eksempel har <ee> ute dreier seg om produsentansvarsordning og innføring av det
det kan være en god idé men det er en idé med mange implikasjoner
det betyr at <ee> dette må utredes og konsekvensvurderes <ee> grundig
og vi jobber m på høytrykk med dette fordi det er et alvorlig problem
men <ee> problemet blir altså ikke løst av <ee> <ee> usammenhengende enkelttiltak
vi må se helheten her
neste hovedspørsmål er fra Rasmus Hansson
spørsmålet er til <ee> klima- og miljøvernministeren og det handler faktisk om plast
derfor er tiltak akutt nødvendige
og det er også grunnen til at jeg spurte <ee> næ fiskeriministeren i forrige uke om hans tiltak for å redde norsk sjømatnæring fra konsekvensene av å bli infisert med mikroplast
det spørsmålet sendte han videre til <ee> miljøvernministeren som sendte det videre til helseministeren som ikke hadde all verden å svare
det var kanskje symptomatisk for det faktum at lite praktisk er gjort av regjeringen
men det er dett én ting som er helt opplagt og det er at skal vi stanse plastforurensingen så må vi stanse plastforurensningen det vil si slippe ut null plast
jeg synes vi skal ha som ambisjon at vi skal ha null utslipp av plast fra Norge og norske kilder
så er det slik at <ee> <ee> det å finne alternativer til plast er et <ee> betydelig <ee> område for forskning og for <ee> næringsutvikling og der skjer det veldig mye spennende
mens plast er altså et <ee> viktig produkt
vi bruker det alle
og la meg ta ett konkret eksempel på at plast er nyttig
plast bidrar til at matvarer <ee> holder seg lengre
matsvinn er allerede i dag et stort problem
det kan bli større om man ikke <ee> erstatter dagens plast med løsninger som også tar godt vare på maten
hvis matsvinn hadde vært et land så ville det vært den tredje største kilden til klimagassutslipp
<ee> det er omfanget av <ee> matsvinnproblemet og my noe av det har med emballasjen å gjøre
så det er et eksempel for å vise at <ee> det å erstatte plast med andre materialer er viktig
det er et eksempel for å vise at selv der vi må bruke <ee> <ee> at vi vi må bruke plast i en på en del områder og da må vi også sørge for at <ee> avfallssystemene fanger det opp
vår ambisjon må selvsagt være at vi ikke skal ha <ee> plastavfall til havet fra norske kilder
president <ee> jeg takker for svaret
og det er vel lite uenighet om at plast er nyttig
<ee> det er jo helt typisk for alle store forurensningssubstanser at de er nyttige til et eller annet og deretter viser de seg å være farlige
og så må jeg da med <ee> en viss forskrekkelse konstatere at <ee> statsråden ikke vil bekrefte <ee> at å slutte å slippe ut <ee> plastforsøpling er et mål for denne regjeringen
<ee> jeg <ee> kommer til å gå inn for fra Miljøpartiet De Grønnes <ee> side i valgkampen og få en regjering på plass som faktisk vil slutte å forurense med plast
men Miljøpartiet De Grønne har <ee> foreslått i Stortinget at Norge skal ta initiativ til en internasjonal konvensjon for regulering av plast og alt det jeg hører fra statsråden bygger opp under akkurat dette
har <ee> regjeringen nå snudd i synet på Miljøpartiet De Grønnes forslag om en internasjonal konvensjon for å regulere plastforurensning
<ee> president det var all grunn til å stemme mot <ee> Miljøpartiets forslag om dette fordi vi er i gang med en prosess internasjonalt hvor Norge er i førersetet som kan lede oss dit men en internasjonal konvensjon kan altså ikke vedtas i Norge
og <ee> vi har arbeidet <ee> systematisk først gjennom å få <ee> en stor internasjonal rapport som dokumenterer problemet for alle verdens land som ble behandlet på FNs miljøforsamling i fjor
den la grunnlaget for at vi kunne fremme forslag om <ee> at må vurderes om eksisterende internasjonale regler er tilstrekkelige
<ee> vi fikk gjennomslag for det
det var ingen enkel sak å få hundre og sytti land med på at det skal vurderes nye internasjonale regelverk
allerede Obama-administrasjonen var skeptiske til dette forslaget fordi man ikke nødvendigvis i USA synes at internasjonale konvensjoner nye internasjonale konvensjoner er en god idé
det er mulig det kan bli et enda tyngre lass å dra med den nye administrasjonen i USA men vi fikk i hvert fall gjennomslag for den utredningen
det betyr at vi jobber systematisk og bygger momentum og bygger tilslutning til større oppmerksomhet og mer effektive tiltak mot plastforsøpling
åpnes ved tilleggsspørsmål og det er fra blir fra Steinar Reiten
president jeg vil gi statsråden honnør <qq> både for at det blir jobba aktivt med tiltak for å hindre plastforsøpling langs kysten og at tiltak er gjennomført
statsråden nevnte blant anna tilskuddsordninga for vraking av <ee> fritidsbåter som ett eksempel på det
og så har vi da kanskje ei av de viktigste ordningene tilskuddsordninga for tiltak mot marin forsøpling
og jeg forstår at statsråden ikke kan uttale seg om konkrete enkeltprosjekt som jeg var inne på i mitt forrige <ee> tilleggspørsmål men det er jo likevel innlysende at for eksempel å klarere et offshorefartøy for den her type oppdrag vil være kostnadskrevende
så er totalramma <ee> for tilskuddsordninga for tiltak mot marin forsøpling på femten millioner kroner i tjueseksten
vil statsråden ta nødvendige grep for å sikre at den totalramma blir utvida hvis det viser seg at <ee> økt oppmerksomhet rundt problemet og nye konsept gjør det nødvendig
president <ee> jeg tror at dette er et område hvor vi må være forberedt på betydelig økt ressursbruk i årene fremover fordi det er et betydelig økende problem
vi har altså doblet tilskudningen tilskuddsordningen til frivillig opprydding i år
vi har fått på plass <ee> <ee> bevilgning til tilskuddsordning for kasserte fritidsbåter
<ee> fiskeriministeren og jeg annonserte nettopp at vi utvider Fishing For Litter-ordningen med et nytt <ee> mottaksanlegg <ee> på Karmøy hvor altså fiskebåter kan levere inn avfall
og når både teknologier og metoder for <ee> plastinnsamling utvikler seg så er det all grunn til å se på videre utvikling av støtteordninger her
og her må både myndigheter og produsenter næringsliv være med og ta ansvar
det er for eksempel en stor utfordring for norsk <ee> sjømatnæring potensielt at <ee> det stadig finnes mikroplastbiter i matvarer
det er blitt funnet i blåskjell langs svenskekysten det er blitt funnet i sardiner utenfor Japan
finner du fleecejakka di i laksefileten så er ikke det god reklame for norsk sjømat
vi er nødt til å ta tak i dette
vi går da videre på hovedspørsmål og neste hovedspørsmål er fra Helga Pedersen
president mitt spørsmål går til kommunalministeren
<ee> kommunene har som kjent ansvar for mange av våre viktigste tjenester til befolkninga barnehage skole helsetilbud og eldreomsorg
og det er særlig innafor eldreomsorgen vi må sørge for å ruste kommunene til den hverdagen dem vil stå i om få år
kommunalministeren har <ee> sjøl vært opptatt av eldreboomen skal vi tro et utspill i Nationen for noen uker siden
men sjøl om vi vi kan være enig <ee> i mye av beskrivelsen av virkeligheta så er vi nok uenige om hvordan|1 vi skal møte utfordringene
og for Arbeiderpartiet så er styrking av kommuneøkonomien helt sentralt
før jul fikk vi presentert KS sin budsjettundersøkelse for kommunene
undersøkelsen viser at i nesten halvparten av landets kommuner er budjsettarbeidet mer krevende i tjuesytten enn i tjueseksten
under den her regjeringa blir det stadig mer krevende å sørge for gode tjenester til befolkninga lokalt og det skjer paradoksalt nok i en situasjon med rekordhøy bruk av oljepenger
og vi er også overraska over at <ee> regjeringa i tjuesytten kutter i tilskuddsordninga for sykehjemsplasser og omsorgsboliger
kommunene planlegger plasser som aldri før men regjeringa stiller ikke opp og kutter tilsagnsramma til Husbanken tilsvarende sju hundre plasser som er en nedgang på nesten tredve|tretti prosent
og da er mitt spørsmål president hvorfor prioriterer ikke regjeringa å ruste kommunene for fremtida og sette dem i stand til å bygge ut eldreomsorgen både med plasser teknologi og kompetanse
president <ee> Regjeringen <ee> styrker kommunene og vi legger til rette for en god og verdig eldreomsorg både i dag og for for fremtiden
<qq> og jeg enig i representanten Helga Pedersen sine hovedpoeng nemlig at vi må satse på kompetanse
derfor så styrker vi kompetansen i eldreomsorgen
jeg enig i at vi må satse på teknologi og derfor så legger vi til rette for økt bruk av velferdsteknologi i kommunene
og jeg enig i at det er nødvendig og riktig å styrke kommuneøkonomien
og det gjør denne regjeringen president
jeg har oversendt et svar til til Arbeiderpartiet som dokumenterer at <ee> at veksten i kommuneøkonomien har vært større under denne regjeringen enn det den var da Arbeiderpartiet regjerte sammen med SV og Senterpartiet
per innbygger så var veksten i i kommuneøkonomien de åtte årene Arbeiderpartiet styrte null komma seks prosent i gjennomsnitt
<ee> under denne regjeringen så har det vært én komma tre
så er jeg også klar over at for mange <ee> kommuner så er ikke det tilstrekkelig
man er fortsatt nødt til å prioritere for å skape rom for for det viktigste
jeg vil gi anerkjennelse og ros til til kommunepolitikere som viser både evne og vilje til å lage moderne gode og fleksible løsninger for <ee> for <ee> sine eldre
dagens eldre har behov for et fleksibelt tilbud
det er riktig å legge til rette for god hjemmeomsorg men også for mere spesialisert omsorg for de som har behov for for det
kommunalministerens bruk av tall det er til veldig liten hjelp for dem som står der ute og har oppgaven med å ruste eldreomsorgen for fremtida
og vi ser at veksten i sysselsettinga i kommunene er om lag halvert under den her <ee> regjeringa <ee> og det skjer til tross for at vi har hundre tredve|tretti tusen ledige i landet og at behovene i eldreomsorgen og i kommunene <ee> øker
vi ser også at for svært mange kommuner så er ikke kommuneopplegget for tjuesytten engang <ee> nok til å dekke lønns- og <ee> prisveksten
og poenget her er jo at regjeringa ikke stiller opp med de pengene og virkemidlene som trengs for å møte eldrebølgen
hvorfor er skattekutt viktigere enn eldreomsorg for den her regjeringa
<ee> eldreomsorg er viktigst
satse på god velferd for våre innbyggere er viktigst
når vi i tillegg til å styrke både kommuneøkonomien helsebudsjettene ja det er faktisk slik at helsekøene har gått ned ventetidene er blitt kortere under denne regjeringen
det var det motsatt som skjedde da Arbeiderpartiet styrte
så er vi også opptatt av å legge til rette for arbeidsplasser <ee> og for verdiskaping
og vi trenger å skape verdier for å kunne satse mere på velferd i årene fremover
representanten Helga Pedersens skremsler er gjort til skamme av denne regjeringen
representanten var blant annet i Finnmark og fortalte hvor mange millioner de finnmarkske kommunene ville miste med Høyre i regjering
det er det motsatte som har skjedd
det ble kutt under de rød-grønne
det har vært vekst <ee> med borgerlig regjering
det åpnes for et tilleggsspørsmål det er fra Lise Christoffersen
<ee> jeg synes <ee> statsråden kan <ee> sammenlikne <ee> Arbeiderpartiet tjuesytten med regjeringa tjuesytten og ikke regjeringa etter tjuetretten med Arbeiderpartiet før tjuetretten for det blir ikke direkte sammenlignbart
<ee> jeg registrerer at heller ikke statsråd <ee> Sanner ønsker å løpe fra det faktum at Høyre-FrP-regjeringas bevilgninger til kommunene har direkte betydning for kvaliteten på eldreomsorgen
jeg var også en av de som reiste rundt i landet før <ee> valget i tjuetretten med tall fra Sanners eget departement som viste at fjorten av énogtjue|tjueén kommuner i Buskerud med Høyre ville få mindre penger enn med Arbeiderpartiet blant annet til eldreomsorg
og da sa Høyre ganske riktig skremselspropaganda men virkeligheten ble altså verre
fylkesmannen viser nå at hele sytten av tjueén kommuner i Buskerud har fått kutt i frie inntekter i tjuesytten hele tolv får en realnedgang i samla inntekter og Nedre Eiker er en av dem
de har ikke råd til å bygge sykehjem
og jeg lurer på hva statsråden egentlig har å si til de eldre i Nedre Eiker som ikke får den omsorgen og tryggheten de har krav på
president <ee> det spørsmålet har representanten stilt meg meg tidligere
<ee> og jeg har stor respekt for lokalpolitikere som <ee> hver eneste dag jobber med å få budsjettene til å gå opp
jeg vet hvor krevende det det er <ee> og det må prioriteres i i Kommune-Norge
<ee> men det er faktisk slik at <ee> kommuneøkonomien har vokst mer med Høyre FrP i samarbeid med KrF og Venstre enn det den gjorde i de åtte årene som de rød-grønne satt <ee> med med regjeringsmakten
så er det slik at Arbeiderpartiet i opposisjon har alltid mere penger
Arbeiderpartiet alltid mere penger til til det meste og samtidig så kritiserer de regjeringen for å bruke for mye for mye penger
jeg mener vi må sørge for at kommunene har en god og forutsigbar kommuneøkonomi
vi må som representanten Helga Pedersen var inne på også satse på kompetanse kompetente medarbeidere som kan gi trygg omsorg til til de eldre
og så ser vi at mange kommuner deriblant Nedre Eiker også nå ruster seg for fremtiden sørger for at man får en større kommune slik at man k få sterkere fagmiljøer og kan gi innbyggerne gode velferdstjenester også i tiårene som kommer
den muntlige spørretime er nå omme og vi går da til sak to som er ordinær spørretime
spørsmål én er fra <qq> representanten André N Skjelstad til kommunal- og moderniseringsministeren
<ee> spørsmålet vil bli tatt opp av representanten Sveinung Rotevatn
president <ee> i årene som kommer så vil <ee> oljeinntektene gå ned og helse- og omsorgsutgiftene de vil gå opp
innbyggerne forventer også større valgfrihet og mer individuelt tilpassede tjenester
denne utfordringen den krever nytenkning og gründerskap
jeg er derfor enig med representanten i at det må tenkes nytt og at vi må være pådrivere for nye løsninger som kan gi økt valgfrihet høyere kvalitet og lavere kostnader
delingsøkonomien kan gi nye muligheter
den kan gi bedre tilbud for forbrukerne og den kan fremme produktivitet og nytenkning
samtidig kan det være en utfordring knyttet til lovregulering og til arbeidsmarkedet
regjeringen er opptatt av å finne den riktige balansen mellom å ta hensyn til samfunnsmessig viktige verdier og å åpne for innovasjon
rapporten fra Vista Analyse gir oss mer bakgrunnsinformasjon mer kunnskap
i tillegg har regjeringen satt ned et utvalg for å se nærmere på delingsøkonomien
dette utvalget leverte sin utredning sjette februar og denne skal sendes ut på høring
vi vil nå gå igjennom de vurderingene som ligger i utredningen og innspillene som kommer gjennom høringen
regjeringen ønsker å støtte opp om gründere
for kort tid siden deltok statsministeren næringsministeren og jeg sammen med flere statsråder på et nyttig møte med en rekke gründere for å høre mer om utfordringen og mulighetene
mange kommuner involverer seg i dag <ee> med frivillige ideelle og private aktører til å utvikle gode tjenester for innbyggerne
jeg har tro på at vi kan støtte videre opp om dette arbeidet og har blant annet utviklet en veileder og et inspirasjonshefte for kommuner som ønsker å samarbeide med frivillige eller som ønsker å tilby brukervalg i de kommunale tjenestene
vi vil også om kort tid offentliggjøre ett idéhefte for kommuner som ønsker å samarbeide med sosiale entreprenører
jeg vil understreke at det er kommunene selv som har ansvaret for organisering av kommunale oppgaver men vi kan legge godt til rette for at det kan brukes både frivillige ideelle og private for å skape bedre tjenester til innbyggerne
president <ee> jeg helt enig i at vi skal <ee> se etter mulighetene og det er nok av de som er opptatt av å å tegne s <ee> skremmebilder av hva som hva som skjer
samtidig så må vi selvsagt være opptatt av å ivareta arbeidstakerrettigheter og også <ee> sikre skatteinntekter til til til det offentlige
men jeg er helt enig i at innenfor innenfor eldreomsorg så er det et område hvor det åpner seg nye muligheter
jeg kjenner til en kommune som <ee> nå bruker <ee> et <ee> <ee> nettbrett for å handle matvarer
det gjør blant annet at hjemmehjelpen ikke s bruker tredve|tretti minutter på gå i butikken men at den eldre og hjemmehjelpen sammen kan gå igjennom hva som skal handles og så bringes matvarene hjem til <ee> den eldre som har behov
det er et eksempel på hvordan <ee> hjemmehjelpen også kan få mere tid til andre og mere tid til dem man har ansvaret for
jeg er overbevist om at ny teknologi det kan gi mere verdighet mere trygghet for eldre og det vil også bidra til at vi kan gi gi mere omsorg til fler
Sanner vær så god
president <ee> det finnes det helt sikkert mange eksempler på <ee> fordi at <ee> dagens regelverk og dagens lover er tilpasset en litt annen tid
og derfor så er det viktig at vi som <ee> politikere vi må forstå hva som skjer og vi ser nå at den teknologiske utviklingen den går raskere <ee> og den for <ee> og den går også bredere enn tidligere
hvem hadde trodd for ti femten år siden at det var en digital plattform som skulle utfordre taxinæringen eller hotellnæringen
<ee> vi ser at <ee> dette skaper utfordringer men jeg ser også at det ligger mange muligheter i det
så vi går igjennom på flere områder også regelverket for å tilpasse regelverket til en digital fremtid
et område som jeg har ansvaret for er innenfor plan og bygg og når vi nå skal ha en digital <ee> plattform for byggesøknader så er det klart at hele regelverket også må tilpasses at det kan automatiseres og kan digitaliseres
og det betyr at <ee> regelendringene også må følge den teknologiske utviklingen som vi er inni
da er vi ferdig med spørsmål én og går videre til spørsmål to som er fra representanten Lise Christoffersen til kommunal- og moderniseringsministeren
Christoffersen vær så god
Høyre- og fremskrittspartiregjeringen snakker mye om behovet for omstilling i norsk næringsliv men resultatene uteblir
det skapes nesten ikke jobber i privat sektor
regionale utviklingsmidler har tidligere vært et viktig virkemiddel for fylkeskommunene i rollen som regional utviklingsaktør blant annet i Buskerud
men Høyre og Fremskrittspartiet har konsekvent valgt å kutte i disse midlene
har statsråden oversikt over hvilke konsekvenser denne kuttpolitikken har fått for utviklingen av nye arbeidsplasser i Buskerud
president <ee> i en tid som krever omstilling og bedre bruk av ressursene prioriterer regjeringen mer av innsatsen der vi vet at den virker
vi bruker større ressurser på tiltak som be som brede deler av næringslivet etterspør bedre veier økt satsing på innovasjon og forskning og lavere skatter
satsingen på samferdsel skatte- og avgiftslettelser differensiert arbeidsgiveravgift god vekst i kommuneøkonomien helsetjenester og utdanning forskning og innovasjon har stor betydning for en god regional utvikling og regional balanse
bevilgningene til fylkesveier har økt med én komma tre milliarder kroner i perioden totusenogtretten til totusenogsytten
denne økningen ale er alene åtte hundre og tredve|tretti millioner kroner større enn reduksjonen i regionale utviklingsmidler i perioden
i tillegg kommer en kraftig vekst i de samlede samferdselsinvesteringene over Samferdselsdepartementets budsjett
Buskerud får tjueåtte komma åtte millioner kroner i regionale utviklingsmidler i totusenogsytten
dette er en liten økning fra totusenogseksten men ja det innebærer et kutt på ti millioner kroner fra totusenogtretten
men i samme periode har rammen til opprustning og fornying av fylkesveier i Buskerud økt med syttiåtte millioner kroner altså sekstiåtte millioner kroner mer enn kuttet i regionale utviklingsmidler
i denne stortingsperioden har Buskerud fått en samlet bevilgning til opprustning og fornying av fylkesveinettet på to hundre og syttiseks millioner kroner og samlet bevilgning til regionale utviklingsmidler på ett hundre og nitten millioner kroner
bare for få dager siden kom en gladnyhet som får positive ringvirkninger for Kongsberg og Buskerud
regjeringen har inngått et strategisk samarbeid med Tyskland om anskaffelse av ubåter
Tyskland bekrefter at de vil anskaffe missiler fra norsk industri
dette vil være med på å sikre norske arbeidsplasser i lang tid fremover både på Kongsberg og hos en rekke underleverandører
Naval Strike Missile er et norskprodusert sjømåls- og kryssermissil fra Kongsberg Defence Systems
verdien av fremtidige salg av NSM til Tyskland vil alene kunne komme opp i ti milliarder kroner
representanten spør hvilke konsekvenser regjeringens politikk har fått for utvikling av nye arbeidsplasser i Buskerud
nyetableringstakten har økt etter regjeringsskiftet
nyetableringstakten er antall nyetableringer f nyetablerte foretak i løpet av ett år delt på antall foretak per første januar i samme år
mens det for Buskerud i perioden totusenogti til totusenogtretten gjennomsnitt lå tolv komma tre prosent gikk det opp til gjennomsnitt tretten prosent for perioden totusenogfjorten og totusenogfemten
ser vi landet under ett så er det vært en enda sterkere vekst i nyetableringen etter regjeringsskiftet
Buskerud har også en lavere arbeidsledighet enn landsgjennomsnittet
det <ee> det var jo underlig å høre statsråden snakke så mye om fylkesveier når spørsmålet gjaldt regionale utviklingsmidler
men for å ta tak i den enden da <ee> fjellregionsamarbeidet det er et politisk nettverk for kommuner regionråd og fylkeskommuner i Sør-Norge hvor også Buskerud er med
og det fjellregionsamarbeidet har jo vært veldig tydelig i sine tilbakemeldinger til regjeringa
de er bekymra over det de kaller en klar sentralisering av nasjonale ordninger med begrensninger i mulighet for lokale <ee> og regionale tilpasninger
og de ber altså Høyre FRP om å øke ikke svekke de regionale utviklingsmidlene
og de sier også at det er foreslått at store summer skal gå til fysisk infrastruktur som fylkesveier
fjellnettverket er sterkt undrende til denne typen dreining av virkemidler
at det blir satt likhetstegn i effekt mellom relativt små men viktige midler til utviklingsoppgaver og vedlikehold investering på fylkesveier er knapt til å forstå sier <ee> fjellregionnettverket
hvorfor har Høyre så liten tillit til hva lokale og regionale folkevalgte sier om situasjonen i sitt område
president <ee> representantens spørsmål det gjaldt antall nyetablerte bedrifter og arbeidsplasser
og det er slik president når man sitter i regjering at man må prioritere
og vi har valgt å prioritere satsing på fylkesveier
det gjør at vi har flyttet noen midler fra regionale utviklingsmidler til en sterk økning av fylkesvei veiene
og jeg viste i mitt innlegg at Buskerud har fått en liten økning i de regionale utviklingsmidlene for totusenogsytten og fått en sterk økning i bevilgningene til fylkesveier de senere år
og når det gjelder bevilgningene til <ee> til fjellsatsing så er den videreført på samme nivå nemlig ti millioner per år som det den var <ee> da de rød-grønne satt i i regjering
men i tillegg så liberaliserer vi slik at det blir mere rom for utmarksforvaltningen og satsing i fjellregionene
Lise Christoffersen vær så god
<ee> ja takk <ee> president
<ee> igjen så forundrer det meg hvor stor avstand det er i det som sies fra sentralt hold og det som sies fra lokalt og regionalt hold når det gjelder <ee> næringsutvikling
for der har en jo også mista muligheten til å fortsette det verdifulle velfungerende samarbeidet som har vært mellom Buskerud og kommunene for utvikling av lokalsamfunn og arbeidsplasser i alle deler av fylket
og tror Høyre det er sant det som sies fra fagfolk og politikere i Buskerud om at d er en negativ utvikling og hvis ja vil statsråden vurdere å høre på dem og reversere kutt i regionale utviklingsmidler
da var det statsråd Sanner vær så god
president igjen s utgangspunktet for spørsmålet handlet om arbeidsplasser
jeg viste til at det har vært økt nyetableringstakt både nasjonalt og i Buskerud etter regjeringsskiftet
det bedriftene det arbeidsplassene etterspør er bedre veier og det prioriterer også denne denne regjeringen
og så er det jo slik at Buskerud fylke kan jo omprioritere på sitt eget budsjett
det er slik at Buskerud og fylkeskommunene også har fått vekst i sine budsjetter under denne regjeringen
og hvis det er slik at man lokalt og regionalt mener at regionale utviklingsmidler er det viktigste å satse på så er det fullt mulig for Buskeruds egne politikere å prioritere det
det er ikke slik at alt må komme fra staten og alt må detaljstyres fra staten
det er rom for lokale regionale politikere til å prioritere det man lokalt og regionalt mener er det aller beste
da er vi ferdig med spørsmål to og vi går videre til spørsmål tre fra representanten Karianne O Tung til samferdselsministeren
ny Sluppen bru på riksvei sju null seks i Trondheim inngår i miljøpakken og forutsettes delvis bompengefinansiert
kan statsråden garantere at ny Sluppen bru er en del av ny Nasjonal transportplan så Miljøpakken får anledning til å forskuttere bygginga av brua
statsråd Solvik-Olsen vær så god
president jeg antar at representanten Tung egentlig er såpass dreven i politikk at hun vet at vi|1 ikke kan forskuttere noe som helst i en <ee> stortingsmelding som ennå ikke er vedtatt og end heller ikke lagt fram
men det jeg kan love det er at det skal bygges mer vei og mer jernbane i dette landet i årene framover enn det vi|1 har sett tidligere
vi skal sørge for en større andel av statsbudsjettene kommer til å sa være innretta på infrastruktur
så sjansen for at flere veiprosjekt blir realisert òg i Trondheim har aldri vært større enn nettopp med dagens regjering
så det er litt rart å høre at et prosjekt kan bli utsatt i mange år med påskudd eller <ee> med argument om at det er et par måneder til NTP blir framlagt
der er ingen harmoni i at noe blir utsatt i mange år bare fordi at Stortinget skal gjøre vedtakene før sommeren nå
<ee> og de vedtakene vil Stortinget gjøre og da vil <ee> representanten Tung og alle andre i Stortinget få lov til å være med å påvirke både rekkefølge og omfang og innhold i Nasjonal transportplan
men det skal bygges mer enn noen gang
Sluppen bru burde vel egentlig vært bygd for lenge siden vil mange si men <ee> det blei aldri prioritert under forrige regjering
det har nærma seg <ee> klart byggestart med dagens regjering
<ee> strekninga Sluppen–Stavne <ee> er ligger inne som et <ee> prosjekt i gjeldende NTP som blei vedtatt av den rød-grønne regjeringa og er således et prioritert prosjekt <ee> for Arbeiderpartiet
<ee> og det er Statens vegvesen <ee> i Midt-Norge som kontant <ee> vil avvente å inngå kontrakter for videre prosjektering og byggeplanlegging <ee> inntil <ee> Nasjonal transportplan er vedtatt
og sist undertegnede sjekka så er det statsråden som da er <ee> øverste leder av Statens vegvesen og som også har anledning til å gi Statens vegvesen mulighet til å si til Miljøpakken at brua kan <ee> forskutteres
<ee> nå hører jeg at statsråden ikke vil garantere for framtida til brua
<ee> det synes jeg er veldig synd at han ikke vil for det her er den største flaskehalsen som finnes i Trondheim <ee> og har vært det i mange mange mange år
<ee> er det nå sånn da at regjeringa nok en gang snur opp ned på lokale og regionale prioriteringer og Sluppen bro nå er sendt ut langt i framtida og ikke vil bli realisert
jeg tror du skal være arbeiderpartipolitiker for å klare å konkludere sånn ut fra det jeg sa fordi det jeg sa det er at vi|1 skal legge fram dette om kort tid
da skal Stortinget gjøre prioriteringene og vedtakene
da er det helt unaturlig at jeg står og lekker fra et argume fra et dokument som en ikke engang har vedtatt
det er noe annet å si at en planlegger å skyve ut og det er heller ikke det samme som å si at vi|1 planlegger å vedta det nå
det er rett slett måten Nasjonal transportplan håndteres på
og det trodde jeg en representant som Tung visste som har o sjøl vært med i et parti som av inntil nylig <ee> lagt fram <ee> to nasjonale transportplaner
så er det litt interessant å høre at <ee> dette prosjektet som de sjøl ikke la fram i fjæ i første periode <ee> nå <ee> angivelig skulle være byggeklart i tråd med de vedtak vi hadde
nei de føringene lå ikke fra Arbeiderpartiet
og jeg minner om at Arbeiderpartiet bidro jo til underfinansiere sin egen Nasjonal transportplan så fort han ble lagt fram
dagens regjering måtte øke veibevilgninga med over én milliard kroner for å sørge for at det var god framdrift på mange prosjekt
men Sluppen bru var ikke av de som var <ee> prioritert fra Arbeiderpartiet til å komme i gang nå
vi|1 er ikke engang ferdig med reguleringsplanen lokalt og derfor er det ikke grunn til å si at du kunne satse på alt vi|1 gjorde nå
<ee> og så er det jo interessant at statsråden er mer opptatt av å snakke om representanten Tung enn å snakke om <qq> <ee> Sluppen-brua
<qq> men for å snakke om Sluppen-brua da president <ee> så er det jo selvfølgelig en utfordring for prosjektet Sluppen-Stavne <ee> som på mange andre veiprosjekter at kostnadene i prosjektet øker
<ee> og kostnadene i prosjektet har gått fra fem hundre og sekstifem millioner til ni hundre og trettifem millioner
<ee> og da lurer jeg på president hva gjør statsråden for å sørge for at kostnadene i prosjektet kan gå ned men at kvaliteten holdes på et tilsvarende nivå som i det prosjektet som ligger nå
president med fare for å gjenta meg sjøl men jeg påpeker jo bare at inntil NTP er lagt fram så kommenterer vi|1 verken bekreftende eller avkreftende til noen veiprosjekt
så sjøl om jeg mistenker at representanten Tung nå planlegger å gå ut og komme med såkalte lekkasjer så er det ikke kommet noen lekkasjer
det jeg har lagt vekt på i mitt svar det er at der skal brukes mer penger på å bygge vei enn noen gang før
det betyr at alle veiprosjekt vil stå nærmere å kunne realiseres
men <ee> representanten Tung peker jo selv på noen <ee> faktorer her nemlig at kostnadene har gått opp
sånne ting må en <ee> håndtere
jeg minner om at reguleringsplanen er ikke ferdig ennå
og det er da jeg påpekte at det er litt rart av representanten Tung å påstå at et veiprosjekt blir mange år forsinka når reguleringsplanen ennå ikke er vedtatt og NTP skal vedtas lenge før reguleringsplanen da er klar
da er der ikke en sammenheng mellom kritikken og fakta i saken
vi|1 har gjort veldig mange ting for å prøve å få kontroll på kostnadsveksten
blant annet har vi|1 oppretta Nye Veier som kritisk går inn i en masse veiprosjekt for å sjå|se hvordan|1 kostnader kan gå ned
jeg registrerer at Arbeiderpartiet stort sett har protestert og stemt imot alle våre forslag til å redusere kostnader mens de nå i Stortinget ber om å få lavere kostnader
det henger ikke sammen
da er vi ferdig med spørsmål tre og vi går over til spørsmål fire fra representanten Kåre Simensen til samferdselsministeren
Simensen vær så god
<ee> tidligere så var det praksis med at nye tidstabeller på flyanbudsruter ble sendt på høring før <ee> det ble endelig bestemt
og i forbindelse med nye kontrakter for ruteflyging i Nord-Trøndelag og Nord-Norge gjeldende fra første januar tyvesytten|tjuesytten fikk gikk regjeringa vekk fra denne praksisen
hva var bakgrunnen for at den her praksis for den her praktisendringa og syns statsråden fortsatt at det her er klokt sett i lys av all misnøyen som er med de nye tidstabellene
president det har vært en god prosess rundt konkurranseutsettingen av FOT-rutene både i Sør- og i Nord-Norge
i Sør-Norge så var det akkurat de samme rammene som i Nord-Norge
jeg registrerte ikke at Arbeiderpartiet da synes det var problematisk men jeg registrerer at Arbeiderpartiet har hatt en annen strategi når det gjelder svartmale situasjonen i Nord-Norge
det har vi|1 òg sett e-poster fra interne AP-folk som har sendt andre ei oppfordring om å nå må alle gå ut og kritisere regjeringen
jeg kan framskaffe kopi hvis det er ønskelig
jeg synes ikke det er en ti konstruktiv måte å sørge for et best mulig flytilbud i distriktene
vi|1 bruker mer penger nå enn i totusenogtretten på å opprettholde FOT-rutetilbudet
der er flere flyavganger flybevegelser på de tretti minste flyplassene i dag enn det var <ee> når Arbeiderpartiet styrte
men det å sørge for at vi|1 får til et best mulig rutetilbud framover det handler ikke om å ha <ee> s departementet involvert i høring etter Widerøe har lagt fram <ee> sitt <ee> ruteopplegg siden ru det var Widerøe som vant
det meiner vi|1 var mye bedre at du da har en direkte kontakt mellom dem som skal bruke flyrutene og dem som skal levere dem
og det er jo det som nettopp har skjedd
istedenfor å ha et høringsopplegg der staten skal være inne og være en <ee> en mellommann så har vi|1 oppfordra alle til å ha kontakt direkte med Widerøe
og vi|1 ser jo at resultatene har kommet
jeg opplever ikke den samme kritikken nå som det var før rett og slett fordi at Widerøe har jo gjennom de innspillene de har fått òg endra på ruteopplegget
og Widerøe kom til oss og sa der er noen ting der òg departementet må endre på de bestillingene vi|1 har hatt for at Widerøe skal kunne levere et enda bedre tilbud enn det de hadde i sitt første utkast
og der gjorde vi|1 de endringene som Widerøe ønska
og da ser vi|1 jo at det vil være enda flere avganger enn det Widerøe i første skisse kom med
du får løst stort sett alle de utfordringene som en pekte på og dermed så synes jeg egentlig at den mode <ee> vi|1 si oppdaterte måten å gjøre høringen på nemlig direkte mot Widerøe har fungert mye bedre enn sånn som det har vært tidligere
det må jo være resultatet som teller ikke at du skal ha byråkrater involvert i alle prosesser
ja nei svaret stå president det er som forventa
det jeg oppfatter <ee> det <ee> s svaret fra som om at det her er Arbeiderpartiet sin skyld
men folk er faktisk forbannet og frustrert på de forslagene som kom og det ber jeg om respekt for det er ikke vi i Arbeiderpartiet
vi er folkevalgte
her ligger det til departement og andre som er med i beslutningsprosesser
dere|1 har lukka ørene for å å lytte til folk og jeg synes det er politisk dårlig håndverk
og det er <ee> det er litt av derfor spørsmålet i dag reises
og da å begynne å snakke om at det er god kontakt med dem det gjelder det er det så slettes ikke nettopp på gra bakgrunn av frustrasjon og forbannelsen fra de som skal reise
så det er ikke væ blitt veldig mye bedre flyruter tvert imot der er mange
det er fortsatt ma dårligere fo forbindelser på mange områder
blant annet så er lørdagene nesten helt fri for fly i Nord-Norge hvert fall i Finnmark
og det kan man jo si ja også da er det behov for å reise men det er tatt bort gjennom den prosessen som nå har vært
så å da si at det her er bra det så jeg synes det er dårlig håndverk for å si det rett ut
president la meg prøve å ta tiradene i tur og orden
jeg pekte på Arbeiderpartiet at Arbeiderpartiet har hatt en kampanje internt i sitt parti om å sjø <ee> lage mest mulig misnøye rundt <ee> flyrutetildelingen
det har jeg sett en kopi av en e-post som blei sendt ut mellom Arbeiderpartiet sine stortingsrepresentanter
ut og skyld på regjeringen var var budskapet
og da sier jeg at det synes ikke jeg er konstruktivt
hvis en meiner at Widerøe kan levere et bedre flytilbud så må en kontakte Widerøe som faktisk setter opp rutene
vi|1 har hatt klare krav på hvordan|1 dette skulle fungere
det fungerte veldig godt i Sør-Norge
der registrerte jeg ikke Arbeiderpartiet satte i gang en sånn kampanje
men det har vært mer misnøye i Nord-Norge
men det som jo er poenget er at når når Widerøe kom med sitt første til eller ruteforslag så var der mange negative tilbakemeldinger men mye av dette er jo justert
og da er jo mitt spørsmål tilbake til representanten hvilke ruter er det nå han meiner ikke er gode nok i forhold til de endringene som Widerøe har foreslått
ja kan jo ta starte med med lørdagsrutene som det er to avganger som jeg har sett ut fra det nye tilb tabellen i hele Finnmark enten til en til Alta og det er òg en til Hammerfest
og det er behov for å faktisk også reise internt i fylket på lørdager
du kan jo sjøl tenke deg med utgangspunkt i i vær hvis det dårlig sånn at du kommer til Alta som er stamflyplass på en fredag og og vei og flytilbudet er stengt så må du sitte og jaggu meg å vente til langt ut på søndagen før neste flyet går
at vi er gode å vente det er sant nok men vi ønsker og det er bare vi blir bare bedre men jeg synes det er ganske interessant å å å høre på statsråden når man hele tida liksom fører det her inn mot <ee> mot Arbeiderpartiet sin misnøye
det er faktisk folks misnøye og jeg synes den respekten på å lytte til folk er totalt fraværende hos statsråden i dag
president jeg har reist mer i Finnmark enn de fleste samferdselsministre før meg nettopp for å lytte til folk
jeg har reist såpass mye i Nord-Norge at <ee> samferdselsråden i Troms meinte jeg burde være mer i Oslo
<ee> det syns jeg var ganske interessant <ee> <ee> kommentar når jeg kjørte E ti <ee> for en tid tilbake siden
men det er jo nettopp den runden som har vært mellom Widerøe og aktørene som har vært viktig
da snakker du jo direkte med leverandøren
det er åpenbart at representanten Simensen ikke har fått med seg den runden der men det er jo der en burde kanalisere energien sin for det er de som leverer dette
Widerøe har en minimumsbestilling den er stort sett den samme som var når Arbeiderpartiet styrte
så har Widerøe hatt en del tilbud som har vært utover minimumsbestillingen men der har det vært endringer
noen steder så er der mange flere avganger nå enn før andre steder er der færre rett og slett fordi der har ikke vært nok passasjerer til forsvare det
men minimumskravene er stort sett de samme
og da må jo en gå på dem som leverer dem og si at det er et tilbud her som som Widerøe kunne <ee> f hatt mange reisende på men som vi i dag ikke dekker
og da vet jeg at Widerøe ville levere mer tjenester for de er opptatt av å tjene penger på ha passasjerer
og da er vi ferdig med spørsmål fire og vi går til spørsmål fem fra representanten Rigmor Aasrud som også er til samferdselsministeren
Aasrud vær så god
ja president jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren
en rekke områder i Norge er fortsatt uten bredbåndsdekning og i min hjemkommune er det flere som opplever at mobildekninga er omtrent fraværende
dette hindrer etableringer av både boliger og bedrifter og bidrar til sentralisering
dette hindrer etable <ee>
regjeringas ambisjoner på området synes å være betraktelig lavere <qq> enn det som ble uttrykt i forrige periode av partiene som nå utgjør regjeringa
hvilke planer har statsråden for at moderne kommunikasjonsformer kan tas i brukes i hele landet
president utvikling av digitale kommunikasjonsmåter former er utrolig viktig og denne regjeringen har hatt en veldig offensiv strategi for det
hvis representanten Aasrud ikke har fått det med seg så ble det lagt fram en <ee> stortingsmelding <ee> sammen med Kommunaldepartementet nettopp for å se på bruk av dakk digitale verktøy i <ee> offentlig sektor men òg utbygging av infrastrukturen for å støtte opp om dette
det ville jo òg gjort at du fikk enda bedre dekning i <ee> regioner i distrikt
det er litt rart å høre påstanden om at vi|1 har en lavere uttalt <ee> ambisjon enn forrige regjering
jeg skulle gjerne ha likt og hørt hvilken|1 ambisjon forrige regjering uttalte så skal vi|1 sammenligne med den som dagens regjering har så det håper jeg hun kommer tilbake til i oppfølgingsspørsmålet
men vår målsetningen er altså at vi|1 skal ha en god digital dekning over hele landet
for stadig mer av <ee> virksomhetene våre sma stadig mer av gjøremålene våre skjer nettopp digitalt