scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
vi bringer kapital inn til de som eier og som selger og som forlater næringa
og ingen garanti for at man har mer kapital for å utvikle det hele
og det er jo der vår bekymring ligger president
det er jo opp imot at det er andre typer interesser enn foredling som kommer inn
hvis det kjøpes opp store skogarealer oppover i mitt hjemdistrikt oppover i Østerdalen det er ingen garanti for at de eierne skal være kapitale eller industriutviklere
større interesse ville det kanskje vært mot friluft og og jakt og mer passiv forvaltning
så dette henger ikke på greip president
ja vil man det
i dag er det er det konsesjonsloven som bremser at folk og familie særlig da sitter på eiendommene
nei Gunnar Gundersen og jeg og andre vi vet at slik er det ikke
det er andre hensyn
det er hensyn til det å selge slektas eiendom blant annet <ee> uviljen mot å <ee> bidra til <ee> arrondering og derfor vør mener jeg at man burde ha sett mye mer aktivt på et jordskifte
og så har det blitt nevnt stor bekymring for nedlagte bruk i Østerdalen
vil det bli lys i de bruka hvis man opphever konsesjonsloven
etter min mening det vil det ikke bli
de fleste av dem er ikke i dag omfatta av konsesjonsloven
da er neste taler representanten Per Olaf Lundteigen som har hatt ordet to ganger og får ordet til <qq> en kort merknad begrenset oppad til ett minutt deretter Oskar J Grimstad
president sjøleiende gårdbruker det er Senterpartiets hedersmerke og alt vi gjør bygger på at en skal ivareta det hedersmerket for det er fornuftig for samfunnet
vi diskuterer nå lovverket
vi diskuterer konsesjonsloven som skal sikre eiendomsga <ee> samfunnsgagnlige eiendomsforhold
de som sitter på eiendommer i dag dem får en god pris ved salg president
det er ikke det som er begrunnelsen for at en ikke selger
når det gjelder skaubruket aldri har det blitt eksportert mer flis fra Norge til utlandet enn i denne regjeringsperioden
jeg synes representanten Gundersen snart burde ta til motmæle også mot den økonomiske politikken i skaubruket for det er den som er basisen for å få lønnsomhet i skaubruket president
da er neste taler representanten Oskar J Grimstad deretter statsråd Jon Georg Dale
da er neste statsråd Jon Georg Dale som også er siste inntegnede
da er neste og siste inntegnede taler representanten Knut Storberget som har hatt ordet to ganger og får ordet til en kort merknad begrenset oppad til ett minutt
Storberget
det er utreda så godt at vi mener at dette bør Stortinget stemme for
jeg syns det er merkelig at man kommer i en situasjon hvor <ee> det at man ber om utredning fra Venstres side blir beskrevet som forsvarlig og så skal man <ee> i i samme åndedrag fremme det forslaget til votering i Stortinget
<ee> og det <ee> er jo en oppsummering av hele denne debatten og hele prosessen er jo at det har vært vesentlige ang anklager knytta til hvordan denne type lovgivning endres
og det er bakgrunnen for at Arbeiderpartiet ikke støtter dette
og den siste rød-grønne perioden som det ofte snakkes mye om viste jo til fulle at vi er villig til å gjøre endringer og det ble gjort endringer men ikke på et slikt grunnlag
da ser det ut at ingen flere har behov for å ta ordet
og debatten i sak syv er avsluttet
sak åtte innstilling fra utenriks- og forsvarskomiteen om lov om informasjon om bestemte angitte områder skjermingsverdige objekter og bunnforhold i innstilling fire hundre og nitten L tjueseksten tjuesytten konferer prop hundre og seksten L tjueseksten tjuesytten
første taler er representanten Kåre Simensen som er sakens ordfører
president vi kan vel være enige om at lovforslaget vi diskuterer i den her saken ikke har prega den politiske dagsta ordenen over tid
men det er en viktig lov som handler om vårt lands sikkerhet og som igjen betyr at mange som må forholde seg til den her loven
komiteen viser også til at forslaget i all hovedsak er en videreføring av forbudene i midlertidig lov om beskyttelse av geografisk informasjon
president med unntak av at også skjermingspliktige objekter kan underlegges loven vil dermed forslaget være en oppmykning av fra dagens lov
i tillegg til vil det fastsettes forskrifter som vil klargjøre rammene for forbuda nærmere
forslaget er er blant annet begrunna i et ønske om å sette så få begrensninger på informasjonsdeling som det er sikkerhetsmessig forsvarlig å gjøre
det avgjørende i forskriftsarbeidet blir å finne en løsning som balanserer interessene til det sivile fors samfunnet og det nasjonale behovet for hemmelighold
president komiteen viser til i sine merknader at forslaget har vært ute på høring og har merka seg at høringsinstansene har vært delt og til dels hatt motstridende syn på fo på forslaget
president det er derfor grunn til å nevne at komiteen i den forbindelse også har merka seg at departementene i det endelige lovforslaget og merknadene til det her har foretatt presiseringer og har imøtekommet de innvendingene mot forslaget
president komiteen har videre merka seg at spørsmålet om lovens virkemåte ska om lovens virkemåte skal omfatte Svalbard Jan Mayen og bilandene av flere sentrale høringsinstanser som ønsker det her utreda
komiteen støtter forslaget om en nærmere utredning men ber om at Stortinget orienteres på en egna måte før en eventuell forskrift om lavens lovens anvendelse for Svalbard Jan Mayen og bilandene utarbeides
president helt til slutt så vil jeg påpeke at dagens lov er en midlertidig lov og den er gyldig til første i tiende tyvesytten|tjuesytten
av den årsak er det viktig å behandle denne loven i dag slik at de også etter den første oktober har en lov til å forho forholde oss til i tilknytning til den her saken
en enstemmig komité slutter seg på den her bakgrunn til forslaget
taler er statsråd Per-Willy Amundsen
ærede president regjeringa foreslår en <ee> ny lov om informasjon om bestemte angitte områder skjermingsverdige objekter og bunnforhold
forslaget viderefører i stor grad forbudene i Midlertidig lov om beskyttelse av geografisk informasjon
samtidig vil regjeringas lovforslag på en rekke områder innebære ei liberalisering og ei oppmyking av gjeldende forbud
i tillegg har regjeringa foreslått at det etableres et forbud mot opptak og bruk av informasjon om nærmere angitte skjermingsverdige objekter
formålet med loven er å beskytte og utøve kontroll over informasjon som må beskyttes av hensyn til rikets sikkerhet og andre vi <ee> vitale nasjonale sikkerhetsinteresser
og det er sikkerhetsmessig forsvarlig <ee> der det er det skal loven også legge til rette for at sånn informasjon kan benyttes til samfunnsviktige formål
president jeg er glad for at en enstemmig utenriks- og forsvarskomité har slutta seg til regjeringas forslag til ny lov
jeg har også merka meg at komiteen har bedt om at Stortinget orienteres om hvorvidt loven skal få anvendelse for Jan Mayen Bouvetøya og norske biland i Antarktis
regjeringa vil orientere Stortinget på en egna måte før en sånn forskrift fastsettes
president den teknologiske utviklinga går raskt og mulighetene for å innhente og bearbeide og utnytte informasjon blir stadig bedre
dette har stor betydning for en rekke samfunnsviktige aktiviteter og gir også nye muligheter for det private næringslivet
dette er ei ønska utvikling
samtidig vil informasjon som kan brukes til viktige samfunns- og næringsmessige formål også kunne brukes av fremmede makter i strid med våre nasjonale sikkerhetsinteresser
et eksempel er detaljert informasjon om bunnforholdene langs den norske kysten som i en krisesituasjon vil kunne være avgjøren av avgjørende betydning for å gi norske militære styrker et informasjonsovertak
skjerming av denne type detaljert informasjon er også avgjørende for å unngå at fremmede makter kan det operere med høy presisjon i norske farvann
den sikkerhetspolitiske situasjonen er blitt mer forutsigbar og krevende
og vi står i dag overfor en mer komplisert risiko- og sårbarhetsbilde
president i den videre forskriftsarbeidet vil regjeringa klargjøre de nærmere rammene for forbudene i loven
dette arbeidet innebærer krevende avveininger mellom til dels motstridende hensyn som berører en rekke offentlige og private aktører
det vil legges til rette for at mest mulig informasjon skal kunne brukes til samfunnsviktige formål med mindre denne informasjonen ikke skader nasjonale sikkerhetsinteresser
ingen fler har bedt om ordet og debatten i sak åtte er avslutta
Jette F Christensen sakens ordfører
<ee> forslagsstillerne foreslår at EOS-kontrollo kont <ee> kontrollinstruksen oppheves og at instruksens bestemmelser integreres i EOS-kontrolloven
og de forslagene som er til materielle endringer i regelverket de bygger jo i hovedsak på evalueringsutvalgets forslag som er gjengitt i dokument seksten
<ee> og så er det foreslått en del språklige tilpasninger i lovteksten uten at det innebærer en <ee> realitetsendringer
og som jeg <ee> sa president når jeg la fram lovforslaget <ee> på noen områder så tar ikke representantforslaget opp endringer som er foreslått av evalueringsutvalget
det er belyst og drøfta i debatten med fre òg med framleggelsen så jeg skal ikke gjenta det her
president kildevernet er viktig for å ha en operativ EOS-tjeneste og derfor så oppfatter jeg at EOS-utvalget E-tjenesten og PST tar dette på like stort alvor
det gjør også Stortinget
så hvorfor går ikke komiteen inn for Justisdepartementet sitt forslag om at særlig sensitiv informasjon i PST skal være underlagt kontroll
er det ikke naturlig å likebehandle PST og jeg E-tjenesten
<ee> i høringsrunden president så uttalte også EOS-utvalget seg
og de skrev til kontrollkomiteen at justisdemange Justisdepartementets forslag er et skritt tilbake for den demokratiske kontrollen av PST
dette her er også noe som <ee> har vært <ee> belyst i et innlegg fra lederen av EOS-utvalget i Aftenposten
komiteen i sine <ee> merknader viser til forsiktighetsreglene som kom komiteen mener at EOS-utvalget overholder i sine kontroller
og kontrollen er kildens <ee> i for kontrollen så er kildens identitet u <ee> heilt uvedkommende
kontrollbehovet knytter seg til heilt andre ting enn hvem kilden er
det er derfor det er så viktig <ee> å opprettholde muligheten for kontroll
kontrollbehovet dreier seg om nødvendigheten av nedtegninger av opplysninger om kildens nærstående
kontrollbehovet dreier seg om nødvendigheten av nedtegning av negative opplysninger om kilden sjøl
det dreier seg om nødvendigheten av lagring av opplysninger om overvåkede pers overvåkede personer som ikke anses relevante for overvåkningsformål men som lagres i kildeføringssystem for å håndtere kildeføringen som metode
det dreier seg om tjenestens kildeføring om hvor vidt tj tjenestens kildeføring trår over grensen for ulovlig provokasjon og om kildeføringen er i tråd med PSTs interne rutiner
og det er et adelsmerke ved våre hemmelige tjenester
PST sine interne regelverk om kilder er gradert og som kilder så regnes personer som skjult og i streng fortrolighet rapporterer om virksomheten til personer og grupper
<ee> og det følger av forslaget som ligger president til paragraf åtte at utvalget så vidt er mulig skal iaktta hensyn iaktta hensynet til kildevernet og vern av opplysninger som er mottatt fra utlandet
og det må antas at PST sine kilder i motsetningen til Etterretningstjenesten sine som oftest vil være norske og at den informasjonen som samles vil gjelde <ee> nordmenn i stor grad
evalueringsutvalget viser til at det i dag synes å være godt tilrettelagt for EOS-utvalget sin kontroll med Etterretningstjenestens bruk av kilder
utvalget kan få full tilgang til informasjon fra og om kilder med unntak av det som er særlig sensitiv informasjon
og forslagsstillerne viser til at etter et <ee> evalueringsutvalgets syn så bør EOS-utvalget få tilgang til informasjonen om PSTs kildeføring sånn den fremgår av kilderegisteret KildeSys
dette er altså argument som er fremført av <ee> PST og gjengitt av evalueringsutvalget
dette har aldri skjedd
og i brev til <ee> komiteen så skriver justis- og beredskapsministeren lovverket må sikre at EOS-utvalgets innsyn ikke hindrer tjenestenes tilgang til viktig informasjon
for å sikre tilgang til informasjon fra menneskelige kilder er det avgjørende at tjenestenes kilder kan stole på at deres identitet ikke kan bli kjent for uvedkommende
hvis kildene ikke kan stole på det forvitrer tjenestenes tilgang til informasjon fra enkeltmennesker
det vil være svært uheldig
uten sikkerhet for kildene vil tjenestene ikke kunne gjennomføre samfunnsoppdraget
dette er det ingen som er uenig i president
kildevern er like viktig i pi <ee> i PST og det like viktig i E-tjenesten
men det er altså sånn president at det er tjenestene sjøl som ikke har funnet å kunne tilrettelegge systemene sånn at EOS-utvalget kan få tilgang til informasjon om tjenestenes kilder uten å få kjennskap til deres identitet
og det er statsrådens ansvar å sørge for at det blir prioritert
og fl og flertallet mener at dagens ordning ved ugraderte transparente kriterier for hvilke deler av Etterretningstjenestens virksomhet som er unnlatt løpende demokratisk kontroll bør videreføres
det er en enstemmig komité <ee> som gjengir <ee> dette
<ee> Sosialistisk Venstreparti <ee> <ee> er de eneste som <ee> står <ee> utenfor
og forslagsstillerne viser til at Forsvarsdepartementet i totusenogfjorten godkjente følgende graderte definisjon av hva særlig s sensitiv informasjon er for noe
og det er viktig å ha kla ha klart for seg særlig når vi|1 snakker om særlig sensitiv informasjon innenfor to forskjellige <ee> innenfor to forskjellige typer tjenester
den særlig sensitive informasjonen i E-tjenesten dreier seg om identiteten til E-tjenestens og utenlandske personers menneskelige kilder
den dreier seg om identiteten til utenlandske partneres sær særskilt beskyttede tjenestemenn
den dreier seg om personer og operative planer i okkupasjonsberedskapen
unntaket begrenser ikke president EOS-utvalget s sine innsyn i opplysninger om og fra uten norske og utenlandske kilder generelt
utvalget får som hovedregel innsyn i sånn informasjon allikevel sånn at kilden <qq> sin identitet er anonymisert ved at hver kilde er gitt et unikt nummer eller på en annen måte
i noen tilfeller vil sånn anonymisering ikke være tilstrekkelig for å skjule kildens identitet for eksempel fordi at andre opplysninger om kilden eller tjenestene sin kontakt med vedkommende vil være egna til å avsløre identiteten
og hvis kildens identitet i sånne tilfeller anses som særlig sensitiv så vil opplysningene om å få kilden unntas i sin helhet i medhold av ovennevnte tiltak
president kildevern er avgjørende for en operativ tjeneste og er <ee> og stortingskomiteen er opptatt av at dette ivaretas
<ee> en annen grunn til at vi|1 opptatt av at dagens ordning opprettholdes er at de kontrollene som EOS-utvalget utfører <ee> overfor PST har vist seg å være nødvendige
og det har ført til viktige endringer som vi jo gitt en tryggere tjeneste og som gitt en bedre <ee> kontroll
og det ønsker vi|1 velkommen
komiteen er <ee> den samla komité som er av den oppfatning at kildevernet i dag fungerer etter hensikten
en enstemmig komité alle partiene i komiteen er av den oppfatning at kildever <ee> vernet i dag fungerer etter hensikten
det skriver han også sågar i <ee> Aftenposten
det mener jeg er problematisk når justisministeren sjøl sår tvil om kildevernet hos PST
da er det der problemet ligger
i Justis- og beredskapspar departementets forslag til lovendring så kommer det fram at intensjonen med forslaget er at identiteten til menneskelige kilder i PST ikke skal være tilgjengelig for EOS-utvalget
men president den er jo ikke det
den er det ikke i dag
og det foreligger heller ikke noe ønske om den informasjonen
den demokratiske kontrollen om bruk av kilder dreier seg om metodebruk og årsaken til registrering
den dreier seg ikke om identitet
komiteen viser <ee> det er enstemmig komité som viser til at det er statsrådens ansvar å sette tjenestene i stand til å utføre sitt virke på en måte som gjør det tilgjengelig for kontroll og samtidig ivareta kildevernet
det er en samla enstemmig komité som derfor ber om at dette arbeidet prioriteres og at PST registre <ee> og at PST sine register innrettes sånn at kontroll og metode er mulig å gjennomføre uten å avdekke identitet
president det en enstemmig samla komité som er av den oppfatningen av at dagens innsynsrett fungerer etter hensikten med å ivareta kildevernet og kontrollbehovet for metodebruk og ønsker å opprettholde den
Helge Thorheim
jeg vil først takke saksordførers arbeid med denne saken og takke komiteen for et godt samarbeid om et meget viktig sak som gjelder innbyggernes tillit til hemmelige tjenester
ethvert land har sine såkalte hemmelige tjenester som er opprettet for å ivareta nasjonens og det vil si innbyggernes interesser i forhold til å avdekke planlagte handlinger som vil påvirke landet og dets innbyggere på en negativ måte
i de fleste land forutsettes det at disse tjenestene opererer i henhold til klart vedtatte hjemler for sin virksomhet gjennom både lov forskrift og instruksverk
i vårt land har vi etablerte folkevalgt etterretnings- og sikkerhetsutvalg EOS som har oppgave å føre kontroll med de hemmelige tjenestene
og det har fungert i sin nåværende form i over tjue år
evalueringsutvalget som har evaluerte EØS EOS-utvalget kom frem til at utvalget i det store og hele hadde fungert etter hensikten med opprettelsen av utvalget og dette er svært betryggende
noen mindre justeringer er foreslått av evalueringsutvalget og noen av disse er ført videre av Stortinget herunder å samle lov og instruks i samme dokument
gjennom representantforslag fra kontroll- og konstitusjonskomiteens medlemmer foreligger nå denne endringen som innstilling til Stortinget basert på representantforslaget
på den andre siden må tjenestene ha trygghet for at kontrollvirksomheten foregår på en slik måte at spesielt sensitiv informasjon ikke kommer på avveier
og en snakker her da blant annet om identiteten til kilder til etterretningsopplysninger navn på utenlandske partnere og så videre
det er viktig at kilder som de ulike tjenestene baserer seg på fortsatt har tillit til vedkommende hemmelige tjenester
dette er opplysninger som EOS-utvalget er skjermet fra
<ee> dersom det er opplysninger som EOS-utvalget er skjermer fra og hvis det oppstår uoverensstemmelser kan EOS-utvalget bringe denne type spørsmål inn for henholdsvis Forsvarsdepartementet og Justisdepartementet og i siste instans for Stortinget
president Fremskrittspartiet mener loven med forarbeider ivaretar balansen til de ovennevnte hensynene på en god måte og Fremskrittspartiet støtter den foreliggende innstillingen
da er det statsråd Per-Willy Amundsen
disse endringsforslaga vil gi EOS-utvalget bedre lovgrunnlag for sin viktige samfunnsoppgave
og det vil gi EOS-tjenestene bedre mulighet for læring og forbedring og borgerne bedre forutsigbarhet og klarhet
det er likevel én bestemmelse som både av prinsipielle og faktiske årsaker bør få et annet innhold enn det som er foreslått
det gjelder paragraf åtte fjerde ledd om EOS-utvalgets tilgang til særskilt sensitiv informasjon
bestemmelsen må omfatte både Etterretningstjenesten og PSTs kilder sånn at disse får samme vern
jeg vil presisere president at dette ikke innebærer ei innstramming i forhold til dagens praksis i PST
forslaget i innstillinga innebærer at Stortinget stadfester vernet for Etterretningstjenesten sine særskilte sensitive kilder i samsvar med dagens praksis
vernet for PSTs sensitive kilder vil etter innstillingas <ee> forslaget som ligger i innstillinga fortsatt være uklart altså uavklart
denne forskjellsbehandlinga er ikke saklig president
EOS-utvalget viser i årsmelding for tjueseksten til at spørsmål om innsyn har
vært et tema mellom utvalget og PST i tjueseksten
uklarhet og uenighet bidrar ikke til et godt samarbeidsklima i kontrollarbeidet
PSTs sensitive menneskelige kilder har president like stort le og legitimt behov for vern som Etterretningstjenesten sine sensitive kilder
som EOS-utvalget viser til i årsrapporten fra tjueseksten har utvalget i de senere årene ønska tilgang til kildemøterapportene noe de ikke har fått har hatt tidligere
PST har i tråd med sitt generelle ønske om å gi EOS-utvalget best mulig grunnlag for sin kontrollvirksomhet gitt utvalget innsyn etter forespørsel men etter at identifiserende <ee> informasjon er fjerna
forslaget til representantforslaga altså forslagsstillerne til representantforslaget jeg siterer president
vil påpeke at en fo <ee> forutsetning for å gi EOS-utvalget tilgang til PSTs registrere for kildeopplysninger er at det vil være praktisk mulig å forsvare og forsvarlig av hensyn til kildevernet
denne erkjennelsen av behovet for kildevernet må føre til ei lovfesting og trygt vern også for PSTs kilder
EOS-utvalget uttaler i siste årsmelding at de er tilfreds med Etterretningstjenestens tilrettelegging for utvalgets innsyn og kontroll
PST vil sikre at det blir minst likeverdig tilgang <ee> for utvalget i <ee> i PST
jeg vil minne om president at forslagsstillerne viser til at Etterretningstjenesten plasserer den særskilte sensitiv informasjon helt utfor EOS-utvalgets søkemuligheter
utvalget har derfor ikke kjennskap til at informasjonen finnes
i PST derimot ligger informasjonen i KildeSys PSTs datasystem for behandling av opplysninger fra kilder og utvalget får i dag informasjon om at det det ligger der
utvalget kan så be om å se informasjonsinnholdet og får <ee> dett og dette får de etter at identifiserende informasjon er fjerna
inke inge ingenting annet enn dette endres før utvalget får se rapportene
det er som sagt innledningsvis ja altså ikke sånn president at forsvarsministeren sitt og mitt lovforslag innebærer ei innstramming av utvalgets innsyn i PST
men dersom Stortinget slutter seg til utvalgets syn vil PST ikke lenger kunne rense rapportene for identifiserende informasjon før sekretariatet og utvalget leser dem
det innebærer en uakseptabel fare for at identitet blir kjent
det innebærer reell fare for disse kildenes liv og helse
av etiske grunner kan ikke PST ben <ee> benytte ei kilde dersom det medfører fare for liv og helse for kilder sjøl for familiemedlemmer eller for andre
i PST er det bare de få informantene som har et særlig behov for vern som kalles kilder alle de andre kalles kontakter og for dem har EOS-utvalget full tilgang
når den enkelte gis kildestatus er det altså vurdert at det vil ha betydning dersom det skulle komme <ee> ut at de gir PST informasjon
det ligger i sakens natur at de personene som har relevant informasjon for PST har tilgang til miljøer som ikke ønsker at PST skal kjenne til dem eller deres gjøremål
vi viser vi vet at disse miljøene kan være svært farlige
kilden vil selvsagt også sjøl bli mer tilbakeholden eller trekke seg når PST i mindre grad kan garantere anonymitet
det vil ha betydelige negative konsekvenser for tjenesten sin mulighet til å gjennomføre samfunnsoppdraget
PST er avhengig av informasjon for å kunne gjennomføre forebyggende tiltak for etterforskning og for å kunne gi storting og regjering god beslutningsgrunnlag
dersom tilgangen til kildeinformasjon blir svakere vil vi måtte akseptere at PST i mindre grad vil ka vil kunne løse samfunnsoppdraget
det finnes rett og slett ikke president noen mulighet til å sikre god nok etterretning uten informasjon fra kilder
derfor håper jeg president at PST også fremover i fortsettelsen skal kunne gi betryggende vern til sine kilder
vi trenger all den informasjon vi kan gi
men jeg har lyst å be <ee> statsråden kommentere <ee> EOS-utvalget <ee> sin leder når hun skriver at Justisdepartementets forslag er et skritt tilbake for den demokratiske kontrollen av PST
det mener jeg jeg president bør bekymre <ee> statsråden at han er alene fanebærer for
<ee> ingen ai ikke Høyre ikke Fremskrittspartiet det er ingen andre gr <ee> partier <ee> på Stortinget er enig med justisministeren
det er <ee> han står aleine mot EOS-utvalget <ee> og kontrollkomiteen dette spørsmålet
og jeg trenger hans kommentarer på <ee> at dette her er et hans forslag er et skritt tilbake for den demokratiske kontrollen av PST
ærede president jeg har ikke tenkt å kommentere <ee> utsagnet s <ee> som representanten viser til
men jeg vil understreke viktigheten av at vi har <ee> gode regler som gir et godt vern til kilder
og da trenger vi <ee> også samme type beskyttelse som E-tjenesten til PST
president jeg registrerer at statsråden ikke vil knytte noen kommentarer til <ee> lederen av EOS-utvalget sin uttalelse
det forbauser meg
<ee> men jeg trenger en oppklaring ifra justisministeren
jeg <ee> i mitt innlegg så refererte jeg hva er det som er grunnlaget for kontroll
hva er det som kontrolleres
det er ikke identiteten til kildene
<ee> det er hvorfor de blir kontrollert hvorfor informasjonen blir lagret
dette er en viktig kontroll <ee> som man trenger <ee> for å opprettholde tilliten <ee> til de hemmelige tjenestene
meiner ikke statsråden at <ee> den kontrollen er viktig
ærede president jeg er veldig opptatt av at EOS-utvalget kan gjøre sitt vik gjennomføre sitt viktige mandat
her er det ingen motstrid
men man har altså valgt å gå inn på ei løsning som skjermer PST nei skjermer E-tjenesten spesielt men gir ikke det samme kildevernet til PST
det synes jeg er beklagelig
jeg synes ikke det er <ee> er ei god løsning
jeg håper at man <ee> kan se <ee> nærmere på det <ee> fordi at her går man inn på løsninger som kan bidra til å svekke PST i sin <ee> i sin viktige arbeid
<ee> president jeg får <ee> nesten lyst til å spørre om <ee> justisministeren ikke <ee> meiner at det er forskjell på oppdrag og mandat <ee> hos E-tjenesten og PST
<ee> det er jo det
og det er også forskjell på <ee> hvor de virker hen og hvilke type kilder de har
<ee> og det er jo ubønnhørlig beskrevet i evalueringsutvalgets rapport og det er derfor de ikke foreslår <ee> det som justisministeren foreslår
men jeg er nødt for å stille et oppfølgingsspørsmål
er det noe spesiell grunn til at justisministeren ikke vil knytte noen kommentarer til uttalelsen ifra lederen av EOS-utvalget når ho sier at Justisdepartementets forslag er et skritt tilbake for den demokratiske kontrollen av PST
det oppfatter jeg at man setter seg et skritt tilbake for <ee> med de forslagene som ligger på bordet i dag
og jeg <ee> vil advare mot at man bidrar til et dårligere kildevern for E-tjenesten enn for PST
det er i hvert fall ikke noe grunn til å si at <ee> PST skulle ha noe mindre behov for det enn E-tjenesten
ja det er et ulikt mandat
ja <ee> man forholder seg til innland og utland
men kildens behov for var bli ivaretatt liv og helse må sitte settes i front
<ee> president jeg har lyst til å spørre
<ee> altså ministeren kommer hele veien tilbake dette med kildevern
det har jeg veldig <ee> respekt for
men <ee> har justisministeren noen eksempler på noen gang der EOS-utvalget har utført en kontroll i PST i noen registre over noen personer der den informasjonen som EOS-utvalget kontrollerer har kommet ut
<ee> det virker nesten sånn på måten han <ee> argumenterer på her
og det er jo veldig alvorlig
og så <ee> vi|1 har også lyst å legge til et spørsmål president
og det er at <qq> jeg vil veldig gjerne at <ee> ministeren utdyper <ee> forskjellen mellom <ee> altså er det vik om han hvorvidt han synes at den demokratiske kontrollen er viktig
<ee> fordi at det fremstår ikke som om det er <ee> så veldig viktig for ham i dag
ærede <ee> president jeg har flere ganger gjentatt at den kontrollen som EOS-utvalget er særdeles viktig
så <ee> så <ee> legger jeg det samme til grunn for PST
<ee> her er det viktig at vi har gode regler regelverk som fungerer
og vi går tilbake til talerlista og Martin Kolberg
<ee> det oppfatter jeg som uheldig og jeg vil kalle det for alvorlig
og statsråden bruker altså i sitt innlegg begrepet gå tilbake sier han det kan sette sette tjenestene tilbake
<ee> det har jo tjenestene har jo vært veldig gode de har fungert veldig bra
det finnes ingen eksempler på at dette har gått noe som helst slags form for galt
og det ble bekreftet gjennom det replikkordskiftet vi nå har hørt
og debatten i sak
s statsråd Per-Willy Amundsen
ærede president <ee> det er en selvfølge at jeg vil lojalt på vegne av regjeringa følge opp <ee> de vedtakene Stortinget fatter i dag det anser jeg som unødvendig å kommentere
det som ligger på bordet i dag betyr at kildevernet for PST blir dårligere enn den er for E-tjenesten
det synes jeg ikke er ei god løsning
jeg håper at man <ee> ser nærmere på det og vurderer det når man går til votering
<ee> så så så er det jo da <ee> sånn at når komiteen har gjort dette arbeidet og saksordfører har gjort dette arbeidet så har man hatt en ganske svært begrensa høringsprosess
man har tilskrevet Justisdepartementet
man har tilskrevet Forsvarsdepartementet og selvfølgelig også EOS-utvalget
ytterligere har ikke deltatt i den høringa
det <ee> sånn som jeg forstår det bidrar ikke til at konstruktive innspill som kanskje ville ha vært nødvendig i en viktig sak som dette har kommet komiteen til del
<ee> og det <ee> synes jeg <ee> kanskje ikke heller borger for særdeles god saksbehandling
jeg oppfatter at prosess er en viktig del av det Stortinget har diskutert før i dag og sannsynligvis kommer til å diskutere i flere av sakene som ligger foran oss på kartet
da er det Jette F Christensen
jeg tar ordet <ee> vi|1 fikk jo svar eller svar på at jeg ikke kom til å få svar <ee> på ifra ministeren i replikkordskiftet men jeg tar ordet til <ee> hans <ee> <ee> kritikk av prosessen
<ee> det er jo fint at statsråden er oppt av Stortingets arbeid men dette har jo vært et grundig arbeid
dette forslagene her er basert på forslag som <ee> kom ifra evalueringsutvalget til EOS-utvalget de har gjort et godt og samvittighetsfullt arbeid
<ee> det er også er grunnlag ifra debatter i Stortinget
vi|1 hadde en høringsrunde <ee> på dette representantforslaget som <ee> Justisdepartementet svarte på Forsvarsdepartementet svarte på
vi|1 fikk også et brev ifra <ee> PST som var <ee> forbløffende likt <ee> det vi|1 tilbakemeldingene vi|1 fikk ifra Justisdepartementet
<ee> og vi|1 fikk også <ee> brev ifra EOS-utvalget
men jeg er nødt for å si president at det er ikke sånn at fordi at en prosess leder fram til en enstemmig Stortingsinnstilling der også regjeringspartiene er uenig med det statsråden meiner betyr at det en dårlig prosess
det betyr kanskje at det var dårlig forslag
og debatten i sak ni er avslutta
ingen har bedt om ordet
og debatten i sak ti er avslutta
sak elleve innstilling fra justiskomiteen om endringer i politiregisterloven med videre gjennomføring av direktiv EU tjueseksten seksogåtti|åttiseks med videre innstegs innstilling fire seksten L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon nittini L tjueseksten tjuesytten
Margunn Ebbesen sakens ordfører
president <qq> jeg takker komiteen for samarbeid i den her saken som omhandler endringer i politiregisterloven for å implementere EU-direktiv tyveseksten|tjueseksten seks hundre og åtti
det en samla komité som avgjør i si innstilling i saken
president det her direktivet regulerer politiets og påtalemyndighetens behandling av personopplysninger tr til kremen kriminalitetsbekjempende formål
og behandling av personopplysninger innenfor rammen av politisamarbeid og annet rettslig samarbeid i straffesaker
direktivet medfører ikke vesentlige materiellrettslige endringer i politiregisterloven
de endringene som foreslås går i hovedsak ut på presi presiseringer tilføyelser eller er knytta til saksbehandlingsregler
den største forskjellen er anvendelsesområdet
mens reglene tidligere gjaldt utveksling av personopplysninger mellom landene gjelder direktivet òg den <ee> òg den nasjonale behandlinga av opplysningene
Norge har hovedsakelig allerede implementert det her i sin lovgivning
etter forslaget vil det bli lagt til ytterligere presiseringer av eksisterende defin definisjoner i lovteksten
samtidig tilve føyes det noen nye definisjoner blant annet om biometriske personopplysninger
det foreslås òg å skille mellom ulike kategorier personer ved behandling av av personopplysninger i straffesaker
i bestemmelsen om utlevering av o av opplysninger til utlandet er det tilføyd et vilkår om at utlevering av opplysninger til land som ikke har gjennomført <ee> direktivet fastsettes i forskrift
det foreslås videre at den registrerte kan saksøke Datatilsynet den behandlingsansvarlige og databehandleren uten hinder av eventuelle an andre administrative klageordninger
videre foreslås det en rekke mindre endringer i arkivloven politiloven straffeprosessloven og re retting av en feil i straffeloven som ikke er knytta til implementeringa av direktivet
det foreslås blant annet at krav om politiattest for ansatte hos tilsynsmyndigheten gjøres obligatorisk
og debatten i sak elleve er avslutta
sak tolv innstilling fra justiskomiteen om endringer i passloven og i ID-kortloven tilpasning av nye syste til nye systemer innstilling tre nittiåtte L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon hundre og fjorten L tjueseksten tjuesytten
Ulf Leirstein sakens ordfører
endringen innebærer en harmonisering av regelen om utstedelse av pass og nasjonale ID-kort som planlegges innført i løpet av tjueatten
de foreslåtte endringene er også en tilpassing til innføring av nye systemer og rutiner for utstedelse av pass og nasjonale ID-kort
jeg er glad for at vi snart får på plass <ee> nasjonale ID-kort og disse lovendringene er da president nødvendig for å forberede implementeringen av nasjonalt ID-kort
det er særlig behov for mer fleksible regler som i større grad gir rom for regulering gjennom forskrift
gjeldende regel om passets gyldighetstid og passgebyrets størrelse foreslås derfor så erstattet av forskriftshjemler i samsvar med ID-kortloven
regjeringens foreslåtte endringer i passloven viderefører i all hovedsak gjeldende rett men legger i likhet med ID-kortlovens paragraf elleve til rette for utlevering av opplysninger fra passregisteret når det er nødvendig for å kontrollere et pass eller innehaverens identitet
regjeringen foreslår også en tilføyelse både ID-kortloven og i passloven som legger til rette for systematisk formidling av opplysninger til folkeregisteret om hvem som har fått uts pass eller nasjonalt ID-kort
i komiteens innstilling så er det også en merknad fra Senterpartiet som påpeker at det er viktig når <ee> passgebyret skal tas i forskrift at ikke det blir <ee> urimelig høyt tror jeg er begrepet man har brukt i fo i ko i sin merknad
med det så legger jeg fram en enstemmig innstilling president
og debatten i sak tolv er avslutta
etter ønske fra komiteen presidenten foreslå taletid begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlem av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at innenfor det fordel taletid blir gitt anledning til inn seks replikker med svar etter innlegg fra medlem av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Peter Christian Frølich sakens ordfører
president det norske straffesystemet er et av de mildeste i verden
det har mange flotte sider og så har det noen mindre flotte sider
en av utfordringene med systemet vårt er blant annet at det i noen tilfeller blir gitt rom for veldig store strafferabatter
særlig gjelder dette ved flere gjentatte grove integritetskrenkelser
dreper man ett menneske så er maksstraffen énogtyve|tjueén år
dreper man to eller tre eller fem eller ti så er den teoretiske maksstraffen fortsatt énogtyve|tjueén års fengsel
heldigvis så har vi forvaring for de aller grusomste handlingene
men problemet med systemet ligger i gråsonen mellom de ordinære énogtyve|tjueén-årsstraffene og forvaringsstraffen
det er dette forslaget som vi adresserer her
systemet vårt i dag er rett og slett ikke godt nok for å fange opp disse tilfellene
man kan oppleve at forbrytelser ikke gjenspeiles i straffen at de ikke får en konsekvens
løsningen som regjeringen foreslår er enkel og god
det er så enkelt så logisk
det handler rett og slett om at systemet vårt skal være litt mer rettferdig
så president kommer et helt vesentlig poeng som jeg tror en del har glemt i debatten som har vært
det og så øke maksstraffen ved flere gjentatte handlinger er noe vi allerede gjør i dag men vi gjør det primært for <ee> forbrytelser med de lavere strafferammene
for å ta ett eksempel tyveri strave straffes med to år
hvis det blir begått flere tyverier på én gang så blir maksstraffen fire år
og på den måten så dobler vi strafferammene men aldri utover seks år
det er et godt system og det et logisk system
men hvorfor i alle dager kan vi ikke gjøre dette også for de groveste forbrytelsene som ligger opp mot énogtyve|tjueén år o énogtyve|tjueén-årsgrensen
det virker nesten som at énogtyve|tjueén-årsgrensen er en slags hellig ting som man ikke ønsker å endre på i norsk strafferett
men det er ingenting prinsipielt i veien for å utvide maksstraffen lite grann også for flere brudd som har énogtyve|tjueén års strafferamme
så vet vi at det er kommet forutsigbar motstand mot forslaget
og flere av de som er uttalte røster mot er de samme kreftene som ønsker ikke bare samme straff vi har i dag men gjerne også betydelig lavere straff enn det vi har i dag
det er også mange av de samme kreftene som mente at det var uheldig at ofre og etterlatte fikk en rolle i rettssystemet vårt blant annet ved introduseringen av bistandsadvokater
det er de samme kreftene som varslet at det ville være slutten på det rettssystemet som vi kjente men jeg synes at ting har gått ganske greit likevel
det er viktig å huske at vi straffer primært av hensyn til gjerningspersonen men det er ingen tvil om at vi også i realiteten gjør det litt av hensyn til ofre og etterlatte også
og de som hardnakket hevder noe annet de bør våkne til den politiske realiteten
dette er en reell begrunnelse som jeg vet ligger bak ønsket om å straffe både på høyresiden og på venstresiden
jeg ser ingenting i veien heller med at vi som norske politikere skal være med å utvikle og utdype begrunnelsen for straff
den er ikke skrevet i stein av juridiske teoretikere
det er også en lære som er utviklet i denne salen
det er ikke bare noe man kan forske seg til
vi som folkevalgte har også et ansvar
en human strafferettspleie må nemlig etter min mening også ta inn over seg hensynet til offeret og etterlatte
de får kanskje aldri frihetsfølelsen tilbake
det og så gi de sjelefred i noen år ekstra det har betydning
at de skal slippe å engste seg for å møte en gjerningsperson som de frykter det er viktig det har en verdi
og verdier er ikke føleri og dette forslaget snur ikke opp ned på det rettssystemet som vi kjenner slik noen har hevdet
Ap sin egen justisminister Knut Storberget sa i totusenogåtte at styrkning av fornærmede og etterlattes rettigheter er sentralt for å opprettholde tilliten til rettssystemet
det en uttalelse som jeg er helt enig i president
det er bare så synd at Arbeiderpartiet i dag ikke kan følge opp den intensjonen til sin tidligere justisminister
for øvrig så ønsker jeg å ta opp mindretallsforslaget fra komiteen
da er forslagene tatt opp
<qq> da er det Kari Henriksen deretter Jan Arild Ellingsen
president takk og la meg slå fast med ei gang president Arbeiderpartiet er for å se på straffenivået for grove <ee> inte integritetskrenkelser
vi deler det oppriktige engasjement ofre og pårørende har i denne saken
og nettopp derfor v mener vi at saken må få en skikkelig og verdig behandling
vi vil være sikre på at et eventuelt nytt straffenivå blir mest mulig rettferdig
vi vil også at en slik vø viktig prinsipiell endring skal ha bred oppslutning og kunne vare over tid
og la meg komme med den andre konklusjonen fra Arbeiderpartiet med ei gang
vi vil gi vår støtte til den delen av proposisjonen som omhandler styrka oppreisningsvern ved krenkelser begått av flere i fellesskap
så må jeg også benytte anledningen til å rette opp en iku en inkurie i omtalen av Arbeiderpartiets forslag side syv og side ni
der skal det stå integritetskrenkelser og ikke identitetskrenkelser
men president behandlingsmåten av proposisjonens del om økt straffelengde er en god illustrasjon på hvordan man ikke styrer et land
Høyre og Fremskrittspartiets behandling av denne sak <INAUDIBLE>
Arbeiderpartiet vil ikke gjøre det norske straffesystemet om til en pingpongarena der straffenivå og straffereaksjoner endres i hurtigtogsfart fram og tilbake som virkemidler i partiers kampstrategi styre et lands straffepolitikk på
og hver gang representanten Frølich desperat peker på at Arbeiderpartiet stopper saken jo mer sikker blir jeg på det uansvarlige i dette
Høyre bør ta inn over seg at de står <INAUDIBLE> på sitt lag og det forstår jeg godt president
Høyre og Fremskrittspartiregjeringa mener dette er utrolig viktig å gjøre nå men dette er jo elendig politisk <INAUDIBLE> arbeid og håndtverk
<INAUDIBLE> støtter ekspressbehandling på tampen av perioden
fire år har de hatt på gjøre det skikkelig
de måtte derfor vite at de ikke fikk flertall for dette før de sendte saken til Stortinget
likevel tuter de på
jeg vil peke spesielt på tre forhold som viser uansvarligheten
for det første Stortinget er ikke et sandpåstrøingsorgan for regjeringa
Stortinget er lovgiver
justisministeren og Frølich hevder at saken er grundig hørt
Stortinget har ikke hørt en sak før den er kommet til Stortinget
og for det andre saken som ble hørt i departementet er ikke den som vi behandler i dag
den er svært endra noe justisministeren har bekrefta
det kan stilles spørsmål ved om saken som er sendt Stortinget faktisk har blitt hørt før den kom til Stortinget
og for det tredje president hastebehandling er ikke nødvendig
helt uten saklig grunn har Høyre og Fremskrittspartiet kjørt fram en hastebehandling i komiteen og i presidentskapet
og det er ikke sånn en ansvarlig regjering styrer et land president
så til argumentet om at dette handler om verdier
landets lover er en slags samfunnskontrakt mellom innbyggerne og staten som bygger på rettssikkerhetsprinsippene likebehandling rettferdighet og forutsigbarhet
og president disse verdiene og denne tradisjonen har stått seg over tid noe straffeskjerpelse den forrige regjeringa foreslo også har
når Arbeiderpartiet vil endre vil vi sikre varige endringer
det er også til det beste for ofre
stortingsmelding syvogtredve|trettisyv Straff som virker har brei politisk tilslutning
der kan vi lese at hensynet til samfunnstryggheten skal prege kriminalpolitikken
det er regjeringens ansvar å holde fast ved de grunnleggende prinsipper og ikke forlate den kunnskapsbaserte politikken selv om reaksjonene i enkelte saker kan være sterke
målet er ikke primitiv hevn men straff som virker som minsker sannsynligheten for nye lovbrudd
regjeringspartiene har i denne saken satt formål og kunnskapsbasert grunnlag til side
Høyre er ikke lenger et kunnskapsparti
Arbeiderpartiet vil ha med kunnskap og formål i drøftinger om denne saken
og president flere tunge høringsinstanser blant annet Riksadvokaten og Høyesterett og flere som deltok på høringa i Stortinget pekte på at saken var uforsvarlig dårlig drøfta
også i media og i brev til komiteen er det framkommet krass kritikk om manglende drøfting av lovforslaget
mener Høyre og Fremskrittspartiet at saken er så viktig som de sier hadde saken fått plass ikke det politiske spillet
Arbeiderpartiet fremmer vårt eget forslag med de endringene jeg redegjorde for innledningsvis i saken
og jeg tar herved opp vårt forslag i innstillingen
da har Henriksen tatt opp det forslag hun refererte til og da er det Jan Arild Ellingsen deretter Kjell Ingolf Ropstad
takk høyst ærede president
det er jo ganske fornøyelig president å høre på en debatt av den her typen selv om vi nettopp har starta ikke minst å høre representanten Henriksen <ee> dra seg til de store høyder om motivene til Fremskrittspartiet og Høyre
det trur jeg man skal være ganske forsiktig med for det er vi i stand til å definere sjøl faktisk
det trenger vi ikke Arbeiderpartiets hjelp til
så hvis det er skylddeling representanten Henriksen er ute etter så får hun lage si egen liste av sine egne først så kan vi ta prinsippene etterpå
men president når det er sagt så synes jeg det har skjedd mange ting i den her perioden som har vært bra
jeg er s veldig fornøyd med at vi har fått oppheva foreldelsesfristen for de mest alvorlige kriminelle handlingene
der synes jeg Stortinget og komiteen gjorde en fremragende jobb
for meg var det et et en milepæl som gjorde noe med det fundamentale i systemet vårt
det gjør vi på sett og vis i dag også ikke minst i forhold til det som den delen av proposisjonen som handler om erstatning
det er ingen rimelighet president i at et offer skal bli av avkorta med at de som har ansvar for å ha begått ei ugjerning mot noen får dele erstatningsansvaret
etter mitt skjønn så er det totalt urimelig
og det er jo et paradoks når jeg hørt på forrige taler i hvert fall at man ikke har gjort noe med det her før
muligheten har vært til stede
Arbeiderpartiet har hatt justisministeren i mange mange år og har til de grader hatt mulighet til å gjort noe med det men da prata man uten å levere
men da prater man uten å levere
i dag gjør man noe med det
og man får Stortinget med seg på det
det synes jeg vi skal være stolte av og så kan vi selvfølgelig være uenighet uenige om om resten når det gjelder straff og straffutmåling og lengde på straff
jeg ser president at i en av merknadene fra Arbeiderpartiet så snakker man om man viser til professor Mads <ee> <ee> Andenæs som sier at man vurderer om det er forsvarlig det som er gjort
det er vel sånn at stort sett de eneste som kan definere Stortingets forsvarlighet er Høyesterett til syvende og sist
men Høyesterett konkluderer med at lovgiver ikke har gjort jobben sin da kan man si at man kanskje ikke har vært innafor det forsvarlige
det skjer heldigvis ikke ofte president men det skjer noen ganger
og jeg trur sågar at at <ee> Arbeiderpartiet har opplevd og fått saker dem har fått dom imot seg i Høyesterett på enkelte ledd fordi at man åpenbart ikke hadde det juridiske fundamentet godt nok
man må gjerne si at Fremskrittspar Høyre ikke er forsvarlige men da må man kanskje ta med seg et speil president når man går til Stortingets talerstol og skal fordele skyld til andre
så til straff og straffutmåling
ja man har med i dag så foreslår mindretallet ei økning på cirka tjue prosent
en av motivene med det er jo selvfølgelig å gi en bedre proposjonalitet i forhold til de ugjerningene som er begått
selvfølgelig som saksord var inne på om du begår ett eller to eller tre drap hvis du ikke blir dømt til forvaring så har det et tak i dag
så kan man si at jo ut ifra et verdigrunnlag så er taket høyt nok
det har jeg full respekt for men jeg er uenig i det
så derfor støtter jo jeg selvfølgelig opp <ee> det forslag som regjeringa fremmer nemlig med ei økning på cirka tyve|tjue prosent
og jeg registrerer òg president at at Stine Sofies Stiftelse har hatt kjørt en underskriftskampanje
og en kan selvfølgelig si at vi nærmer oss fem million mennesker i det her landet og cirka tyve|tjue tusen underskrifter er ikke mye
men på den korte tida president så synes jeg det står respekt av den jobben Stine Sofies Stiftelse har gjort fordi at de tar et samfunnsansvar
flertallet sier at nei Stine Sofies Stiftelse har ikke peiling
vi kan ikke gå den veien
vi skal vurdere det men vi skal ikke gjøre noe med det nå
det president det hadde vært fristende og sagt at flertallet i justiskomiteen i dag ikke gir støtte til ofre for kriminalitet men de støtter gjerningspersonene med å holde igjen i forhold til straffutmålinga
så kan man si at det er òg et verdigrunnlag og det må det åpenbart være for vårt ståsted er det fundamentalt motsatte president
de som begår de mest alvorlige handlingene skal straffes hardest
det er ingen grunn president til at gjerningspersoner som begår drap eller annen ekstremt voldelig kriminalitet skal på en måte ha en avkorting på straffutmålinga si
så kan vi ta en diskusjon
er seksogtyve|tjueseks det riktige
er tredve|tretti det riktige
er femti det riktige
jeg har enda til gode å høre noen fra den her talerstolen president etter tolv år i justiskomiteen som har foreslått amerikanske tilstander med hundre to hundre tre hundre år
heldigvis er vi ikke kommet oss dit og det ikke noe grunn til at vi skal den veien
men men å diskuterte taket president det mener jeg vi er pliktige til å gjøre ikke minst av hensyn til ofrene for den aller verste kriminaliteten
da er det Kjell Ingolf Ropstad og deretter Jenny Klinge
gode president saken vi|1 behandler i dag er svært kompleks
den handler om det sterkeste inngrepet vi|1 som lovgiver kan pålegge inne ork innbyggerne våre|1 nemlig heving av strafferammen fra tjueén til tjueseks år for grove integritetskrenkelser
og president jeg skal ærlig innrømme at dette har jo vært en svært krevende sak
jeg ønska ikke at den skulle behandles før sommeren fordi at jeg meiner at en sånn prinsipiell sak fortjener en grundigere behandling
og jeg meiner det var for kort tid til å kunne realitetsbehandle han på en forsvarlig måte