scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og i de her dagene så ser de at stadig flere her i landet tar til orde for å melde ut Norge av EØS og <INAUDIBLE> erstatte det med handelsavtaler inn mot et EU som har store interne utfordringer
samtidig spør mange om hvilket USA vi vil få etter valget av Trump som president
det vi har sett i form av ulike Twitter-meldinger for å si det litt diplomatisk er svært interessant og til dels utfordrende å ta til seg
når vi samtidig ser at de geopolitiske utfordringene i verden kommer nærmere og nærmere oss så blir det spennende å se om vi klarer å løse det her sammen eller om vi blir tvunget til å løse det hver for oss
all erfaring viser at et Norden og et Europa løser de beste oppgavene sammen gjennom å ivareta demokratiske verdier og prinsipper
og i dag så <INAUDIBLE> utfordres Europa nettopp på det
vi ser at det er en større usikkerhet om u EU på lenge
Storbritannia på vei ut av bre er vei ut og brexit har ført til exit-diskusjoner i mange land der høyrepopulistiske partier og EU-motstandere stadig vinner terreng
Trump med sitt mantra make USA great again har fått sine altfor mange tilhengere i i Europa
neste taler er representanten Michael Tetzschner deretter Gunvor Eldegard
vi kan glede oss over at vi har et velutviklet politisk parlamentsamarbeid gjennom Nordisk råd
syvogåtte|åttisyv av medlemmene i de nordiske nasjonalforsamlingene deltar og utvikler personlige relasjoner over år som gjør at det nordiske samarbeidet får en struktur og ikke bare blir henvist til løsrevne initiativer
det skal vi glede oss over
for det første det politiske og departementale samarbeidet fungerer godt som jeg nevnte men de nordiske faste institusjoner gjør det ikke
evalueringer i den grad det gjennomføres får begrensede konsekvenser
to det brukes for mye ressurser på sideaktiviteter som ikke direkte har sporbar nytte for nordiske borgere
tre de nordiske skattebetalere bidrar med over i én milliard i året
og det er de løpende utgifter årlig i tillegg har vi de indre ressursene som brukes i hvert enkelt departement og de enkelte land
og vi mener at det bør kunne stilles skarpere krav til resultatene og det kan også president reises som en problemstilling at om Norge skal dekke nesten en tredjedel av utgiftene
og videre så er det min <INAUDIBLE> at at viljen til å prioritere ikke er velutviklet og at reformene kunne være dristigere
jeg tror vi fremover må si at organisasjonen under Nordisk råd må være forberedt på at nye satsinger må finansieres gjennom effektivisering eller omprioriteringer
men la allikevel dette innlegget klinge ut med en bekjennelse av troen på det sterke nordiske politiske samarbeidet
sammen <INAUDIBLE> så utvikler vi relasjonene til også de nye selvstendige land i Baltikum et samarbeid som blir utrolig viktig i den tiden vi står foran og som har noen illevarslende tegn om instabilitet
neste taler er representanten Gunvor Eldegard deretter Margunn Ebbesen
neste taler er representanten Margunn Ebbesen deretter Jorodd Asphjell
nordområdene vår viktigste utenrikspolitiske satsingsområde og er av stor betydning for Norge både sikkerhetspolitisk og økonomisk
regjeringa har styrka nordområdesatsinga fra to komma sju milliarder til i tyveseksten|tjueseksten til tre komma fire milliarder i tyvesytten|tjuesytten
det er naturlig president å trekke inn regjeringas nordområdesatsing i debatten rundt arktisk for nordområdene er en del av Arktis
skal vi klare å vise at vi tar på alvor det arktiske arbeidet og utviklingsmulighetene må vi òg vise at vi gjør en god jobb på eget område
Norges posisjon har vært|1 sterk og er sterk i det arktiske samarbeidet
Norge har lange tradisjoner i polare strøk og store ressurser og aktivitet
regjeringa jobber godt med å videreføre Norge sterke rolle i utformingen av Arktis politikk og det er mykje|mye som har skjedd hvor Norge har vært|1 et NAV i det arktiske samarbeidet
bakgrunnen for opprettelsen av Arktis-delegasjonen i sin tid var å få økt oppmerksomhet og kunnskap om Arktis i Stortinget
det er økende interesse for arktisk menn òg for nordområdene både i de arktiske landene men òg i en lang rekke land utenfor og da er det viktig at Stortinget er godt oppdatert om arktisk politikk
og president det kan konstateres at det arktiske samarbeidet er i stadig utvikling
Arktisk råd som har sitt tyveårsjubileum|tjueårsjubileum i fjor er viktig men òg arktisk delegasjon her på Stortinget og arktisk parlamentarisk samarbeid bidrar
delegasjon på Stortinget er aktiv både ved å arrangere møter her på Stortinget rundt i landet og delta på viktige aktivt på viktige arenaer utafor landets grenser
våres delegasjonsleder er òg leder for den arktisk parlamentarikerkomité og bidrar aktivt i arbeidet
han jobber aktivt for implementering av slutterklæringa fra den tolvte arktiske parlamentarikerkonferansen som blei arrangert i Ulan-Ude sist sommer
samarbeidet mellom medlemslandene fungerer godt president
det er nødvendig òg å kommentere forholdet til Russland
internasjonalt samarbeid som inkluderer Russland bidrar til å sikre en fortsatt stabil utvikling i regionen
Norge har ønska et godt og nært forhold til Russland bygger på gjensidig nytte og respekt for grunnleggende internasjonale regler men vi står sammen med våre allierte og våre partnere i Europa om vår reaksjon overfør Russland etter deres|1 handlinger overfor Ukraina
til tross for det har vi et godt samarbeid med Russland spesielt innafor søk redning forsvarlig forvaltning av fiskeriressursene i de nordlige havområdene og atomsikkerhet
Barentssekretariatet er styrket og ikke minst har vi et godt folk-til-folk-samarbeid
jeg har lyst til å ta med meg president den nye avtalen som nå gjøres i forhold til Neiden når man inngår en ny grenseavtale med Neiden
den er òg viktig for både nårs norske mennesker og russiske mennesker
neste taler er Jorodd Asphjell deretter Irene Johansen
Asphjell vær så god
først så gratulerer til Frank Bakke-Jensen som ny samarbeidsminister
som formann i utvalget for kunnskap og kultur i Norden så har jeg hatt gleden av å kunne delta i det nordiske samarbeidet nå i flere år
utvalget som består av atten medlemmer fra alle de nordiske land og som har ulike partitilknytninger har igjen i åra som hvert fall jeg har vært leder hatt et meget godt samarbeid om ulike spørsmål
i et tett samarbeid mellom de nordiske landene er viktig og må og skal ha høy prioritet fra de ulike regjeringene slik at det her samarbeidet kan utvikles enda bedre i åra som kjem|kommer framover
Norden med sine cirka seksogtyve|tjueseks millioner innbyggere er et av verdens mest integrerte samfunn og økonomier
derfor er et sterkt og tett samarbeid med de nordiske landene viktig for blant anna norsk verdiskaping og sysselsetting
det er viktig for vår økonomiske omstilling og konkurransekraft i et stadig større internasjonalt marked og globalisering
president utvalget for kunnskap og kultur i Norden arbeider med mange viktige saker innenfor id innenfor kultur utdanning og forskning som bidrar til å knytte våre land enda tettere <INAUDIBLE>
<INAUDIBLE> samarbeid med Nordisk ministerråd er viktig med tanke på å forankre saker i mellom parlamentarikere fra hele Norden og de ulike regjeringene
noen av sakene vi har blitt enige om både små og store er at Ministerrådet blant anna har bevilga fem hundre tusen danske kroner til workshops som omhandler friluftsliv for barn og unge i Norden
nordisk kulturell skolesekk hvor Ministerrådet avsetter søkbare midler i tyvesytten|tjuesytten for å fremme nordisk kultur i skolene
og under hovedsesjonen tj i København i november tyveseksten|tjueseksten hadde utvalget for kunnskap og kultur et fellesmøte med de nordiske kultur- og utdanningsministrene
her fikk parlamentarikere fra hele Norden drøfte viktige områder og saker som utvalget er opptatt av med de enkelte ministrene
det her er av gjensidig nytte og viktig for å få framdrift i enkelte saker og eventuelt avklare ulike synspunkt
president noen av de sakene vi arbeider med er blant anna frafall <INAUDIBLE> i et felles nordisk utfordring som utvalget vil jobbe med fremover knytta til spesielt da frafall i videregående skoler
oversettelse av blant anna litteraturprisen
altså litteraturprisene vi bruker ut utrolig mye penger både på å nominere bedømme og en prisgalla men vi har ikke råd til å måtte sette av nok penger til å få det her oversatt til de nordiske språk
og det en sak som vi ønsker å løfte opp og fram så at de her verka kan bli lest av et stort publikum i hele Norden
ennå er jo både grensehinderspørsmål vi har også kuttesamarbeid tyvetretten|tjuetretten tyvetyve|tjuetjue tyve|tjue Nordisk ministerråd sin strategi
vi har Internasjonalt Samisk Filminstitutt <INAUDIBLE> norske regjeringa satser betydelig penger på men som ikke har fått løfte av Sverige og Finland på samme område
vi har nordisk ungdomsfilmfestival i Tromsø hvert år hvor den nordiske ungdommer kjem|kommer sammen i workshop og jobber
her har vi også en utfordring for å få en god finansiering
så jeg håper på et godt og nært samarbeid med den nye samarbeidsministeren for å løse viktige spørsmål for alle som bor i Norden
da er neste og siste inntegnet taler representanten Irene Johansen
president nok en gratulasjon til den nye samarbeidsministeren og europaministeren begge deler like viktig
nordisk samarbeid bør bli mer effektivt synlig og gi oss en merverdi sa representanten Sylvi Graham og det kan man jo ikke være imot
felles minner om det å være sukkerbarn avhengig av hvilket land som hadde det billigste sukkeret gjør at vi har et helt spesielt forhold til svenskene
så vi har litt å gå på der i forhold til hvordan vi skal legge til rette for samarbeid også på Stortinget
Nordisk råd kalles av enkelte for et supperåd der ingenting skjer tross mange vedtak
mitt inntrykk etter ett år i Nordisk råd er at det ryktet er ufortjent
her er det mulig å fremme gode samarbeidsprosjekter og konkrete saker innafor et bredt spekter av områder
og jeg har lyst å nevne et par eksempler
jeg sitter i noe som kalles holdbarhetsutvalget kaller jeg det et utvalget for et holdbart Norden
et forslag som fikk stor tilslutning i utvalget og som jeg håper at regjeringene i Norden vil tiltrå også
det ville virkelig få fart på å få ned klimagassutslippene fra transport i Norden og være et bidrag til mobiliteten på tvers av grensene
jeg var også med på et møte med transportministrene før jul og jeg hører at noen noen sier at det tok fryktelig lang tid å få til og det er veldig klar over men vi fikk det til
og det syns jeg er veldig positivt
og det kommer til å gi ny giv inn i arbeidet med det her s et arbeid som også grensekomiteene er opptatt av og som vi skal ha møte med til uka for å få til den satsingen som vi ønsker
arbeidet med det her er dermed ikke gjort
vi er nødt til å stå på videre akkurat som her i Stortinget når vi vil ha noe igjennom
så jeg ser positivt på det nordiske samarbeidet videre
dermed er debatten i sakene tre fire og fem avsluttet
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid er anledning til inntil seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som få måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på m inntil tre minutter
første taler er representanten Else-May Botten deretter Ingunn Foss
ja president la meg først få takke KrF for å ha fremma en viktig sak
det kastes nemlig altfor mykje|mye mat her i landet
anslagsvis så kastes det to hundre og sytten tusen tonn mat som kunne ha vore|1 ete|ett
tall fra tjuesytten viste at vi kasta hundre og nitti tusen brød kvar einaste dag
det her er først og fremst et stort etisk problem og ei enorm sløsing med ressurser
det er òg et stort paradoks at mens vi diskuterer og iverksetter tiltak for å redusere klimautslippa i landbruket så tilsvarer klimautslippa for maten er kasta utslipp fra tre hundre og femogsytti|syttifem tusen biler
et av FNs nye bærekraftsmål er at matsvinn skal reduseres med femti prosent innen tjuetretti
for å lykkes med det her så må mange ulike tiltak iverksettes i hele verdikjeden
matbransjen har et betydelig ansvar for å redusere matkastinga og her skjer det allerede mykje|mye positivt
innafor ForMat-prosjektet som er næringslivet sin egen satsing for å forebygge matsvinn skjer det mykje|mye bra
før jul så var jeg sammen med NorgesGruppen og besøkte Matsentralen her i Oslo
Matsentralen sikra at at fullverdig overskuddsmat fra dagligvarehandelen kjem|kommer frivillige organisasjoner til gode som deler ut mat til vi vanskeligstilte
sentralen er et veldig godt eksempel på hva som kan komme ut av et samarbeid mellom dagligvarebransjen matindustrien frivillige organisasjoner og kommunale instanser
jeg er glad for at vi gjennom budsjettbehandlinga i Stortinget har sikra fem hundre tusen kroner i økte bevilgninger til til matsentralen selv om det ikke ble økt med en million slik Arbeiderpartiet foreslo
ifølge aktørene vi snakka med er det ingen tvil om at disse|1 her pengene vil komme svært godt med
for Scandic tilsvarer det her besparelser på åtte millioner kroner
på melkekartongene fra Q-meieriene kan vi lese om n om nye og spenstige forslag om hvordan|1 melkesvinnet kan reduseres forslag som har kommet opp i samarbeid med Ungt Entreprenørskap
som privatpersoner kan vi òg gjere mykje|mye mer
og vi må alle ta tak for å kutte matsvinnet ikke minst heime|hjemme på kjøkkenet vårt selv
for mange både privatpersoner og næringslivet dreier det seg ofte om kunnskap og holdninger
Stortinget har bedt regjeringa om å utarbeide en avfallsmelding og vi forventer også at tiltak for å redusere matsvinn skal være en del av den her meldinga
en samla komité slår fast at det her blant anna må adresseres hvordan kommuner kan håndtere a matavfall på en best mulig måte
Stortinget ber også regjeringa om å utrede hvordan|1 datostemplinga på matvarer kan forbedres for å redusere matsvinn
og sist men ikke minst det må utredes om det er behov for å gjøre noe med lovgivinga på det her området
i Frankrike er det vedtatt lovgiving som bidrar til at dem store dagligvarekjedene i steden for kaste mat donerer mat som et <INAUDIBLE> som er spiselig
gjennom lovverket oppmuntres det til virkemidler fra hele matbransjen for å forebygge matsvinn
spesielt ja spiselig mat skal ikke bli gjort uegna til forbruk
det er en samla komité som man har vi også her i landet vurdere lignende virkemidler da det kan gi en mer betydelig og varig reduksjon i matsvinnet
så jeg legger fram det forslaget som komiteen har i forhold til det her og så vil jeg òg signalisere at Arbeiderpartiet er interessert i å støtte Miljøpartiet De Grønne sine tre forslag som er lagt på bordet i dag
da har representanten tatt opp de forslagene hun selv har referert til
neste taler er representanten Ingunn Foss deretter Line Henriette Hjemdal
først vil jeg få lov til å benytte anledningen til å takke Kristelig Folkeparti for å ha satt fokus på ei viktig sak og en stor samfunnsutfordring som vi|vi håper at både forbrukere og dagligvarebransje og næringsmiddelindustri sammen kan klare å gjøre noe med
president det er stor enighet om at problemstillingen rundt matkasting må tas på alvor
i Norge ble det kasta flere tusen tonn spiselig mat hvert år og verdien av det er anslått til å være cirka tjue milliarder kroner
forslagsstillerne viser au til at FN har estimert at man kaster omtrent en tredjedel av maten som produseres
produksjon av mat fører au til klimagassuts utklipp og matkasting fører dermed au til unødvendig klimagassutslipp
president alle er som sagt enige om at matkasting er et problem som en må gjøre noe med og det gjøres allerede en rekke ting for å bedre situasjonen
sammen med klima- og miljøministeren fiskeriministeren helse- og omsorgsministeren og barne- og likestillingsministeren undertegna tidligere landbruks- og matminister en samm og en samla matbransje i totusenogfemten en intensjon om reduksjon av matsvinn
heile bransjen er med på samarbeid heilt ifra primærnæring til forbrukerleddet
formålet med intensjonen er å styrke samarbeidet mellom styresmaktene og aktørene i heile matkjeden for å redusere matsvinn
intensjonsavtalen vil gjelde til den blir erstatta av en konkret bransjeavtale når det foreligger tilgjengelig in statistikk og indikatorer som kan gi grunnlag for konkrete reduksjonsmål
intensjonsavtalen er et godt utgangspunkt for et bredere samarbeid med heile verdikjeden i matbransjen om hvordan arbeidet med å redusere matsvinn og øke ressursnyttelsen kan utvikles videre
president regjeringa støtter bransjens egen organisasjon for forebygging Matvett som har virka siden totusenogtolv
Matvett har flere informasjonstiltak blant annet matvett dott no og matsvinn dott no og prosjektet ForMat som ble gjennomført fra totusenogti til totusenogfemten førte til femogtjue|tjuefem prosent reduksjon av matkasting
og gjennom dette prosjektet så har matbransjen au gjort en rekke tiltak i forbindelse med datomerking
president Landbruks- og matdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet finansierer au mye av Forskningsrådet sitt BIONÆR-program
i totusenogseksten har LMD bidratt til dette programmet med cirka hundre og nitti millioner kroner
programmet støtter for eksempel forskning på sensorteknologi bruk av roboter for mer miljøvennlige prosesser for å redusere matsvinn
og i tillegg til BIONÆR-prosjektet vil midler fra fondet for forskningsmiddel over jordbruksavtalen være sentrale for å legge til rette for en utvikling av ny teknologi og emballasje som kan redusere matsvinn
president det er kommunene som har ansvaret for innsamlinga av avfall fra husholdningene og Miljødirektoratet har nå fått i oppdrag å vurdere virkemiddel for å fremme utsortering av bløtorganisk avfall og plast
det naturlig at dette følges opp i meldinga om avfallspolitikk og sirkulær økonomi
siden totusenogni så har det vært forbudt å kaste mat i naturen
dette går nå oftest til forbrenning fôrproduksjon eller ko kompostering
og det er au økende interesse for å øke den an den delen som blir brukt til å lage biogass
president LMD har sammen med ForMat-prosjektet og andre deltatt i arbeidet med å legge til rette for etablering av matsentralen som distribuerer spiselig mat som ellers ville bli kasta til mennesker som trenger det i heile Oslo-området
og regjering innførte også fritak for merverdiavgift ved uttak av mat som blir levert vederlagsfritt til veldedige formål fra første juli totusenogseksten
fritaket vil medvirke til å redusere matsvinnet og gjøre det billigere for bransjen å gi mat til mennesker som trenger det snarere enn å kaste det
så president jeg har stor tru på at alt det gode s arbeidet som gjøres vil gi gode resultater og ser fram til utredningene som kommer som følge av forslagene i denne saken
bransjen er allerede i gang godt i gang og forbrukeren som tross alt er de som kaster mest må komme etter
da tar jeg med dette opp de forslagene som her står sammen med de andre partiene og takk
neste taler er representanten Line Henriette Hjemdal deretter Geir Pollestad
Hjemdal vær så god
å spise opp maten sin slik vi alle er oppdratt til å gjøre er ikke bare høflig det er også med å redusere klimagassutslipp
og ved å tilpasse forbruket vårt til det vi faktisk spiser kan vi altså sørge for en mer rettferdig fordeling av maten
å finne de gode tiltakene for å redusere klimagassutslipp er én av vår tids største politiske utfordringer
Kristelig Folkeparti fremmet derfor i høst president forslag som vi i dag debatterer og som en samlet komité stiller seg bak mesteparten av
president matbransjen selv har tatt viktig grep som har ført til tolv prosent reduksjon i matsvinn mellom totusenogti og totusenogfemten
dette er bra dette er viktig men det er ikke nok
jeg ser fram til at bransjeavtalen blir ferdig fram eller ferdigforhandla og forventer at også bransjeavtalen inneholder konkrete mål og tiltak men president jeg tror allikevel også ikke det er nok og at vi framover
derfor har vi fremma forslag om ulike tiltak gjennom hele verdikjeden fra hav og jord til bord fra produsent til forbruker alle ledd og aktører må være med på dugnaden
president det gjøres allerede mye for å få ned matsvinn men vi har fortsatt en lang vei å gå for å nå FNs bærekraftsmål
vi forbrukere er en av de største kildene til matsvinn og vi trenger derfor økt kunnskap om holdbarhet på mat utnyttelse av restene og hvordan vi unngår matsvinn
vi ser at det er holdningsendringer på gang og denne president må du bygge opp under og bidra til å styrke
det er derfor foreslått at det gjennomføres en holdningskampanje som starter allerede i skolen for å lære barn og unge og hvordan de kan forebygge matsvinn
president jeg er derfor glad for at en samelt <INAUDIBLE> komité i dag stiller seg bak forslaget vårt om å utrede en norsk matkastelov
derfor er de åtte hundre tusen som Matsentralen i Oslo har fått fra i for i år og for fjoråret avgjørende viktige penger
for det er slik at vi må legge til rette en effektiv distribusjon av overskuddsmat fra butikker og produsenter ved blant annet da å støtte opp om dagens matsentral her i Oslo for at vi skal klare å nå målet om å redusere matsvinn
men president en stor jobb har vi som forbruker å gjøre
vi vet at det er vi som kaster mest og derfor er holdningsskapende kampanjer viktig i mange fora for at vi skal klare å få nok kunnskap og nye holdninger slik at vi alle er med å redusere matsvinn
president jeg tar med opp de forslag som Kristelig Folkeparti er medforslagsstiller på og også sier at Kristelig Folkeparti støtter forslag tre fire og fem som er fremmet av Miljøpartiet
da har representanten tatt opp de forslag hun selv har referert
neste taler er representanten Geir Pollestad deretter Pål Farstad
neste taler er representanten Pål Farstad deretter Torgeir Knag Fylkesnes
ja president matsvinn er en global utfordring og absolutt ei utfordring å ta tak i i Norge
vi kaster altfor mykje|mye mat først og fremst fordi vi kjøper mer enn vi trenger kjøper mer enn vi burde
trygg mat og matsikkerhet må for all del ikke utfordres men holdbarhetsregimet og hvordan|1 datomerking blir håndtert kan være en årsak til at vi kaster mer mat enn vi strengt tatt burde
jeg sier det kan være en heil del å hente på dette området
derfor er jeg glad for at vi har dette temaet og spørsmålet til behandling og takker forslagsstillerne for at saka er bragt fram
nettopp derfor har jeg vært og er mer opptatt av å følge holdningssporet enn lovreguleringssporet
i dette ligger også en sterkere innsats på å øke forbrukerne sin kunnskap om matsvinn og forebygging av dette
komiteen mener dette bør skje <INAUDIBLE> regi av blant anna Matvett og ForMat som er næringslivet sin egen satsing for å redusere matsvinn gjennom samarbeid med myndighetene
jeg viser også til at en samla komité peker på en forpliktende bransjeavtale bør inneholde en forsterka holdningskampanje retta mot matbransjen og forbrukerne
president jeg mener vi skal være forsiktig å svare på alle utfordringer med lover og lovendringer
neste taler er representanten Torgeir Knag Fylkesnes og deretter Rasmus Hansson
og jeg trur teknologien kan hjelpe oss ut av det problemet
neste taler er representanten Rasmus Hansson og deretter statsråd Jon Georg Dale
Hansson vær så god
president ikke bare er det god folkeskikk å spise opp maten sin det er også god ressursforvaltning
det er jo vanvittig mye
matsvinnkutt er jo også så viktig i verden i et klimaperspektiv og selvfølgelig framfor alt i et matforsyningsperspektiv at FN har inkludert det som et delmål under bærekraftsmål nummer tolv
og bærfa kraftsmål nummer tolv som Norge altså har sluttet seg til er sikre bærekraftige produksjons- og forbruksmønstre
og det betyr at rundt omkring på norske gårder ligger det mengder med grønnsaker på dynga fordi de ikke <INAUDIBLE> oppfyller kosmetiske krav
derfor fremmer altså MDG et forslag som lyder
Stortinget ber regjeringen sørge for at det i utredningen av en matkastelov spesielt vurderes tiltak som hindrer at det i verdikjeden fra produsent til butikk kastes fullverdige matvarer med ukurant størrelse eller fasong
president i arbeidet med å redusere matsvinnet så seiler jo heldigvis nå Stortinget i medvind
frivillige organisasjoner og næringslivet satser aktiv på å redusere matsvinnet fordi det er god folkeskikk fordi det er rettferdig og fordi det lønner seg
Matsentralen i Oslo omfordelte i tjuefemten over én komma fem millioner måltider til vanskeligstilte
og det tilsvarer dessuten en miljøgevinst på fjorten hundre tonn CO2
i Bodø har Miljøpartiet De Grønne fått gjennomslag for å starte etableringen av en matsentral og i Bergen for at det settes av budsjettmidler til opprettelse av en matsentral der
avtalen Kutt matsvinn tjuetjue samler flere aktører som sørger for at hoteller kantine restauranter over hele landet skal kutte matsvinnet med tjue prosent innen tjuetjue
kanskje ikke all verden president men en god begynnelse som vil gjøre det langt lettere for næringslivet å bli underlagt en matkastelov eller andre reguleringer dersom man finner det hensiktsmessig
så registrerer vi at Kristelig Folkeparti ikke har fått komiteens støtte til en holdningskampanje rettet mot privatpersoner
over seksti prosent av matfø matsvinnet er jo i private husholdninger
og forslaget det ene forslaget fire er altså
og så fremmer vi altså et forslag fem som lyder
Stortinget ber regjeringen som ledd i implente implementeringen av FNs bærekraftmål sørge for <INAUDIBLE> at forebygging av matsvinn inkluderes i hovedområdet mat og forbruk i læreplanen for mat- og helsefag i grunnskolen
og så har vi fått signaler om at dette kan vi få støtte til dersom vi omgjør det til oversendelsesforslag og det er greit for oss
så jeg varslet herved at det kan vi gjøre forslag fire og fem
dessuten eller likevel så er det altså viktig å understreke kunnskap som en viktig faktor
hvor mye vet vi egentlig om holdbarhet og bruk av matressursene våre
hvordan får vi mer til å havne i magen og mindre i den grønne posen
når blir maten ferdig gam farlig gammel og så videre
mange av oss har jo vokst opp uten å behøve å tenke på dette og re gjenetablere den kunnskapen i samsvar med Mattilsynet vil bidra til å redusere matsvinnet
neste taler er sta
da antar presidenten at representanten nå tar opp de forslag han selv har referert
og neste taler er representa er statsråd Jon da Georg Dale
statsråd Dale vær så god
det blir replikkordskifte begrenset til seks replikker
første replikant er representanten Else-May Botten
Botten vær så god
ja president <INAUDIBLE> i utgangspunktet ikke tenkt jeg skulle utfordre statsråden så mykje|mye men på slutten her så kom det noe som jeg tenkte var litt viktig å få klarhet i
så det ønsker jeg å få svar på hva statsråden egentlig har tenkt å forholde seg til ut ifra det
statsråd Jon Georg Dale vær så god
ingen fler har bedt om ordet til replikk
replikkordskiftet er dermed omme og vi går tilbake til den ordinære talerlisten
de talere som heretter får ordet de har en taletid på inntil tre minutter
og neste taler er representanten Gunnar Gundersen
Gundersen vær så god
men det kan gjerne være med i den videre vurderinga hva som skal gjøres
og på forslag fem så går vi jo langt inn i et område som helt andre har <ee> ansvar for som Fylkesnes var inne på
så det kan også gjerne være med i vurderingen videre men men vi har ikke oversikt over konsekvensene
så vi kan støtte at det blir fire og fem blir gjort om til oversendelsesforslag og kan se om det får støtte i salen
da har ingen flere bedt om ordet og sak seks er dermed ferdigbehandlet
og etter ønske fra komiteen så vil presidenten foreslå at taletiden vil begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringen
og første taler er representanten Morten Ørsal Johansen som er sakens ordfører og deretter Odd Omland
Johansen vær så god
f aller først så vil jeg få takke komiteen for <ee> samarbeidet i saken
<ee> komiteen har vært <ee> delt <ee> men det har da selvfølgelig utkrystallisert seg et flertall <ee> og jeg må si at engasjementet har vært stort i i denne saken
stortingsmelding åtte tjueseksten tjuesytten har <ee> vært <ee> debattert utrolig og og det har vært|1 det er ei omstridt næring som da har fått <ee> fått debatten
men <ee> vi har da i komiteen behandlet denne saken <ee> grundig og godt og har <ee> kommet fram til ei innstilling som jeg håper blir godt mottatt ifra alle parter
det betyr president at næringa skal gis mulighet til å utvikle seg uten at det går utover dyrevelferden
samtidig er det viktig at de|1 tiltaka som iverksettes ikke er mer rigide og vanskelige enn at muligheten for en bærekraftig utvikling faktisk er mulig
flertallet støtter i all hovedsak stortingsmeldinga
denne endringa gjør at de|1 som driv|driver godt og har drive|drevet godt og driv|driver god dyrevelferd har muligheten til å fortsette å ha gruppehold
de|1 andre må belage seg på endringer i dyreholdet eller finne seg det noe anna å gjøre
med den endringa flertallet har gjort legg|legger vi forholda til rette for at de|1 seriøse og gode aktørene i bransjen på den ene sida og vi sikrer <ee> bedre dyrevelferd på den andre sida
en vinn-vinn situasjon både for bransjen og dyrevelferden
det er sjøl om krava til dyrevelferd nå blir skjerpet viktig å presisere at pelsdyrbransjen er en av de <INAUDIBLE> de dyreholda med best dyrevelferd
strenge krav tett oppfølging og dyktige pelsdyrbønder har bedret dyrevelferd betraktelig de|1 seinere åra
bransjen har sjøl gått i bresjen for å både politianmelde useriøse aktører har fratatt disse Farm-sertifikatet og ekskludert òg useriøse aktører
det er ingen bransje president som følges tettere opp av|1 myndighetene enn pelsdyrbransjen
de|1 har det har vært|1 innført nye forskrifter med formål å bedre dyrevelferden i totusenogelleve
næringa sjøl har en egen handlingsplan for dyrevelferd som på flere områder går mye lenger enn forskrifta
de|1 har òg <INAUDIBLE> arbeidet med å unngå fryktsomme dyr og de|1 har òg innført blant annet obligatoriske helsetjenester med min med minst tre år tre årlige veterinærbesøk
alt dette president for at de|1 skal vise at de|1 er en god bransje som sikrer god dyrevelferd
næringa har gjort som sagt mye for å sikre dette og næringa skal òg ha ros for at de|1 har at de|1 har en åpenhet og vil er interessert i å vise fram gardene sine
hvem som helst kan spørja|spørre om å komme på besøk på en dell pelsdyrfarm
det er ikke president lenger nødvendig å bryte seg inn
til slutt president så vil jeg få lov til <ee> i på en dag som denne når en ser både på været og <ee> og debatten <ee> å sitere Knut Hamsun ifra Pan
det kan regne og storme det er ikke det er ikke derpå det kommer an
ofte kan en liten glede bemektige seg på en regnværsdag og <qq> regnværsdag og få det en til å gå avsides med sin lykke
og det trur jeg med dette president at jeg vil <ee> ønske debatten velkommen
jeg håper på en saklig og god debatt og at vi får til slutt et godt resultat
neste taler er representanten Odd Omland deretter Ingunn Foss
Omland vær så god
pelsdyrnæringa har gjenom mange år vært|1 omstridt i Norge
og da Pelsdyrutvalget innstilling ble sendt på høring så var det flere fagmiljøer sånn som Veterinærinstituttet Den norske veterinærforening og Rådet for dyreetikk som ønsket avvikling av næringa
og Stortinget anmoder au regjeringa i vedta ellevte desember fjorten å vurdere forbud mot pelsdyroppdrett i arbeidet med oppfølging av Pelsdyrutvalget
regjeringa konkluderte i sin innstilling å videreføre næringa med forslag til innskjerpinger
spesielt gjelder dette forbud mot gruppehold av mink
dette her forbudet vil for en oppdretter med tusen mink kreve investeringer ifølge min meldinga på tre til tre komma fire millioner for kunne videreutvikle samme produksjon som i dag
i tillegg vil dette og andre innskjerpinger da øke driftskostnadene betydelig
i flertallsinnstilling senn slås det fast at det skal innføres et generelt forbud mot gruppehold av mink men at det åpnes for gruppehold under visse klare <ee> forutsetninger
konsekvensen av dette forslaget både når det gjelder dyrevelferd og lønnsomhet kan en ikke sjå|se at kom fremkommer ved behandlinga i dag
president ifra Arbeiderpartiets side så har vi|1 vært|1 tydelig på at dersom ikke dyrevelferden innen pelsdyrhold bedres så må næringa avvikles
og gjennom media og Mattilsynes kontroller på anlegget så fremgår det fortsatt fremkommer brudd på lovverket
Arbeiderpartiet har au et eget landsmøtevedtak på styrt avvikling
vi|1 registrerer at regjeringa gjennom meldinga har vurdert det så fullt ut mulig både juridisk og praktisk å gjennomføre en styrt avvikling av norsk pelsdyr
Arbeiderpartiet ser det som viktig at de som har drevet i tråd med regelverket investert og bygd opp sin virksomhet knyttet til pelsdyravl må ivaretas gjennom en god avviklingsplan
av både hensyn til dyrevelferd og nærings næringa så meiner vi at avviklingsperioden må være kort
for Arbeiderpartiets side så ønsker vi|1 å støtte opp under norsk landbruk og norsk matproduksjon
derfor vil vi|1 legge til rette for omstilling til ny landbruksvirksomhet basert på brukets ressurser
og dersom ikke det er mulig å omstille gården til annen landbruksvirksomhet må en annen kompensasjon vurderes
videre meiner vi|1 at det vil være bedre med en skikkelig kompensert avvikling i stedet for nye restriksjoner som sultefôrer næringa
og i vårt forslag til innstilling ber vi|1 derfor regjeringa i løpet av totusenogsytten fremme for Stortinget egen sak om styrt avvikling av pelsdyrnæringa og sikre at nødvendige omstillingsmidler bli stilt til rådighet i avviklingsperioden
og med det så tar jeg opp de forslag som Arbeiderpartiet står inne i
da har representanten tatt opp de forslag som han selv har referert
neste taler er representanten Ingunn Foss og deretter Line Henriette Hjemdal
Foss vær så god
regjeringa la den fjerde november i fjor fram stortingsmeldinga om pelsdyrnæringa med konklusjon om at næringa skal opprettholdes <ee> med skjerpede krav til dyrevelferd
president pelsdyrnæringa er ei næring med lange tradisjoner i Norge
det går heilt tilbake til begynnelsen av nittenhundretallet
norsk pelsdyrnæring er en viktig del av norsk landbruk og bidrar til verdiskaping og arbeidsplasser flere steder i Norge
de fleste pelsdyrbøndene holder til i <ee> Rogaland i Oppland i Hedmark i Sogn og Fjordane i Møre og Romsdal og i Trøndelag
det finnes resultater som viser forskjellen i dyrevelferd mellom ulike gårder uavhengig av antall dyr per bur er større enn forskjellen mellom parhold og gruppehold
president denne forskninga peker på at stellfaktorer og genetikk er viktigere faktorer for dyrevelferden enn antall dyr i hvert bur
det ble au fremført <ee> at dette ikke framgår tilstrekkelig i <ee> stortingsmeldinga
president videre tok flere til ordet for at utvidelsen av forbudet mot bruk av nakketang ved brunstkontroll og inseminering vil kunne føre til betydelig økt risiko for skade på dyrene
flere pekte au på at forslag om å forby gruppehold vil være svært kostnadskrevende for næringa og i realiteten medføre en ukontrollert avvikling av næringa
modellen som ble omtalt legger strenge krav til dyrevelferd til grunn
president utgangspunktet er at det stilles krav til pare parvis oppstalling slik regjeringa foreslår i meldinga men pelsdyrbøndene som sertifiseres etter dyrevelferdsprogrammet tillates å ha gruppehold etter dagens regler
kontroll i henhold til sertifiseringsordninga gjennomføres årlig
den som ikke består mister sertifisering og må ta ned besetningen til parvis oppstalling
president modellen innebærer au en reguleringsmekanisme med kraftige insentiver til forbedringer i dyrevelferden og det kan au gi mer stabile og forutsigbare rammevilkår for denne næringa
president pelsdyroppdrett drives i en rekke land i verden
Kina og Danmark står for femogtjue|tjuefem prosent av produksjonen
i Norge så er vi bare én prosent av minkproduksjonen og to prosent av reveproduksjonen fordelt på cirka to hundre gårder men det er en viktig tilleggsnæring for mange bønder
og i tillegg til utnytl i tillegg utnyttes <ee> restråstoff fra fra både fiskeri og fra landbruk i fôrproduksjon til pelsdyrene
om en eventuell nedleggelse i Norge så vil denne produksjonen mest sannsynlig bli ivaretatt av andre land
Høyre er opptatt av en bærekraftig produksjon og god dyrevelferd og at det må ligge i bunn for produksjonen men har ingen tradisjon for å legge ned lønnsomme næringer og arbeidsplasser spesielt ikke i ei tid hvor vi trenger hver eneste arbeidsplass
og jeg tar med dette opp til forslagene som <ee> Høyre er medforslagsstiller til
<ee> neste taler er representanten Line Henriette Hjemdal og deretter Geir Pollestad
president i arbeidet med denne meldingen om pelsdyrsnæringen har det vært ett ord som har vært viktig for Kristelig Folkeparti
gjennom hele prosessen er det dyrevelferd som har vært vårt fokus
med utgangspunkt i vår ideologi og forvalteransvaret mener vi at vi har ansvar for å ivareta og forvalte ressursene våre riktig og med det også ivareta dyrevelferden
derfor opprører det oss når vi ser bilder fra pelsdyrgårder som ikke behandler dyrene godt og hvor det er helt tydelig at norske regler ikke følges
slik skal vi ikke ha det
dyrevelferd skal fortsatt være førsteprioritet
allerede i dag er pelsdyrnæringer under strengere regelverk og tilsyn og dette er viktig for å sikre at disse dyrene har god dyrevelferd
vi vet at i Norge i dag har de aller aller fleste pelsdyrgårder god dyrevelferd men så har vi unntak som ikke har det og som gjør at vi ikke kan si oss fornøyd med dagens situasjon
i høringen kom det fram ulike hensyn som ikke er godt nok ivaretatt som blant annet bevegelsesfrihet og aktiviteter
som alle andre næringer så skal også pelsdyrnæringen være bærekraftig
ja skal vi ha en næring så må det være økonomisk bærekraftig
det skal også være bærekraftig når jeg kommer til dyrene og deres velferd
president KrF er derfor glad for at regjeringen foreslo innstramminger som gir bedre dyrevelferd og at komiteens flertall stiller seg bak et generelt å innføre et generelt forbud mot gruppehold av mink
det er også et viktig grep som gjøres når kravene til bruk av aktivitetsobjekter skjerpes slik at dyrene blir mer aktive
dette vil gi mer naturlig aktivitet reduserte slåssing med andre dyr og pelsgnaging
president i dag tar vi nye steg for å sikre en bedre dyrevelferd for pelsoppdrett
det er Kristelig Folkeparti veldig glad for og dette har vært vårt mål helt i starten med dette arbeidet
neste taler er representanten Geir Pollestad deretter Sveinung Rotevatn
neste taler er representanten Sveinung Rotevatn og deretter Torgeir Knag Fylkesnes
Rotevatn vær så god
representanten har tatt opp det forslag han selv har referert
da er neste taler representanten Rasmus Hansson og deretter statsråd ge jå Jon Georg Dale
president da Stortinget behandlet dyrevelferdsmeldingen i totusenogto var det en helt klar forutsetning
at det måtte komme på plass en vesentlig forbedring i dyrevelferden i pelsdyrnæringa innen tjuetretten og det er jo helt klart at det har ikke skjedd
<ee> å putte dem i små bur kan aldri føre til annet enn dårlig dyrevelferd og det kan vi ikke fortsette å snakke oss bort fra
da får vi heller være ærlig nok til å si at det ser vi bort fra
det er hyggelig at alle partier i ulik grad ønsker å stille strengere krav for å bedre dyrevelferden men det er altså to ting det er viktig å ta hensyn til
det ene er at det ikke går an også kombinere driftsformen med god dyrevelferd
gruppehold av mink er å tvinge solitære dyr til å være sammen
det liker de ikke og det kommer de aldri til å like
og er også viktig å huske på at det er forskjell på rovdyr ikke minst her hvor vi har en president selv om det er en president med en annen hårfarge enn den som sitter nå som er <ee> demonstrativt interessert i rovdyr
ulven er et sosialt rovdyr som liker å være i revirer i flokker og bør få lov til det
minken liker det motsatte og bør få lov til det
lovavdelingen Justis- og beredskapsdepartementet har vurdert det slik at et forbud er gjennomførbart både innenfor norsk lov og <ee> at det ikke er behov for en overgangstid eller lang overgangstid av juridiske årsaker
<ee> og med Menon økonomisk vurder vi|1 <ee> Economics vurderer det slik at en styrt avvikling er samfunnsøkonomisk lønnsom
og det forslaget vi har fått fra regjeringen og som flertallet vil gå inn for nå tror jeg er en seigpining av <ee> dyre <ee> av pelsdyrnæringa på linje med den seigpininga vi driver med av dyra i den næringa
vi kan være stolte av norsk landbruk president
et bærekraftig landbruk har en sentral plass i næringslivet som skal drive det grønne skiftet og godt dyrehold er en forutsetning for det
men da må det dyreholdet ta hensyn til dyras grunnleggende behov og naturlige atferd og til faglig kunnskap om de dyra
gjør vi ikke det så driver vi ikke dyrehold vi driver kommersielt dyreplageri
Miljøpartiet De Grønne har tidligere fremmet forslag om avvikling av pelsdyrnæringa
og vi stemmer også for forslaget fra Arbeiderpartiet Venstre og SV om en styrt avvikling og for forslaget fra Venstre om <ee> å unnskyld <ee> og vi vil vurdere å stemme for forslaget fra Venstre om å forby gruppebur
<ee> dermed så stemmer vi rimeligvis også mot forslaget nummer én og to fra Høyre FrP Kristelig Folkeparti og Senterpartiet
da er det statsråd Jan Georg Dale deretter Torhild <INAUDIBLE>
da blir det replikkordskifte
første replikant Odd Omland
takk president <ee>
president det Arbeiderpartiet sier er det at vi går for ei styrt avvikling
og mitt spørsmål er igjen er der forskjell på det Stortinget vedtar og det som <ee> statsråden <ee> <ee> har foreslått for det er vesentlig for næringa å vite om hva som de økonomiske forholda vil være
Geir Pollestad
Sveinung Rotevatn
da er det Line Henriette Hjemdal
flertallet i stortingssalen i dag vil <ee> si at vi skal ha en videreføring av pelsdyroppdrett i Norge
<ee> og så er det også klare innstramminger så dette flertallet <ee> har stilt seg bak
<ee> president <ee> vi har vært opptatt av dette med at vi nå innfører et forbud mot gruppehold av mink
hvis man skal få unntak fra dette gruppeholdet så må man være med i et <ee> dyrevelferdsprogram
så tar et års tid for å se om man kan få lov til å være med på det for det har noe med minkens biologiske klokke
men <ee> spørsmålet mitt president går på når et slikt program kan være på plass
is innstillingen så sier vi at myndighetene få noe tid til å utforme og for Kristelig Folkepartis side så er det ja vi skal gi noe tid men ikke mer president
da er replikkordskiftet over
vi går tilbake til talerlista
da er det Torhild Aarbergsbotten deretter Oskar J. Grimstad
Aabergsbotten og de øvrige talere denne saken har en taletid på inntil tre minutt
president jeg er svært glad for at det flertall i Stortinget i dag vedtar et bærekraftig utvikling av pelsdyrnæringa
det stilles strenge krav til dyrevelferd som jeg meiner bør framstå som et forbilde for korleis vi kan stimulere til god dyrevelferd også i andre dyrehold
ved å åpne opp for at dyreholdere som kan dokumentere god dyrevelferd får tillatelse til å fortsette med gruppehold av mink gir vi gulrøtter som stimulerer til å ta godt vare på dyra sine
så seint som i tjueelleve ble det gjort endringer i forskriften for hold av pelsdyr
da ble det gjort store investeringer i bedre anlegg
alle dyr har fått frostfrie vann vanningsanlegg og aktivitetsobjekt
president pelsdyrnæringen er det eneste dyreholdet som har satt strengere krav til seg sjøl enn gjeldende regelverk og har et eget sertifiseringssystem
det gir seg sjøl mellom anna pålegg om maks to mink per dyr i besetninga som ikke tilfredsstiller krava til FarmSert og har krav om egne veterinærtilsyn utenom Mattilsynet sine tilsyn
Mattilsynet har også tatt et særlig strengt kontrollregime for oppfølging av pelsdyrnæringa men har likevel ikke funnet flere brudd i pelsdyrnæringa enn i anna dyrehold
president jeg vil påberope meg å kjenne pelsdyrnæringa godt etter over tjue år som praktiserende veterinær på heiltid og deltid i distrikt med stort innslag av pelsdyr
alle dyr skal behandles med respekt og ha en oppstilling som gir de sjøl opplevelsen å ha det bra
det betyr at de skal mat ly være friske og skadefrie og kunne leve med sin atferd så godt som mulig
god dyrefer velferd handler om så mykje|mye mer enn direkte sår og skader
og noen ganger er det faktisk bedre for både dyr og eier å bruke mekaniske innretninger for å fiksere dyr slik at de blir roligere
det gir mindre stress enn at mennesker holder de fast
det gjøres for eksempel ved inseminering av alle dyrearter
derfor er jeg veldig glad for at flertallet gir muligheter for å bruke instrument ulike inngrep som faktisk bedre dyrevelferd enn om den ikke fikk adgang til bruk
president vi må ikke tape av syne at etiologi handler om hvordan|1 dyrene sjøl oppfatter hvordan|1 de lever sine liv
det handler ikke om hvordan|1 vi føler hvordan|1 dyra har det
at dyr trives og har det bra vises ved at de veks|vokser har bra pels er fruktbart av tillit til mennesker og ikke har for høge verdier av stresshormon i kroppen
undersøkelse av stresshormon for pelsdyr viser at nivået ikke er høgere enn hos andre produksjonsdyr
det skal ikke bety at vi ikke skal jobbe videre for at dyra skal få det enda bedre og det gjelder alle dyrehold
men den kanskje viktigste faktoren er å legge til rette for god dyrefar velferd er å sikre at næringa er økonomisk bærekraftig og gi næringen forutsigbarhet
det håper jeg at vi klarer å gjøre med den meldinga som vi vedtar i dag
da er det Oskar J. Grimstad og deretter Morten Wold
da er det Morten Wold
president lite engasjerer folk så kraftig som dyrevelferd
det ser vi også på engasjementet i denne saken
den vekker følelser ja endog sinne hos enkelte fordi flertallsinnstillingen ikke gir det utfallet pelsdyrmotstanderne ønsker nemlig en avvikling av næringen i Norge
men hvis vi legger følelsen til side og ser på fakta ser vi at knapt noe land i global målestokk vil ha et strengere regelverk og et sterkere forhold til dyrenes velferd enn oss at dagens flertallsinnstilling vedtas
og nettopp dyrevelferd er viktig for Fremskrittspartiet
derfor har i årevis jobbet for etableringen av et eget dyrepoliti her til lands
endelig har vi fått gjennomslag
min mening er at en opprettholdelse av pelsdyrnæringen undergitt enda strengere bestemmelser om og et og med et generelt forbud mot gruppehold ikke er en kontradiksjon til dette
for det er president viktig å understreke at vi med noen ytterst få unntak har dyktige og seriøse pelsdyroppdrettere i Norge
sammenholdt med det norske regelverket og den strenge offentlige kontrollen av næringen gjør det at norsk pelsdyrproduksjon er blant de beste i verden
president etterspørselen etter pelsprodukter er økende på verdensmarkedet og da kan det være verdt å minne om at nittini prosent av minken og nittiåtte prosent av reven drettes opp utenfor Norges grenser
et totalforbud i Norge vil derfor ha forsvinnende lite å si for totaliteten i verdens pelsdyrproduksjon
jeg er nemlig rimelig sikker på at dersom vi forbyr pelsdyroppdrett i Norge så vil produksjonen bare flytte seg til andre land med mer liberale regelverk og mindre kontroll og der dyrevelferden har adskillig dårligere kår
det er etter min mening president en tankegang som sier ute av syne ute av sinn og det løser ingen problemer men kan kanskje gjøre at noen føler at de har fått vasket sine hender og fått bedre samvittighet
det er også viktig å understreke at pelsdyrnæringen er økonomisk lønnsom den er distriktsbasert og den er internasjonal det der er en internasjonal konkurransedyktig eksportnæring som kan sikre arbeidsplasser og god økonomi på flere gårdsbruk
og det er altså cirka to hundre og førtifem pelsdyrgårder i Norge hvorav halvparten også har annen landbruksproduksjon
da er det Sveinung Rotevatn
da er det Oskar Grimstad
ingen fler har bedt om ordet og debatten sak syv er avslutta
det vil bli ringt til votering
da er vi klar til å gå til votering
sak én var redegjørelse
sak to innstilling fra Utenriks- og forsvarskomiteen
Stortinget samtykker til godkjenning av protokoll av nittende mai tjuesteksten om Montenegros tiltredelse til til traktaten for det nordatlantiske området av fjerde april nittenførtini
de stemmer imot bes reise seg
det enstemmig vedtatt
sak tre innstilling fra Utenriks- og forsvarskomiteen
innstillinga refereres
melding til Stortinget nummer fem tjueseksten tjuesytten om nordisk samarbeid vedlegges protokollen
sak fire innstilling fra Utenriks- og forsvarskomiteen
dokument tyve|tjue tjuefemten tjueseksten rapport fra Stortingets delegasjon om til Nordisk råd om virksomheten i andre halvår f tjuefemten og første halvår tjueseksten
de som stemmer imot bes reise seg
det er enstemmig vedtatt
sak fem innstilling fra Utenriks- og forsvarskomiteen