scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
så her er det mye mere behov for SVs politikk som gir større rammeoverføringer og kommunene muligheter til å prioritere de viktigste oppgavene
neste taler er André N. Skjelstad
president jeg vil gi honnør til kommunalministeren som har levert den kommende proposisjonen som så langt jeg har oppfatta ikke har utløst <ee> massive diskusjoner
men lite diskusjon så langt fordi at det presenteres en <ee> proposisjon med gode tall og positive utsikter for Kommune-Norge
for Venstre som i sin tid også utenfor regjeringskontorene kjempa godt sammen med forrige regjering om en kommune- og regionreform er det fint å registrere at det vies betydelig plass i proposisjonen
økonomien i Kommune-Norge er solid og det legges opp til vekst i de frie inntektene i tonitten|tjuenitten
men den positive rammen tegner likevel en situasjon i Kommune-Norge framover i ei tid som vi er nødt til å ta innover oss
vi blir eldre og eldre og færre til å ta seg av dem færre til å produsere og finansiere de tjenestene som kommunene skal levere til sine innbyggere
små kommuner kjem|kommer i årene framover til å møte store utfordringer med å tilby de tjenestene som innbyggerne har rett og krav på
mange men ikke mange nok kommuner gjør en stor innsats i å svare på herre utfordringene
Kommune-Norge er i en stor endring
vi har i de siste årene sett sammenslåinger som vil føre til mer robuste kommuner kommuner som vil være rusta til å ta på seg framtidas utfordringer
men <qq> hen skal Kommune-Norge også ha spennende oppgaver framover
men med generalistkommuner i tankene skal en vessta|vite at alle de oppgavene som kommunene kunne og burde hatt <qq> legger de mindre kommunene en form for begrensning
for i større kommuner vil det herre kunne ha vært|1 en mulighet til samtidig å ta st større utfordringer enn dem gjør i forhold til de små per i dag
tidligere kommunalminister Jan Tore Sanner gjorde en solid innsats i å få kommune- og regionreform opp å gå
med å understreke den store betydningen han har hatt for at reformen lyktes gir deg seg en mulighet til å framheve den nåværende kommunalministerens imponerende innsats til å fortsette jobben
å slå sammen hundrevis av kulturer og tu og titusenvis av innbyggere i Norge byr på noen krevende slag
midt i det hele er det vanskelig å få øye på hva hensikten med hele i bunn og grunn er men f det som da har jo også vært|1 fokuset på
kommunereformen er en god kommunereform og vil fortsette
min drivkraft er å ønske å gjøre kommunene bedre rusta til å ta vare på sine innbyggere framover og det som da følger med
derfor er det godt og riktig at regjeringa fortsetter med sin økonomiske insentiver
jeg trur at vi framover vil få rapporter fra sammenslåtte kommuner om at herre egentlig går ganske bra
naboene er kanskje ikke så ulike oss likevel
kanskje vil deler av det samme synet også være|1 <INAUDIBLE> i forhold til drift av kommunene hva som er best for innbyggerne og kanskje det herre ikke er så ille at rådhuset ikke ligger nødvendigvis i nabolaget
for det herre handler også om å få kommuner opp til en størrelse som gjør at hverdagen blir enklere mer forutsigbar om og minst robust nok for sine innbyggere
hensikten med en kommune- og regionreform er sterkere regioner med økt lokalt sjølstyre
Venstres drivkraft har hele tida vært|1 å gi innbyggerne mer makt til egne valg men først må regionene bli store nok for oppgavene
i februar fikk vi ekspertutvalgets anbefaling om desentralisering av statlige oppgaver
Hagen-utvalgets rapport er spennende lesning spennende fordi man får et overblikk som umiddelbart får meg til å tenke på hvor stort potensial det er i forhold til oppgaveoverføring
og la det være|1 klinkende klart Venstre sto heilt i front og kjempa igjennom regionreform
nettopp derfor vi trudde også og trur at det som Hagen-utvalget skisserer er de nye fylkeskommunene i stand til å ta over seg betydelige oppgaver mye mer betydelig enn å <qq> enn eventuelt en tonivåløsning
her er det virkelig muligheter for fylkeskommunene til å få et langt større og betydelig ansvar enn det dem har i dag
men sjølsagt må man finne oppgaver som monner
man må finne de oppgavene som lar seg flytte og på en sånn måte at fylkeskommunen kan følge opp og tilby samme og bedre løsninger enn det en ser i dag
det er ingen vits å legge skjul på at Venstre er ivrig på det å få det herre på plass så fort som mulig
<ee> og jeg vil også gi kommunalministeren honnør fordi at det hun har fulgt opp
så gjenstår jo å sjå hva vi nå kjem|kommer ut av det
stortingsflertallet har imidlertid mye <ee> å si i forhold til hvordan|1 herre presenteres og jeg ønsker en helhetlig vurdering
jeg syns det er bra at stortingsflertallet er ivrig men vi må altså ikke glippe fokus på det at hen er det også oppgavene som må sta stå i fokus
oppgaver vil da flyttes på tvers av departementene og jeg har tru på at regjeringa vil legge fram det herre på en god totaloversikt på en god egna måte
i tosytten|tjuesytten trådte det nye inntektssystemet for kommunene i kraft
det herre legger til rette for at kommunene som slår seg sammen og vesentlig også resten av landets innbyggere får en <qq> en god måte i forhold til det nye inntektssystemet
til slutt så vil jeg nevne noen få ord om at jeg er godt fornøyd med at vi får nå på plass noen nye rammevilkår for ferjeavløsninger
herre har vært|1 en kampsak for Venstre i mange år og jeg trur også det at når regjeringa nå får på plass det herre med at også da kapitalkostnaden kan dekkes så er jeg godt fornøyd med det
Venstre vil for øvrig også støtte det forslagene som da er fremma av Høyre og FrP
Venstre har jo tidligere vært tydelige på <ee> oppgaver til nye regioner og at det var viktig med tidlige avklaringer
og problemet nå er jo at Venstre i regjering har jo mistet grepet om akkurat det
Venstre mener nå at oppgavene de kan leveres stykkevis og delt og uten helhetssyn
i dag president så instruerer stortingsflertallet regjeringen om en samlet sak til Stortinget om nye oppgaver til regionene
er Venstre-representanten Skjelstad fornøyd med at stortingsflertallet nå instruerer regjeringen med krav om en samlet sak slik Venstre tidligere har ment var fornuftig og vil Venstre stemme for forslaget her i salen i dag
Skjelstad
president <ee> jeg er godt fornøyd med at Stortinget er ivrig på å få være med og gjennomføre regionreformen som jeg har vært en ivrig tilhenger av lenge som også representanten Lauvås er veldig veldig klar over
jeg deler også det synet som representanten Trellevik sa
jeg trur at det er viktig at vi også tar oss den tid som er nødvendig så at vi får på plass de oppgavene som på en best mulig måte kan løses
det tror jeg også representanten Lauvås <ee> er enig i
og så syns jeg jo det er bra at Lauvås nå har blitt entusiastisk til regionreformen
det gleder mitt hjerte stort
og jeg håper jo også det fortsetter ifra representanten Lauvås
neste replikant er Heidi Greni deretter Karin Andersen
president det er jo sørgelig å sjå|se at Venstre som var den største pådriver for for nye oppgaver til fylka nå på en måte bakker ut
det var en forutsetning når vi debatterte det her det her i salen sist at oppgavene skulle komme som en del av|1 kommunepropen|kommuneproposisjonen som ble|1 fremlagt i vår
og nå blir det her berre|bare skjøvet ut i tid og ser ut til å renne ut i sanden
<ee> så jeg er jo skuffet over at Venstre ikke støtter forslaget som instruerer regjeringa om en egen sak til Stortinget innen femtende oktober
regjeringa har òg fremma forslag om å at ansvaret for vannforsyninga skal overføres fra fylkeskommunen til staten
forslaget har vært|1 på høring og vekt sterk motbør
samla kommunesektor miljøbevegelsen fagmiljøa berørte fylkeskommuner går imot forslaget
hva|1 er begrunnelsen for at Venstre går inn for det her forslaget om å overføre oppgaver fra fylkene og til staten
<ee> president nå skal nå vel det herre behandles før det er klart hvor det blir liggende hen
prinsipielt så jeg er for at mest mulig blir liggende ut desentralisert nærmest mulig innbyggerne
og det er hele også hele ideen bak regjeringas regionreform
<ee> og så syns jeg for så vidt at det er forunderlig men også gledelig at representanten nå <ee> Grini heier på <ee> heier på regionreformen
det syns jeg er svært gledelig fordi at det har ikke akkurat skjedd før i denne sal president og
og hvis nå Senterpartiet nå mot formodning da skulle da heie ennå litt mer så får vi altså e et entusiastisk storting
og det det gleder mitt hjerte også stort som også i tidligere <INAUDIBLE> svarte representanten Lauvås
ja president representanten Skjelstad trives veldig godt i rollen som Kirsten giftekniv for disse tvangsekteskapene
<ee> vi andre har jo ønska en regionreform som har vært frivillig
<ee> og et av
men jeg regner med at også Venstre er opptatt av de oppgavene som fylkeskommunene har
vi har nå greid å stoppe at man skulle flytte videregående over til de store kommunene
men <ee> sjøl om man nå slår sammen for eksempel i mitt fylke da med Oppland og Hedmark så blir det veldig veldig store avstander
og det vi ser òg er jo at demografien forandrer seg veldig og det er veldig få ungdommer igjen i en del av <ee> omr <ee> deler av fylkene
og det betyr jo at det ri videregående tilbudet blir redusert ganske alvorlig
og det gjør at fylkeskommunene legger ned <ee> bredden i tilbudene
og det er vi nødt til å forholde oss til <ee> på en eller annen måte
<ee> SV fremmer forslag om det her nå slik at vi må sikre at det finnes valgfrihet og at ikke flere elever må flytte på hybel når de er femten
vil s vil Venstre støtte det
president <ee> det er ingen tvil om at demografi er en utfordring i en del av våre fylkeskommuner
og det sier også regjeringa sjøl i også proposisjonen som legges fram
<ee> så er det ikke helt riktig <ee> det representanten Andersen sa at <ee> vi fikk et partnerskap rundt <ee> når vi sa da nei i forhold til den <ee> videregående skole i forrige periode
<ee> vi videreførte det rød-grønne regjeringa hadde da hatt som <ee> mantra i åtte år
det videreførte vi
<ee> det er ikke noe nytt på det
men det er all grunn til å være på vakt hvordan det her vil utvikle seg framover
det er jeg helt enig i
neste taler er Torhild Bransdal
Bransdal vær så god
hvis jeg skulle fortelle innbyggerne i Vennesla kommune at vi|1 skulle diskutere kommuneproposisjonen i dag så er jeg ikke heilt sikker på at det blei en stor kioskvelter
men jeg er heilt sikker på at hvis jeg sa at vi|1 skulle diskutere tjenesteproduksjon og kvalitet på denne rundt om i våre kommuner og fylkeskommuner så var det mange flere som ville ha vært|1 opptatt av det
kommuneproposisjonen legger opp til nøktern vekst i kommuneøkonomien videre
vi|1 har hatt noen gode o <ee> år og en kan saktens diskutere hvem som er best men vi|1 må nå konstatere at ekstraordinære skatteinntekter har au vært|1 med på å å å gjøre det bildet
det er nøkterne framtidsutsikter på dette og dette kjem|kommer til å å kreve at det er nøkternt
det er veldig lett å si at her vil en bare sprøyte inn flere penger
sågar så har jeg sett tall på seks milliarder her
for meg kunne det være veldig fristende å være med på dette som et opposisjonsparti men jeg trur at jeg vil spare den øvelsen til det virkelig trengs
og jeg håper jo faktisk at vi|1 ikke kjem|kommer inn i noe krise
<ee> dette med ekstraordinære skatteinntekter kan jo au da <ee> se bort på at der er få kommuner på ROBEK og det må vi|1 alle være glade for
det brukes en del energi til å hisse seg opp over inntektssystemet og det spørres om KrF har skifta meining
nei det har vi|1 ikke
vi|1 har sagt at inntektssystemet skal være best <ee> mest mulig nøytralt men det gjelder au både for distriktskommunene de som er midt i mellom og det gjelder for bykommunene og de store bykommunene
så en må ha minst ha tre tanker i hodet på samme tid her
og <ee> heile Stortinget er jo enig om at der skal settes ned et <ee> s <ee> bredt sammensatt utvalg
da vi|1 havna ned på den formuleringa som vi|1 har gjort er det fordi at <ee> vi|1 vil la utvalget jobbe uten at vi|1 skal fortelle resultatet på forhånd fordi at da vet vi|1 åssen diskusjonene blir
samla behandling av oppgaver til ny fylkeskommune er et utrolig viktig vedtak
og <INAUDIBLE> det er allerede sitert herifra at regjeringa innen femtende oktober må komme tilbake med en samla sak og en samla vurdering over oppgavene
det gjelder oppgaver som kan utfases i tjuetjue og oppgaver som kan gjøres seinere og kanskje må utredes
fylkene venter nå på en avklaring av nye oppgaver og nye myndigheter
flere av fylkene er inne i en krevende sammenslåingsprosesser og det er demokratisk veldig viktig å få dette på plass før valgkampen til fylkestingsvalget i tjuenitten
sånn at velgeren kan stille kandidatene til ansvar for på hvilken linje og hvilke oppgaver som da skal løyses
det har blitt gjort mange forsøk på å få i stand en reform
noen <ee>
vi|1 har diskutert oppgavene <ee> først kartet etterpå
nå har vi|1 kartet først oppgavene etterpå
og jeg håper jo virkelig at vi|1 skal lykkes med dette for forrige gang da lyktes det dessverre ikke
det var ikke mye som kom ut av av av det forsøket
Stortinget ber regjeringen om å stille sine planlagte endringer i vannforvaltninga vannforskriften i bero slik at dette kan ses i sammenheng med en samla sak om oppgaver til de nye fylkeskommunene
målsettinga må være at o <ee> det skal ting skal desentraliseres og i hvert fall ikke at ting skal sentraliseres ifra folkevalgte nivå til byråkratisk nivå
så er der noen kommuner som da opplever tap igjennom dette nevnte inntektssystemet på grunn av utilsikta virkninger av kriteriene
og før kommunereformen så blei det klart at ingen skulle tape på sammenslåing
og derfor så er det viktig at det blir rydda opp i dette
kompensasjon for maskinskatten
ikke omkamp men det er faktisk ganske viktig at de som da ikke får retaksert ikke skal miste heile sitt eiendomsskattegrunnlag
det femte er ferjeavløsningsmidler
veldig glad for det forslaget som ligger her i dag
det skulle gjerne ha gått lenger men vi skal være glade for det som ligger
og da president så fremmer jeg de forslag som KrF er inne i
<ee> første replikant er Heidi Greni deretter Karin Andersen
president det er dessverre litt vanskelig å følge KrF når det gjelder enkelte saker i den her kommuneproposisjonen
det vil fortsatt være sånn at frivillige små kommuner vil bli straffa også i tjuenitten og det vil ikke gi grunnlag for likeverdige tjenester mellom frivillige og ufrivillige <ee> små kommuner
<ee> hva|1 er årsaken til at KrF ikke lenger støtter det her forslaget
Bransdal
jeg var i mitt innlegg innom akkurat den forskjellen mellom de to forslagene
for det første går det på det åpne mandatet
for det andre så forandrer vi|1 ikke spillereglene underveis
og det er jo derfor vi|1 ber om et utvalg satt ned
så kan målsettinga au vå være det som opposisjonen da sier <ee> skal komme ut likeverdig men men vi|1 vil ha et utvalg som da skisserer
og for oss at ikke vi|1 støtter det nå det er faktisk det at vi|1 endrer ikke spillereglene underveis i et løp
neste replikant er Karin Andersen deretter Siri Gåsemyr Staalesen
president representanten Bransdal sier at hun egentlig kanskje kunne tenkt seg og vært med på SVs forslag på seks milliarder kroner til kommunesektoren
og det hadde gitt hennes kommune fjorten millioner kroner mer
det er jo ikke hælene i taket det heller når man skal drive eldreomsorg og og gode tjenester for mennesker med utviklingshemming for eksempel som vi nå har fått rapporter på det er veldig store mangler på i veldig mange kommuner
så <ee> har jo representantens parti vært med på enorme skatteletter til de aller rikeste og friskeste i dette landet
og jeg er litt i stuss <ee> over KrFs prioriteringer og og de verdiene som ligger i grunn til det
fordi representanten starta også med at hadde vi diskutert kvaliteten i i <ee> omsorg skole barnevern den type ting så hadde også folk vært mere interessert men <ee>
og det er mange ting som ligger til grunn for god kvalitet men du må jo ha ansatte til å gjøre jobben
og spørsmålet er jo da hvorfor velger KrF å prioritere de aller rikeste foran de eldste og sykeste
jeg må minne Karin Andersen på at de aller meste av de skattelettene som KrF har vært|1 med på det er lettelser i <INAUDIBLE> bedriftsbeskatning ikke i personbeskatning
og vi|1 er faktisk avhengig av et dynamisk og oppegående næringsliv for å få dette til til å å gå rundt
nei jeg sa ikke i mitt innlegg at jeg ville bruke seks milliarder mer men det hadde jo vært|1 utrolig bekvemt å bare si at en kunne bruke seks milliarder mer
men jeg er ikke heilt sikker på at det bare ville være positivt fordi at en nøktern økonomistyring og bruk det fremmer au kreativitet og ser åssen du skal bruke disse pengene på en best mulig måte
og det er KrF for
neste replikant er Siri Gåsemyr Staalesen
president for Arbeiderpartiet er det å få bygd flere boliger en viktig oppgave ute i kommunene særlig i pressområdene
derfor har vi fremmet et godt forslag i en av våre merknader i kommuneproposisjonen
vi ønsker å utvide byvekstavtalene til flere byområder
president vi trenger å bygge flere boliger i pressområdene
hvorfor kan ikke KrF være med og støtte dette forslaget
først president så vil jeg beklage at jeg to ganger glemte å si president
<qq> nå gjør jeg det
altså vårt land er veldig mangfoldig
da det gjelder by kollektiv og og og den tingen der så er det utrolig viktig åssen vi bygger våre boliger
da det gjelder byvekstavtalene så er det en avtale mellom byen og distriktet rundt
og i mitt mitt område så er Iveland kommune med sine tretten hundre innbyggere som er meget desentral <ee> kan ikke pålegges de samme restriksjonene som du gjør i Kristiansand sentrum
og sånn kan du overføre til til til veldig mange
så det gjelder å ha to tanker i hodet på ei gang
jeg er veldig enig i at da det er pressområder men du må ikke la distriktene rundt lide for akkurat det
da er replikkordskiftet omme og vi går tilbake til talerlista og neste taler er statsråd Monica Mæland
statsråd Mæland vær så god
dette må vi beholde og styrke
vi vil ha flere levende lokalsamfunn over hele landet og vi vil redusere statlig detaljstyring
og vi vil ha mer makt til lokalsamfunnene og deres folkevalgte
vi vil sikre et bærekraftig velferdssamfunn
etter det kraftige oljeprisfallet i tyvefjorten|tjuefjorten opplevde vi store utfordringer og regjeringen brukte mange ulike virkemidler for å motvirke nedturen
vi sørget òg for at kommunene kunne holde hjulene i gang med god vekst i de frie inntektene
det har gitt kommunene en mulighet til å sikre gode og trygge barnehager kunnskap i skolen og kvalitet i helsetjenestene
og tallene er tydelige
veksten i kommunesektorens frie inntekter i perioden tyvetretten|tjuetretten til tyvesytten|tjuesytten var på to komma én prosent
dette er en betydelig bedring fra perioden tyvenullfem|totusenogfem til tyvetretten|tjuetretten når det var gjennomsnittlig vekst på én komma åtte prosent
nå er vi altså i en annen situasjon og vi vet at det økonomiske handlingsrommet blir strammere fremover
det betyr at vi må sørge for å få mest mulig ut av hver krone
det betyr ikke at ansatte skal løpe raskere men at vi må arbeide smartere og legge til rette for mer innovasjon i offentlig sektor
president kommunene i Norge drives godt
dyktige ansatte og politikere kombinert med en økning i de frie inntektene har fått mange kommuner ut av ROBEK-registeret
i år var det rundt femti kommuner som var registrert i
i mange år var det rundt femti kommuner som var registrert i ROBEK
under denne regjeringen er antallet gått ned år for år og i fjor var tallet nede i tjueåtte
det er det laveste tallet siden ROBEK ble opprettet i totusenogén
i år ser det ennå bedre ut og i løpet av tyveatten|tjueatten kan vi være nede i bare tretten kommuner i ROBEK-registeret
på noen år har altså andelen kommuner i ROBEK sunket fra nesten tolv prosent til rundt tre prosent
god kommuneøkonomi er ikke <INAUDIBLE> først og fremst et gode for kommunene sjøl
det er først og fremst bra for alle oss som bor i kommunene for barn i barnehager for elever i skolen og for alle de som har behov for helse og omsorg
president nå er økonomien på vei opp igjen
og da må vi som samfunn være disiplinerte i pengebruken slik at vi sikrer fortsatt lav arbeidsledighet og økende sysselsetting
men år også neste år legger vi opp til god vekst for kommunene
regjeringen foreslår at kommunene får en vekst i frie inntekter på mellom to komma seks og tre komma to milliarder kroner i tyvenitten|tjuenitten
det sosiale sikkerhetsnettet styrkes slik at flere løftes opp og færre faller utenfor
av de frie inntektene er to hundre millioner begrunnet i Opptrappingsplanen for rus og hundre millioner i planen for habilitering og rehabilitering som nå er fullfinansiert
så er det slik at folketallet i Norge vokser saktere enn tidligere anslått
det er forutsa <ee> det er fortsatt en viss usikkerhet knyttet til merutgiftene til demografi i tyvenitten|tjuenitten og den varslede veksten i frie inntekter må ses i sammenheng med dette
det vil snart komme nye befolkningsprognoser fra Statistisk sentralbyrå og anslag på merutgifter vil bli lagt frem i statsbudsjettet for tyvenitten|tjuenitten
president fra totusenogsytten trådte et oppdatert inntektssystem for kommunene i kraft
det skal sørge for gode og likeverdige tjenester til innbyggerne mer uavhengig av kommunestørrelse
vi har fjernet hindringer for kommunesammenslåing ved at små kommuner i tettbygde strøk som velger å stå aleine ikke kan sende hele regningen for administrasjon til resten av Kommune-Norge
det gis likevel full kompensasjon for at en del kommuner har større utgifter blant annet til skole og hjemmetjenester på grunn av store avstander og spredt bosetting
kommuner som ufrivillig er små og på grunn av lange avstander vil fortsatt få full kompensasjon til administrasjonen av kommunen
ved behandling av statsbudsjettet for tyveatten|tjueatten ba Stortinget regjeringen vurdere bosettingskriteriene i inntektssystemet i lys av kommunereformen
kommunenes verdi på bosettingskriteriene i inntektssystemet vil kunne endre seg som følge av sammenslåing
den nye kommunen vil ikke alltid få en verdi på disse kriteriene som er lik summen av de gamle kommunene
departementet vil frem mot kommuneproposisjonen for tyvetyve|tjuetjue vurdere ordninger som demper eventuelle utslag på bosettingskriteriene som følge av sammenslåing for å lette overgangen til nye kommuner
det er lagt opp til at inntektssystemet skal evalueres og gjennomgås om lag hvert fjerde år
Stortinget ønsker i den forbindelse at det skal nedsettes et bredt sammensatt offentlig utvalg
det skal jeg selvsagt følge opp
president kommunereformen har så langt medført den største endringen i kommunestrukturen siden seksti-tallet
i tyvetyve|tjuetjue vil det være tre hundre og femtiseks kommuner i Norge
men som ansvarlig statsråd så må jeg peke på at det fortsatt er behov for endringer i kommunestrukturen
gjennom flere tiår har vi sett en utvikling der de minste kommunene blir mindre og de største kommunene vokser og blir større
etter tyvetyve|tjuetjue vil fortsatt halvparten av kommunene ha under fem tusen innbyggere
og over hundre kommuner vil ha under tre tusen
de er sårbare og ofte avhengig av enkeltpersoner
mange vil òg være helt avhengig av interkommunalt samarbeid
slike samarbeid er helt nødvendig men er ikke et fullgodt svar på utfordringer de små kommunene har
kommunereformen går altså ikke over rett og slett fordi utfordringene ikke går over
regjeringen vil fortsatt gi gode og forutsigbare rammer for kommuner som ønsker å slå seg sammen og det er positivt at Stortinget slutter opp om de økonomiske virkemidlene
president regjeringen gjennomfører også regionreformen
i Norge har alle fylkeskommuner de samme oppgaver
da er den minste fylkeskommunen den som legger listen for hvilke oppgaver fylkeskommunen kan få
frem til i år har ni fylkeskommuner under to hundre tusen innbyggere
etter tyvetyve|tjuetjue vil ingen fylkeskommuner ha under to hundre tusen innbyggere
så er ikke to hundre tusen innbyggere noe magisk grense men større fylkeskommuner styrker muligheten til å ivareta både dagens oppgaver på en god måte og til å ta på seg nye oppgaver
jeg har merket meg at Stortinget ønsker en egen samlet sak før femtende oktober av oppgaver det er aktuelt å overføre
og det skal vi selvsagt følge opp
jeg har grunnleggende tro på desentralisering av makt og å flytte oppgaver nærmere innbyggerne
å overføre oppgaver til fylkeskommunene gir innbyggerne sterkere innflytelse på hvordan oppgavene løses
president kommunene har hatt en svært god vekst de siste årene
vi legger med dette opp til en solid kommuneøkonomi slik at kommunene kan fortsette sitt gode arbeid innen skole eldreomsorg rus barnevern og dermed òg sikre et bærekraftig velferdssamfunn også fremover
da vil det bli åpna opp for et replikkordskifte og første replikant er Eirik Sivertsen
president la meg få lov til å å si starte med å si takk til statsråden fordi at jeg merka meg at statsråden har en offensiv holdning til å imøtekomme Stortingets klare beskjed om at vi skal ha en samla sak til politisk vurdering om regionreformen
det står det respekt av at statsråden møter på den måten
men så til resultatene for kommunesektoren som allerede har vært en sentral del av debatten i i salen <ee> i dag
<ee> regjeringspartiene slår seg på brystet og skryter av de flotte resultatene men det er jo sånn president at de resultatene i først og fremst skyldes <ee> ekstraordinære skatteinntekter skatteinntekter som har blitt større enn hva regjeringa forutsatte
og mye av det har jo vært helt ekstraordinært fordi at det er skattetilpasning til skattereformen eller engangspenger og ikke varige inntekter
det gjør jo at rammene for virksomheten er uforutsigbar
det er vanskelig å planlegge og budsjettere så at du får penger til overs på <ee> enden av året
mener statsråden at det her er en bærekraftig og fornuftig måte å styre kommunesektoren på
ja president jeg har med interesse fulgt debatten og Arbeiderpartiets støtte til regionreform og oppgaveoverføring
det skal jeg ta med meg når jeg i morgen møter Trondheims ordfører som skal argumentere mot at <INAUDIBLE> SIVAs oppgaver flyttes til fylkeskommunene
når det gjelder skatteoppleggene så har vi jo nedjustert anslaget nettopp fordi vi <ee> vet at det er veldig usikkert hvordan skatteinngangen blir
men skatteinngang er jo altså <ee> en konsekvens av skatteopplegg og skatteopplegg vedtas i Stortinget
når det gjøres skattetilpasninger så er det jo basert på de skatteregler som gjelder
og det denne regjeringen i samarbeid med partiene i Stortinget har gjort på skatt er jeg veldig fornøyd med
det har vært helt nødvendig gjennom dramatiske år og jeg føler i debatten man ikke har tatt inn over seg hvilke år vi legger bak oss å styrke bedriftenes konkurranseevne og styrke muligheten til å ansette flere mennesker
ja det er brei enighet i denne salen president om å styrke de langsiktige og forutsigbare rammebetingelsene for bedriftene
derfor gikk også Arbeiderpartiet i bresjen for å få lavere <ee> skattesatser for næringslivet
<ee> jeg merker meg at statsråden ikke tar opp i det som var kjernen i problemstillinga jeg forsøkte å reise nemlig knytta til at kommunesektoren i veldig stor grad har fått engangsinntekter som du ikke kan legge til grunn for varig drift
og det er <mm> er stort sett tjenester man produserer som er avhengige av av innsats
men president jeg har også <ee> merka meg at i proposisjonen så skriver <ee> regjeringa at strammere økonomisk handlingsrom vil presse frem mer effektive løsninger i kommunesektoren
det til tross for at man samtidig skriver at kommunesektoren har vært god på effektivisering de siste åtte årene og viser til at gjennomsnittlig har vi fått har man fått til null komma fem prosent effektivisering i perioden totusenogåtte til totusenogseksten
president spørsmålet ser vi nå at <ee> Høyre styrer tilbake til der man var på begynnelsen av totusen-tallet med en sultefôring av kommunene for å presse fram <INAUDIBLE>
<INAUDIBLE> Mela Mæland
<ee> president jeg har også hørt ordet sultefôrede kommuner brukt og det har vel aldri passet dårligere enn under denne regjeringen
og det viser resultatene og det viser antall ROBEK-kommuner
at skatteinntekter varierer er noe vi alle vet og alle vi som har vært ute og jobbet i kommunene vet at de endres fra år til år
det er noe kommunestyrer og kommuner forholder seg til
det er ikke noe problem at man får store skatteinntekter ett år men man må altså tilpasse seg endrede skatteinntekter neste år
jeg har stor tillit til at kommunene håndterer dette på en veldig god måte
når det gjelder <ee> bidraget til å jobbe mer effektivt mer innovativt så er dette noe som treffer alle store og små kommuner både kommuner <ee> fylkeskommuner og staten
og derfor så foregår det jo nå et massivt arbeid <ee> i hele Norge med å digitalisere med å automatisere med å robotisere med å ta i bruk nye gode løsninger
og staten bidrar
vi har et godt samarbeid med KS og kommunesektoren for å sørge for at vi får på plass bedre og smartere løsninger sånn at vi kan bruke de kloke og varme hendene der vi trenger de
<INAUDIBLE> at statsråden bekrefter at regjeringa bruker strammere økonomisk handlingsrom for å presse frem ennå mer effektive løsninger i kommunesektoren en sektor som er veldig vant til å drive omstilling som driver effektivisering og har gode resultater <ee> på det
jeg mener at det er feil medisin som jeg har argumentert for i mitt <ee> innlegg
men president jeg er uenig med statsråden når hun hun sier at kommunene forholder seg til økte skatteinntekter fordi at det er umulig for kommunene å forholde seg til framtidige skatteinntekter
dem baserer seg på et anslag fra regjeringa som kjem i året før budsjettåret
dem veit ikke hvor mye mer penger dem fikk før ut i februar året <ee> etterpå
det dette er penger du ikke kan planlegge drift for som er hovedoppgaven til <ee> til kommunene
derfor har også mange kommuner på klokelig vis enten satt av penger til framtidige utfordringer eller betalt ned gjeld
men det er ikke en klok måte å styre <ee> kommunene på president
så spørsmålet hvordan vil <ee> statsråden sørge for et økt handlingsrom for kommunene på varige inntekter og ikke bare basere seg på engangspenger
<ee> president jeg tror jeg har litt problemer med å forstå <ee> spørsmålet
denne regjeringen har altså gjennom solide kommuneopplegg nå siden totusenogtretten <ee> bidratt til vekst i kommunesektoren to komma én prosent mot altså én komma åtte i de rød-grønne årene
så er det slik at skatteinntekter varierer
det gjorde de under rød-grønne år som jeg kjenner veldig godt fra min tid som byrådsleder i Bergen
det gjør de også <ee> under denne regjering
men dette vet kommunene
dette forholder de seg til
det økonomiske handlingsrommet baserer seg ikke på at det er noe mål å stramme inn kommuneøkonomien i seg sjøl men det er et mål å stramme inn pengebruken
det er et mål å ha et mer nøytralt opplegg <ee> basert på at vi nå ser pilene peker i riktig retning rekordlav ledighet større sysselsetting
dette er kjempeviktig
og det er ikke så veldig lenge siden vi sto i denne sal og var ganske fortvilt på tvers av partigrensene fordi vi så altså hva oljeprisfallet gjorde med enkeltpersoner med familie og med lokalsamfunn
vi har altså måttet sette inn virkemidler
de har virket
da må vi òg ha en mer nøytral pengebruk
da er neste replikant <ee> Heidi Greni
president regjeringa hadde på høring forslag til revidert distriktsindeks
forslaget har <ee> <ee> blitt|1 møtt med klare innvendinger blant anna ifra KS og ifra mange fagpersoner
ny distriktsindeks legges ikke til grunn for fordeling av|1 distriktstilskuddet for tjuenitten men kom i kommuneproposisjonen heter det at ny distriktsindeks vil bli lagt til grunn ved forhandlinger med ESA om revisjon i ordninga med differensiert arbeidsgiveravgift
ja president det er altså slik at representanten kjenner til <ee> motstanden mot distriktsindeksen fordi denne regjering i motsetning til den rød-grønne altså har lagt frem distriktsindeksen for <ee> fylkene og for KS
det har ikke vært gjort tidligere
derfor så er vi kjent med motstanden
jeg mener at den nye indeksen i større grad og den er også faglig fundert tar innover seg det som er distriktsutfordringer
det er ikke alt som er distriktsutfordringer
levekårsutfordringer er for eksempel ikke distriktsutfordringer
det er noe store byer <ee> opplever <ee> kanskje i ennå større grad enn distrikter
men den tar opp i seg viktige distriktsutfordringer som vi skal ta på alvor
og så har vi sagt vi må se på konsekvensene før vi innlemmer den i <ee> kommuneøkonomien og derfor så har vi varslet at det ikke blir gjort før neste år
da er neste replikant Willfred Nordlund
president Høyre og Fremskrittspartiet og KrF begrunner altså i komiteens innstilling tvangssammenslåinga av Finnmark og Troms med at fylkene er Norges viktigste utenrikspolitiske interesseområde
da må man kanskje anta det at det snart er Innlandet altså Hedmark og Oppland som er det viktigste innenrikspolitiske interesseområdet
men regjeringa fastslår altså sjøl i nordområdestrategien for totusenogsytten at det er nordområdene som er Norges viktigste utenrikspolitiske interesserom
og det har jo bakgrunn med de mulighetene som ligger i Arktis de mulighetene som vi har i Svalbard både <INAUDIBLE> det kommer til økonomisk vekst når det kommer til forskning innovasjon og andre utviklingsmuligheter i nord
ja president det er ingen varsel om at vi legger om nordområdestrategien men vi kan legge om måten vi jobber på med nordområdepolitikk
<ee> og det avhenger jo litt av hva som skjer i nordområdene hvilke grep for eksempel det nye fylket i nord tar
<ee> det er jo et forslag som representanten sikkert kjenner til fra forhandlingene på Gardermoen <ee> om at man faktisk styrker nordområdesatsingen i nord i fylkeskommunal regi
jeg mener det kan bidra til at vi også flytter over nasjonale oppgaver til regioner som <ee> nettopp bor i dette området som har kompetanse på det
og det vil òg gjøre den <ee> det arbeidet mye <ee> <ee> mye sterkere
da er neste replikant representanten Karin Andersen
<INAUDIBLE> president men kanskje litt oppsiktsvekkende at statsråden ikke kan avkrefte at Finnmark og Troms er utenrikspolitikk for det er jo det flertallet i komiteen har sagt
men jeg vil gi statsråden mulighet til å <ee> gå inn i ordningen med <ee> statlig toppfinansiering for særlig ressurskrevende tjenester
det er tjenester til noen av de i samfunnet som ikke kan snakke for seg sjøl
men <ee> det er ny kvalitetsforskrift nå og regjeringens arbeid for at flere skal skrives ut tidligere gjør at kommunene får et svært komplisert arbeid med mange av disse brukerne
og jeg går ut ifra at man mener at dette skal skje på kvalitetsmessig vis forsvarlig helsemessig og det er altså <ee> kompetanse på nivå med sykehus og bemanning som en hel sykehjemsavdeling rundt noen av disse pasientene
og det krever veldig utstrakt koordinering av disse tjenestene
dette er altså <ee> oppgaver som da kommunene nå tydeligvis ikke skal få lagt inn i den kommunale egenandelen og det kan bety ganske mange millioner
<ee> president dette er jo vedtak som er fattet for lenge siden og som kommunene er veldig godt kjent med
dette er <ee> krevende det vet jeg veldig godt
og det sier seg sjøl at jo større og mer robust en kommune er ja jo bedre er man òg i stand til å håndtere nettopp denne type pasienten
de er altså utskrivingsklare
de skal ikke lenger være på sykehus
de skal ikke være i behandling i sykehus
de skal hjem i kommunene sine
vi har god konsultasjon med KS på dette området og det er mange krevende forhold og selvfølgelig skal <ee> kommunene kompenseres for de nye oppgavene de får
<ee> det er det ingen uenighet om
så så diskuterer vi på hvilken måte dette skal gjennomføres
ja president hvis det betyr at statsråden ser at det er behov for å gå igjennom denne ordningen nå med grunnlag i de nye og utvida oppgavene kommunene har på dette området så er jeg glad for det
for det er klart hvis du skal drive dette arbeidet på den kvaliteten som må til for disse pasientene som må du drive utstrakt koordinering
du må drive må sjekke at alle de fagpersonene med spesiell kompetanse som må til er på plass og er sertifisert
det er store utgifter det er millionutgifter som i dag for mange kommuner nå ikke dekkes av denne ordningen og det er svært krevende
og det blir jo ikke for å si det sånn færre pasienter eller de blir verken yngre eller friskere av om man slår sammen kommuner
<ee> så det hjelper nok ikke så fryktelig mye for mange av disse kommunene som er store arealmessig fra før og sliter med dette
men det er positivt hvis statsråden nå kan bekrefte at regjeringa ser på denne finansieringsordningen i lys av kvalitetsforskriften og de andre nye påleggene som kommunene nå <INAUDIBLE>
<ee> president <ee> <ee> det jeg sa var at vi er i konsultasjon med KS for å diskutere måten vi jobber med dette på
det er viktig
og så er jeg er helt uenig i at kommunestørrelse ikke har noe å si her
det er helt klart at en kommune som har ansatte som har kompetanse til å jobbe med dette står i en helt annen situasjon enn kommuner som ikke har det
og neste taler er Olemic Thommesen
Thommessen vær så god
president Høyre ønsker en distriktspolitikk som gir gode rammer for vekst og velferd over hele landet
og skal vi lykkes i det så må vi satse på enkeltmennesket og gi best mulige rammer for god livskvalitet utfoldelse og skaperkraft
gode tjenester i kommunene er en viktig del av dette
og svært mye er også bra i Distrikts-Norge
næringslivet går så det suser sysselsettingen er god og hovedinntrykket fra mange kommuner er at det jobbes veldig godt
kommuneøkonomien under denne regjeringen har også hatt en fin utvikling og antall kommuner på ROBEK-lista er svært svært lav
men det er nettopp i gode tider at det er viktig å ta grep og gjøre de om omstillingene som er nødvendige for å sikre gode velferdstjenester også i fremtiden
og utfordringene ja de er der
alderssammensetningen i befolkningen vil bli en utfordring i årene som kommer og er det allerede mange steder hvis vi ikke klarer å få flere unge til å bosette seg i distriktene
og de kommunale fagmiljøene i mange kommuner er små og kanskje ikke godt nok konkurransedyktige i kampen om å få de best kvalifiserte arbeidstagerne
og behovet for de beste er like stort i bygda som det er i byen
det er derfor positivt å konstatere at et flertall i Stortinget ser behovet for en fortsatt frivillig basert kommunereform
kommunereformen er politisk sett krevende
den handler om identitet følelser og sammensatte problemstillinger
det er klart det er enklest å være imot
spørsmålet er bare om vi ved å vegre oss for upopulære og krevende standpunkter og beslutninger nå i det lange løp også <ee> utfordrer neste generasjons velferd
kortsiktighet kan være et problem hvis man bare ser fra valg til valg
reformen som ble gjennomført i forrige periode var en god start
hundre og nitten kommuner ble til førtisju
basert på frivillighet må det sies å være et godt resultat
men vi er ikke i havn
dessverre ser vi at mange små kommuner ikke har gått videre i arbeidet med å finne sammen
over hundre og tjue kommuner har under tre tusen innbyggere og nesten halvparten av landets kommuner mindre enn fem tusen
for når eksempelvis en ung familie vurderer å flytte ja så er de kommunale tjenestene viktige
og når en arbeidssøker leter etter jobb ja så vil han se eller hun se etter hvor det er gode og robuste fagmiljøer og utvikle seg videre i innenfor sitt fag
en fortsatt utvikling mot sterkere og færre kommuner er derfor nødvendig
vi kan ikke stenge døra for dette nå og det er svært positivt at regjeringen viderefører de fleste av de økonomiske insentivene for at reformen skal gå videre
for oss som ønsker en reform <ee> forts at den skal fortsette er det i denne sammenheng litt overraskende at Arbeiderpartiet er med i merknader som problematiserer fylkesmennenes arbeid med reformen
det kan vanskelig hevdes at fylkesmennene har <ee> drevet noe utilbørlig press mot kommunene som ikke har ønsket å slå seg sammen
og positiv rådgivning og erfaringsformidling fra de sammenslåingsprosessene som har vært må hilses velkommen eller kanskje faktisk også være forventet <ee> at fylkesmennene skal kunne stille opp med
komitéflertallets tilnærming til dette vitner om en berøringsangst til kommunereformen som kanskje er forståelig sett fra Senterpartiets synspunkt men som er litt skuffende å konstatere fra Arbeiderpartiets
det er også i den sammenheng skuffende å se at representanten Sivertsen ikke var innom dette i sitt innlegg her i salen
jeg ser hvert fall frem til behandlingen av statsbudsjettet og forventer at Arbeiderpartiet vil være tydeligere i den sammenheng
president det er i gode tider vi må gjøre nødvendige omstillinger
kanskje er det det vi nå står overfor
vi må manne oss opp til å gå gjennom dette videre
da er neste taler Jon Engen-Helgheim
president norske verdier skapes i distriktene og det har denne regjeringen tatt på alvor
ved fjorårets valg stod vi overfor et veiskille der framtidens arbeidsplasser i distriktene ble sikret
Norge har ikke råd til dårligere veier og høyere skatter spesielt ikke i distriktene
kostnaden av et rødt regjeringsalternativ ville vært usikre arbeidsplasser og fraflytting
med vår kommunepolitikk gjør vi Norge mer tilgjengelig ikke bare for nordmenn men for turister for handel og næring
dette gjøres ikke ved skattereduksjoner alene
det er helt avgjørende at by og distrikt bindes sammen med en god infrastruktur
veiene må bli bedre og tryggere og det må være gode jernbaner broer og ferjer
FrP og regjeringen beviser med kommuneproposisjonen tjuenitten at vi fører en politikk som tar vare på Norges fremste verdiskapere de som gir grobunn for vekst verdier og næring
vi trenger bønder oppdrettsnæringen industri og hoteller
den dagen arbeidsplassene forsvinner fra distriktene så mister vi en stor del av vår identitet
vi mister tilgang til natur
vi mister historie kulturarv turisme og viktige inntekter
og her spiller både skatter samferdsel og gode tjenester en viktig rolle
Norge er et langstrakt land med lav befolkningstetthet
når både befolkning og næringsliv er spredt over store avstander kreves det et veinett som er konstruert slik at befolkningen og varer kan transporteres effektivt sikkert og miljøvennlig
alle veier i Norge skal utbygges og drives i henhold til fastsatte standarder
dette skal inkludere et høyhastighetsveinett som binder byer og landsdeler sammen på en effektiv sikker og miljømessig måte
en slik <INAUDIBLE> utbygging må inneholde løsninger som leder trafikken utenfor byene noe som reduserer behovet for sterke restriksjoner på veitrafikken i byområder
kanskje økte skatter og forfall av veier ikke merkes så godt i Oslo der tross alt Vedum og Støre <ee> ferdes mest der bedrifter er eid av utenlandske selskap og der folk flest tar T-banen
men økte skatter og dårlige veier utgjør en stor forskjell for familieeide bedrifter oppdrettsnæringen hotell og andre næringer som er drevet i generasjoner og som ser på sine ansatte som sin familie
ekte norske verdier skapes i distriktene ikke i Oslo
dessverre har Arbeiderpartiet gjort en god jobb når de har malt fjeset på de rikeste i samfunnet på formuesskatten men jeg vet hvem som blir rammet hardest av denne skatten
det er norskeide solide bedrifter og gårdseiere som ivaretar historie og arv
til syvende og sist så er det snakk om de som skaper arbeidsplasser de som gjerne betaler skatt men som ikke har råd til å bli trippelbeskattet
FrP og regjeringens kommunepolitikk skal styrke distriktene
når vi møter bedrifter peker de på at de ikke overlever en eiendomsskatt som fortsetter å øke om formuesskatten stiger og veiene <ee> til bedriftene forfaller
det er mange som er urolige for hva konsekvensene av en rød politikk og en rød regjering vil være
en god infrastruktur styrker ikke bare distriktene men gjør også at vi raskt og effektivt kan transportere varene vi selger ut av landet
det styrker oss også i den globale konkurransen
heldigvis vet innbyggerne hva de får med denne regjeringen
Norges økonomi blir mer forutsigbar med oss
vi vil si takk til de som skaper arbeidsplassene
vi vil fortsette å jobbe med de med å redusere skattene
og vi vil sørge for at norskeide bedrifter fortsetter å ha muligheten til å være nettopp det
dommedagsprofetier over regjeringens distriktspolitikk har vært mange
og disse påstandene har vi hørt i alle kommunedebatter fra alle medier og ikke minst fra Senterpartiet og venstresiden i norsk politikk
dommedagsprofetiene er gjort til skamme og denne regjeringen har levert svært gode resultater for distriktene
distriktene er styrket og næringslivet er i vekst
aldri har kommune kommuneøkonomien vært bedre
hjørnesteinsbedriftene heier på oss
landbruket går så det suser
og aldri før har samferdsel hatt så høy prioritet
president Senterpartiets fremste allierte Arbeiderpartiet og SV ønsker en vesentlig økning av skatter og avgifter
derfor er den reelle forskjellen for <INAUDIBLE> distriktene med en FrP- Høyre- og Venstre-regjering og en regjering ledet av de <INAUDIBLE> rød-røde meget stor
da er nes <qq> neste taler Stein Erik Lauvås
Lauvås vær så god
<ee> kommunene det er krumtappen i vårt velferdssystem og kommunene har opp gjennom åra fått et stort ansvar <ee> for å gi innbyggerne tjenester så å si fra vugge til grav
og det handler om <ee> barnehager nå også med en <ee> norm
det er <ee> skole fra første til tiende klasse
det er legetjenester hjemmehjelp sykehjemsplasser
det er omsorgsboliger
det er kulturtilbud som for eksempel bibliotek og til å sørge for gode vann- og avløpssystem
og president disse tjenestene de styres jo overordna av <ee> lokale folkevalgte som prioriterer og setter målsetninger for sin kommune
og når lokalpolitikerne har sagt sitt så står det dyktige ansatte i kommunene og skal levere tjenestene i praksis
det er de ansatte som går på jobb hver dag året rundt <ee> som er <INAUDIBLE> selve navet i kommunenes tjenester
og uten dyktige og engasjerte ansatte så kunne ikke disse tjenestene vært levert slik de blir
så vil det alltid være en diskusjon president om hvor mye penger vi kan bruke på kommunene
hva er det riktige nivået på pengebruken sett opp mot de oppgavene som både vi på Stortinget og vi som innbyggere forventer at blir levert
vi som samfunn vi har jo lagt opp til at kommunene skal levere på en rekke områder i hverdagen og da må det også følge med en fornuftig sum penger
<ee> og fordelingen må også være fornuftig slik at prinsippet hvert fall Arbeiderpartiets prinsipp om at det skal være likeverdige tjenester uavhengig av hvor i landet man bor kan bli fulgt opp av kommunene
og derfor president så ser Arbeiderpartiet at kommunesektoren må styrkes økonomisk for at målsettingene kan være mulig å nå
regjeringas opplegg for kommuneøkonomien slik som foreslått for tjuenitten den er rett og slett ikke god nok dersom ambisjonene skal følges opp innen skole barnehage helse og omsorg
og derfor så mener vi at det er nødvendig å øke inntektene til kommunene med opp mot fire milliarder kroner for tjuenitten
og en slik økning ville jo selvsagt ikke løse alle økonomiske problemer i alle kommuner <ee> i hele Norge
men det løfter i hvert fall nivået såpass at våre lokalpolitikere får et gunstigere utgangspunkt for å gi innbyggerne et godt og fornuftig tjenestetilbud og ville også bidra til å gi de ansatte bedre forutsetninger
det må penger på bordet
<ee> dessverre så er ikke en god kommuneøkonomi for tjuenitten blitt prioritert av regjeringen
sjøl om vi stadig får høre lange skrytesalver fra regjeringa og representanter ifra Høyre og FrP om en kraftig og god kommuneøkonomi så er det jo ganske enkelt ikke det det er president
sjølskryt er det og det er også feil fra regjeringen og Fremskrittspartiet de påstandene de kommer med
tallene fra regjeringa sjøl bekrefter jo at dette selvskrytet ikke holder vann eller mål
<ee> og de tilbakemeldingene vi får fra lokale politikere bekrefter jo heller ikke dette enorme selvskrytet vi får servert ifra statsråder og regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet
<ee> dersom Høyre og Fremskrittspartiet hadde hatt rett i sine påstander om en usedvanlig sterk kommuneøkonomi så ville vel ikke da fler og flere kommuner de siste fire åra vært nødt om til å innføre eiendomsskatt
disse kommunene som har innført eiendomsskatt <ee> de har gjort det for at det var tvingende nødvendig slik som for eksempel Eidsberg kommune i Østfold har måttet gjøre
<ee> for hvis ikke så hadde ikke hjulene gått rundt ifølge ordføreren som for øvrig kan jeg informere om er en relativt dyktig ordfører fra Høyre
faktum er <ee> president at for tjueatten nitten så ville ikke kommunene oppleve noen reell vekst i de frie inntektene
og når fordelingen kommer til høsten så er jeg jo stygt redd for at svært mange kommuner <ee> vil oppleve at de i praksis må kutte <ee> i tjenestene