scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
det handler om å ha konkurransedyktige rammebetingelser
samtidig fremma statsråden et forslag om endringen av fartsområdebegrensningene for NIS som setter sju hundre norske arbeidsplasser i fare
mener statsråden at rammebetingelsene for NOR ikke er konkurransedyktig
<ee> det skjedde altså at hundrede skip forlot NIS når Arbeiderpartiet satt i regjering
så har vi fått en veldig utfordrende situasjon knyttet til offshoremarkedet med skip i opplag og med altfor mange sjøfolk som har mistet jobben som følge av en global situasjon <ee> og overkapasitet i offshoremarkedet
derfor mener jeg òg at det har vært veldig viktig at regjeringen allerede i mai tyvefemten|tjuefemten <ee> la frem en strategi at vi har styrket nettolønnsordningen og at vi følger opp de anbefalingene vi får
<ee> vi er også opptatt av ordninger som sikrer tilskudd til alle ansatte <ee> om bord i NOR passasjerskip og vi har fjernet grensen for maksimal utbetaling per sysselsatt
det er så langt vi kan gå <ee> som jeg har sagt før òg innenfor rammen av statsstøtteregelverket
så har også Fartsområdeutvalget anbefalt oppmykning i NIS passasjerskip utenriksfart
det forslaget er nå på høring
jeg har sagt det før og jeg gjentar gjerne
det er en høring som <ee> hvor høringsfristen går ut tredje mars
jeg har tenkt å lese høringsinnspillene nøye
jeg ser ikke at dette vil endre den faktiske situasjonen og innholdet i det Fartsområdeutvalget foreslo med det vi nå foreslått reint bortsett fra at dette kan vi notifisere i ESA
ja president jeg takker for svaret og jeg må bare starte med å si at det svaret som statsråden ga til Dag Terje Andersen i sted var totalt historieløst i forhold til nettolønnsordninga sånn som den har vært|1 i Norge
så det er beklagelig at statsråden ikke har satt seg bedre inn i historien
i kj i totusenogfemten så ble taket heva for utenriksferjer og nettolønnsordninga gjeldende fra n første sjømann
det her sikra NORs konkurransekraft mot Danmark
Color Line sjøl uttalte da at nå blir NOR langt på vei konkurransedyktig i forhold til NIS eller i forhold til DIS altså danske flagget
på tross av dette så vil regjeringa tillate Color Line å flagge til NIS for å kutte kostnader ytterligere gjennom å erstatte opp til <ee> sju hundre norske arbeidstakere med arbeidstakere som er villig til å jobbe for helt anna lønns- og arbeidsvilkår
så jeg må jo bare spørre statsråden igjen og det er jo egentlig et veldig enkelt spørsmål og et <ee> svar kan man gi ja eller nei på
<ee> er det sånn at statsråden mener at nettolønnsordninga er konkurransedyktig i dag eller er hun ikke et konkurransedyktig i dag
ja president hvis <ee> representanten mener at Arbeiderpartiet jobbet for å lovfeste nettolønnsordningen eller å styrke den eller utvide den så er det rett og slett feil
det ble gjort med denne regjeringen
<ee> så er det da slik at jeg kan enten forholde meg til de opplysningene jeg får eller jeg kan la det være
det kan også representanten
og selv om det er valgkamp så mener jeg at vi må være noenlunde anstendige i det vi gjør
Color Line kan flagge dit de vil
hvis ref representanten vil innestå for en politikk som medfører at to og et halvt tusen ansatte i maritim sektor mister jobben så er man selvfølgelig fri til det
jeg ønsker ikke det
jeg ønsker å finne andre løsninger som gjør at vi beholder vår konkurranse <ee> og vår kompetanse innenfor maritim næring
derfor gjør vi <ee> og fremmer vi dette forslaget
jeg gjentar gjerne
det er ikke med lett hjerte men alternativet er veldig mye verre
ja president det er fortsatt historieløst å høre på <ee> den beskrivelsen i forhold til nettolønnsordninga fra statsråden
det var viktig å få forutsigbarhet for nettolønnsordninga
det fikk man med Dag Terje Andersen som næringsminister i totusenogsju innført i totusenogåtte for det var veldig usikkert mens Høyre satt i regjering
så v kom man med lovfesting i programforslaget FrP og og <ee> gikk og sa ill ja i dem <ee> i den tida vi l <ee> styrte landet at man måtte få lovfesta det her
det har altså gått tre og et halvt år før det kom tre ark til Stortinget ifra statsråden om at nå skal vi få ei nettolønnsordning lovfesta
men så i forhold til fartsområdebegrensninga og i utvalget som var så hevda Color Line at konkurranseulempa deres var om lag på hundre og seksti millioner
så har man jo løfta <ee> nettolønnsordninga
så da er det jo interessant å høre hvilke|1 tall har Color Line lagt fram til statsråden <ee> og på hvilket|1 grunnlag er det statsråden nå kategorisk kan hevde at alternativet fart til fartsområdeoppmykninga er flagging til Danmark for Color Line
president jeg skal gjøre dette veldig enkelt
jeg er kjent med at Arbeiderpartiet på sitt landsmøte i tyvetretten|tjuetretten gikk inn for en lovfesting inn i valgkampen i tyvetretten|tjuetretten
det fantes ikke dokumenter som tydet på at man hadde brukt det halvåret til å gjennomføre en slik lovendring
når det kommer nå fra denne regjering så er det jo fordi at vi først har fått på plass nye regler knyttet til en nettolønnsordning
og før man vet hvordan den ser ut ja så kan man faktisk ikke foreslå å lovfeste den
og så må jeg bare gjenta
de sier de vil flytte til DIS hvis ikke det forslaget som kommer fra fartsområdet blir vedtatt
jeg kan forholde meg det til det eller ikke
jeg forsøker å forholde meg til det rett og slett fordi alternativet er mye verre
da er det spørsmål nummer tolv fra representanten Odd Omland til stat <ee> til næringsminister Monica Mæland
takk president <ee> tjueåttende mai tofjorten så sendte ESA et brev hvor de tok opp fartsområdebegrensningene for passasjerskip i NIS med norske myndigheter
dette var samtidig som partene i Fartsområdeutvalget forhandla om løysinger knyttet til nettopp denne problemstillingen
hvorfor informerte ikke statsråden utvalget om dette og meiner statsråden at det er godt trepartssamarbeid å holde tilbake slik sentral informasjon
ja president det er riktig at ESA skrev et brev fjortende mai tyvefjorten|tjuefjorten og spi stilte spørsmål om gjennomføringen av EU-forordning førti femtifem skråstrek åttiseks i norsk rett
det var veldig vanskelig å si
forordningen som er tatt inn i EØS-avtalen gir EU- og EØS-borgere rettigheter til å yte skipsfartstjenester mellom medlemslandene
Norge ble bedt om å klargjøre gjennomføringen av forordrin far forordningen med hensyn til fartsområdebegrensningen som gjelder for passasjerskip <ee> registrert i NIS
det ble vist til at EØS og EUs <ee> EØS-borgere har rett til yt å yte de aktuelle skif <ee> skipsfarttjenester til og fra Norge med skip både under norsk eller utenlandsk flagg
på det tidspunktet så var det alt annet enn klart at dette kunne være sentral informasjon for utvalgets arbeid
det er ikke uvanlig at ESA sender brev til norske myndigheter og ber om informasjon om gjennomføring av EØS-regler i norsk rett
først i prosessen med å notifisere tilskuddsordningen høsten tyvefemten|tjuefemten våren tyveseksten|tjueseksten ble vi kjent med at ESAs vurderinger av saken betydde at de ikke ville godkjenne en støtteordning for de aktuelle skipene
det å endre fartsområde uten samtidig å innføre en tilskuddsordning ville klart svekket konkurransekraften til og sysselsettingen av norske sjøfolk på de aktuelle skipene
vi har derfor gått i dialog med ESA med det utfall at vi nå foreslår en begrensning av fartsområde som vi vurderer at det ikke kan være tvil om at er i tråd med EØS-avtalen
det betyr at støtteordningen kan bli godkjent
samtidig så endrer det ikke vår tidligere vurdering av at forordningen fullt ut er gjennomført i norsk rett
Omland
takk president <ee> <ee> iallfall så opplever ikke arbeidstakersida at dette har vært|1 en god prosess og et godt <ee> samarbeid
og statsråden har jo med gjentatte anledninger au i dag <ee> trukket frem at Fartsområdeutvalget har stilt seg bak løysinga
<ee> det hun ikke nevner er at både LO og Sjømannsforbundet de var imot og at løysingen ble funnet under et sett av forutsetninger som nå er endra
utvalget ble bedt om å holde seg innenfor rammen av nettolønnsordninga og det ble <qq> au og det er nå au flere hundre millioner mer på bordet
Color Line får nå refusjon for hele besetninga uten et tak en betydelig forbedring for rederiet og utvalget fikk altså ikke beskjed om at ESA hadde tatt tak i saken
summen av disse endringene <ee> gjør at det ikke bare er LO og Sjømannsforbundet som nå er samla <ee> bak <ee> kritikken men en heil <ee> arbeidstakerside
hvorfor kan statsråden da hevde at disse endringene er ønsket av partene i <INAUDIBLE>
<qq> ja president igjen så kommer det antydninger om at det ikke har vært en god prosess
jeg stusser på det
jeg mener at fartsområdet gjorde en viktig jobb
jeg mener vi lojalt har forsøkt å følge opp de anbefalingene vi fikk vel vitende om at alle ikke var for alt
det har jeg sagt <ee> i alle sammenhenger
så er det jo også slik <ee> president at jeg innkalte partene når jeg ble klar over at ESA ikke ville notifisere støtteordningen
det er altså ikke fartsområdeendringene men det er støtteordningene som er jo det vi ønsker å innføre for å beholde norsk maritim kompetanse
jeg innkalte de til et møte nettopp for å diskutere hva vi nå gjør for å prøve å imøtekomme dette
og det er òg bakgrunnen for den <ee> forskriften som nå er på høring
høringsfristen går ut tredje mars og vi skal selvfølgelig gjennomgå den veldig nøye
<ee> president først så vil jeg si at jeg må si at statsråden er temmelig hi historieløs når hun beskriver Arbeiderpartiet sin innsats i forhold til nettolønnsordninga
det er så at i vår tid så økte den med seksti <ee> prosent og Høyre <ee> stemte faktisk imot
dette er jo ikke den eneste saken som handler om utfordringer for gode lønns- og arbeidsvilkår i norske farvann
regjeringen deler Arbeiderpartiets ambisjon om en stor satsing på havområder men det er en avgjørende forskjell
for vår|1 del så innebærer det at det skapes trygge arbeidsplasser med anstendige lønns- og arbeidsvilkår mens regjeringen ser ut til å bare ville la markedet råde
før jul så ba vi om en utredning om mulighetene for å sånn <ee> lønns- og arbeidsvilkår på lønn <ee> på norsk sokkel mens Høyre og Fremskrittspartiet stemte da au imot
hvorfor vil ikke statsråden søke mer kunnskap på det området
ja president <ee> allmenngjøringsspørsmålet som <ee> Arbeiderpartiet nå også har kastet seg på det var jo heller ikke noe man innførte når man satt i <ee> regjering
det var heller ikke noe man utredet når man satt i regjering
det var det antakeligvis ganske gode grunner for
<ee> allmenngjøring er ikke noe nytt
det var også diskutert av av utvalget og utvalget sier faktisk <ee> <ee> når de redegjør for problemstillingen
det er imidlertid betydelig usikkerhet knyttet til om slike krav vil være forenlige med EØS og folkeretten
det sier i grunnen ganske mye <ee> om <ee> de juridiske problemene dette kan skape og også om at det vil være helt brudd på den tradisjonen norsk <ee> norske myndigheter har hatt for skipsfarten
vi jobber for å bygge ned grensene nasjonalt ikke bygge opp nye
og det er bakgrunnen for at dette ikke er blitt foreslått av regjeringen
dette var diskutert av utvalget
det fikk ikke flertall fordi det hefter betydelig usikkerhet med det ved siden av at det politisk er krevende
da går vi til spørsmål nummer tretten fra representanten Geir Pollestad til næringsminister Monica Mæland
spørsmålet blir tatt opp av representanten Sofie Margrethe Selvikvåg
Selvikvåg
president mitt spørsmål går til næringsministeren og lyder som følger
har statsråden et mål om at det skal bli flere f <ee> sjøfolk i framtida
det var et ønske om å få opp antallet norske sjøfolk og det var et ønske om å få flere skip flagget hjem
og det er jo fordi at norsk maritim <ee> kompetanse er viktig på sjøen men det er òg viktig på land
<ee> og som oppfølging av utvalgets arbeid har vi styrket tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk <ee> betraktelig
vi har opphevet taket for maksimale utbetalinger per sysselsatt om bord på NOR-skip i kystfart NOR-skip passasjerskip i utenriksfart og NOR-skip som betje tjener strekningen Bergen Kirkenes
vi bevilger nå to komma én milliarder kroner over statsbudsjettet til sysselsetting av norske sjøfolk
og vi ser òg <ee> at det fungerer
president jeg takker for svar
<ee> da de rød-grønne tok tok over Næringsdepartementet i totusenogsek totusenogfem var det ni tusen fire hundre og tretti sjøfolk i nettolønnsordningen i gjennomsnitt
åtte år seinere var dette antallet økt i snitt til tolv tusen ett hundre sjøfolk
i andre termin i totusenogseksten så var antallet sunket til elleve tusen fem hundre og sekstiseks sjøfolk i ordningen
jeg hører at statsråden likevel er fornøyd med tingenes tilstand
litt av problemet med å ikke erkjenne utfordringene innenfor et område er jo ofte at da gjør en heller ikke noe med det
vil statsråden ta ansvar for at ikke ytterligere syv hundre arbeidsplasser nå forsvinner eller vil ministeren la næringen seile sin egen sjø
ja president <ee> næringen skal slettes seile sin egen sjø
jeg er opptatt av at vi følger opp <ee> den politikken vi <ee> la frem i tyvefemten|tjuefemten
det er niogseksti|sekstini <ee> oppfølgingsvedtak som vi jobber med i ulike departementer
så er jeg heller ikke fornøyd med at vi globalt har fått en s en veldig vanskelig situasjon knyttet til vår største næring altså petroleumsnæringen
og det er bakgrunnen for den situasjonen vi har på offshoresiden av maritim næring
dette er altså ikke verken en konsekvens av eller noe som kan møtes med endringer i tilskuddsordningen
den har vi endret rett og slett fordi vi har ønsket å støkj styrke norsk maritim kompetanse
men vi har mistet mange dyktige sjøfolk fordi det er en overkapasitet og fordi det skjer en omstilling og omstrukturering i <ee> flåten
det kan altså ikke en tilskuddsordning <ee> ordne opp i
president i havstrategien som regjeringen la fram i går så skrives det blant annet
en betydelig del av veksten i maritim næring i årene fremover antas å komme innenfor tradisjonell skipsfart og i tilknytning til andre havnæringer som havbruk og vindkraft til havs
videre skrives det
ett av våre fremste konkurransefortrinn er våre kunn kunnskapsrike oljeingeniører prosessoperatører sjøfolk fiskere og oppdrettere med høy operativ kompetanse på å utnytte havet
hvordan kan statsråden reise til Bergen og legge fram en havstrategi uten å samtidig ville søke kunnskap om hvordan arbeidsmarkedet <ee> der ute bør og kan organiseres
ja president jeg er ikke sikker på om jeg skjønner spørsmålet
jeg har nå redegjort for hvordan regjeringen siden vi tiltrådte har styrket maritim kompetanse har styrket tilskuddsordningen for å sikre norske sjøfolk
<ee> det faktum at vi har fått enorme fall i oljeprisene det at vi har fått kostnadskutt at vi har fått nedbemanninger det er altså ikke noe som verken er initiert i eller en konsekvens av norsk politikk
dette er en global næring som opptrer globalt
men vi har altså over to hundrede og femti tusen mennesker som går på jobb hver dag i havnæringene og det du siterte syns jeg var ganske godt skrevet
vi skal sy sørge for å styrke oss på disse næringene
da trenger vi kompetanse vi trenger sjøfolk vi trenger ingeniører <ee> vi trenger forskere vi trenger et samspill mill mellom de ulike <ee> aktørene for å finne nye næringer og for å skape nye arbeidsplasser
da går vi til spørsmål nummer fjorten fra representanten Rasmus Hansson til klima- og miljøvernminister Vidar Helgesen
Hansson
president tilrådingen for verneplanen for Tyrifjorden har vært klar siden høsten tjuetolv
miljøvernminister Tine Sundtoft sa fjerde november tjuefemten at sitat
planen ligger ikke i skuffen men det jobbes med å få sluttbehandlet den
og hun sa at sluttføring av verneplanen er en viktig ting <ee> element i løsninger som ivaretar særlige naturverdier ved bygging av ny E16 og ny ny Ringeriksbane fra Kroksund til Hønefoss
er det på tross av dette nå slik at traseen gjennom disse sårbare våtmarksområdene bestemmes uten at verneplanen er sluttført
president <ee> regjeringen har allerede besluttet trasé for strekningen med utbygging av ny Ringeriksbane fra Kroksund til Hønefoss
samtidig ble det bestemt at det i planarbeidet skal legges vekt på å finne relevante avbøtende og kompenserende tiltak med særlig vekt på naturmangfold flomsikring jordvern og jordbruk
en <ee> arbeidsgruppe har kartlagt mulige arealer som kan settes av til kompensasjon for de naturområdene som går tapt ved utbyggingen
hvor mye areal det blir aktuelt å kompensere avhenger av detaljplanleggingen og hvilke løsninger som velges for bro og fylling gjennom våtmarksområdet
departementet jobber med å sluttføre verneplanen for Tyrifjorden
<ee> det er for tidlig å si når denne saken blir ferdigbehandlet men jeg antar at den vil kunne bli avgjort i løpet av tyvesytten|tjuesytten
Norge ratifiserte Ramsar-konvensjonen i fireogsytti|syttifire og i seksognitti|nittiseks ble Nordre Tyrifjorden <ee> inkludert og Norge har dermed satt forplikta seg til å <ee> forvalte dette området i henhold til internasjonale forpliktelser
ja president jeg vil understreke at regjeringen legger stor vekt på å ta vare på viktige naturverdier <ee> også viktig våtmarksnatur og at vi i den sammenhengen lytter til råd <ee> fra Ramsar-sekretariatet
<ee> Ramsar-sekretariatet var jo på <ee> befaring og <ee> vi har <ee> tatt deres råd med i vurderingen
men det er viktig i denne saken at det er andre hensyn også å ta
<ee> det er også hensyn til <ee> nasjonalt viktige kulturminner som har vært <ee> ett <ee> <ee> hensyn å ta
det har vært hensynet til kulturmiljø og landbruksverdier og det har selvsagt også vært <ee> hensyn til kostnader <ee> i det valget som ble tatt
<ee> jeg vil også vise til at Stortinget har drøftet spørsmålet om valg av løsning for ny jernbanelinje inngående og det var et flertall som besluttet å fristille regjeringen fra beslutningen <ee> fra totusenogén om å bygge etter Åsalinjen
<ee> og derfor har vi nå konkludert med Helgelandsmolinjen
hva har miljøvernministeren og miljømyndighetene i det hele tatt gjort siden traséendringen som ble signalisert i og vedtatt i Stortinget i tjuefemten
<ee> hva har de i det hele tatt gjort for å di redusere de direkte og indirekte skadene på dette våtmarksområdet
ja president for det første så vil jeg si at <ee> i planleggingen så <ee> er det ennå ikke klart hvor mye areal <ee> det vil bli tatt og hvor mye areal det blir aktuelt å kompensere
det avhenger av detaljplanleggingen hvilke løsninger som velges for bro og fylling gjennom området
<ee> men det er et pågående arbeid en arbeidsgruppe som vurderer <ee> og gjennomfører økologisk <ee> kompensasjon for det mulige tapet knyttet til naturmangfold i denne saken blant annet knyttet til <ee> det eksisterende Synneren <INAUDIBLE> naturreservat
<ee> det er den videre planleggingen som vil vise om slik kompensasjon blir nødvendig og i hvilket omfang det vil være nødvendig
jeg vil understreke at det overordnede målet det er å unngå inngrep i vernede naturområder og at slik økologisk kompensasjon er siste utvei
men i dette tilfellet så er det altså der vi er
det var andre viktige hensyn også å ta og <ee> vi <ee> har et pågående arbeid for å vurdere kompensasjon
da går vi til spørsmål nummer femten fra representanten Kjersti Toppe til barne- og likestillingsministeren
<qq> spørsmålet vil besvares av helse- og omsorgsminister Bent Høie som rette vedkommende
president <ee> regjeringen skal som kjent legge fram en stortingsmelding om evaluering av bioteknologiloven denne våren
surrogati vil være ett av temaene i denne meldingen
bioteknologiloven omhandler ikke surrogati direkte
forbudet mot eggdonasjon innebærer imidlertid at surrogatmoderskap med bruk av e bruk av egg fra ei annen enn den som skal bære <ee> barnet fram ikke lov ikke lovlig kan gjennomføres i Norge
videre innebærer kravet om assistert befruktning skal gis til par som er gift eller samboer og at surrogati ikke er tillatt i Norge
når det gjelder lovligheten av internasjonal surrogativirksomhet i Norge er hovedregelen at den som overtar overtrer bioteknologilovens bestemmelser kan straffes med bøter eller fengsel inntil tre måneder
dette gjelder òg for medvirkning
bioteknologilovens straffebestemmelser rammer bare handlinger som finner sted i Norge
handlinger som etter en konkret vurdering kan rammes av forbud mot medvirkning vil blant annet være at det knyttes kontakt og skrives kontrakt med en konkret klinikk i utlandet
hovedhensikten med straffebestemmelsen har vært å forhindre at helsepersonell eller andre yrkesutøvere utøver virksomhet som er i strid med loven
det er derfor gjort unntak for straffansvar for privatpersoner som benytter tilbud som er i strid med bioteknologiloven
unntak fra straff gjelder òg andre der s enn de som direkte mottar behandling eller helsehjelp for eksempel par som <ee> benytter seg av surrogati
og familiemedlemmer eller andre nærstående som yter praktisk bistand til den som direkte mottar behandlingen av helsehjelp er unntatt fra straffansvar
unntaket fra straffansvar gjelder ikke andre privatpersoner virksomheter organisasjoner eller foreninger som i Norge formidler eller tilbyr tjenester som ikke er tillatt etter loven
dette er presisert i forarbeidene til straffebestemmelsen
slike tjenester vil for eksempel kunne være formidling av surrogatitjenester
dette kan etter en konkret vurdering være straffbart medvirkning etter bioteknologiloven
<ee> det er det rettssystemet som skal ta stilling til
<ee> når det gjelder det å hindre at <ee> personer fra Norge benytter surrogati <ee> så gjør en <ee> ikke noe <ee> på det
det er ikke straffbart
<ee> det er <ee> sånt at den rød-grønne regjeringen som Senterpartiet var med på <ee> presiserte dette i bioteknologiloven og fikk brei tilslutning til i Stortinget for det
nei det stemmer ikke og det kom heller ikke fram av svaret så det må representanten ha lytta <ee> på en spesiell måte <ee> for det var ikke det som var spørsmålet
det er heilt klart at <ee> en anbefaler ikke par <ee> å gjøre dette
<ee> en <ee> gir informasjon om den betydelige risikoen <ee> som det <ee> innebærer på samme måten som <ee> under forrige regjering
men <ee> spørsmålet fra representanten var hva en gjorde for å forhindre og da oppfatter jeg det at en <ee> var et etterspurte om en skulle gjøre noe med lovverket i forhold til å forhindre dette
<ee> og det er der ikke planer om
<ee> og jeg viser jo da til at dette blei <ee> klargjort nettopp <ee> av den regjeringen som Senterpartiet sjøl var en del av og <ee> det var jo en klargjøring som fikk brei tilslutning i Stortinget
<ee> det er straffbart for å bidra til surrogati i Norge men vi ka etter min oppfatning president så mener jeg det er feil å gjøre det å få barn straffbart
da går vi til spørsmål seksten fra representanten Anna Ljunggren til helse- og omsorgsminister Bent Høie
president kvinner i Norge har generelt god helse
de regionale helseforetakene rapporterer om økt behov for fødsels- og svangerskapsomsorg i samarbeid med primærhelsetjenesten
likevel så har jeg registrert at mange opplever mangel på blant anna gynekologer
president <ee> god fødsels- og barneomsorg er viktig for å ivareta kvinner og barns helse
jeg er derfor opptatt av at fødetilbudet skal være trygt og forutsigbart og at de fødende skal ha god <ee> fødselsopplevelse
oppfølgingen av kvalitetskravene i stortingsmelding nummer tolv om fødselsomsorgen fra totusenogni og Helsedirektoratets veileder Et trygt fødetilbud kvalitetskrav til fødselsomsorgen fra totusenogti har flere ganger vært til behandling i Stortinget
det er helseforetakene som har ansvar for at fødetilbudet er forsvarlig og at tilbudet tilfredsstiller de nasjonale kvalitetskravene
disse kravene har vært sentrale i min <ee> dialog òg med helseregionen og sykehusene
et viktig spørsmål har vært sikker transport av fødende kvinner til fødeavdelingen og kompetanse og bemanningen ved fødeavdelingene
mitt klare inntrykk er at kravene er godt kjent og at sykehusene arbeider aktivt for å nå målene
president tilbudet i barseltiden skal ivaretas både av sykehus og av kommunens helsetjenester
lengden på sykehusoppholdet og hvilke tilbud som skal gis av sykehusene og kommunen må være individuelt tilpassa og i tråd med Helsedirektoratets nasjonale faglige retningslinjer for barselsomsorgen
en mer desentralisert barselomsorg er under utvikling med en mer tilpasset oppfølging i hjemmet og på hjemstedet
den type tilbud må imidlertid utvikles over tid og tilpasses de lokale forholdene
representanten Ljunggren tar opp lang ventetid og lang reisevei til spesialist i gynekologi og nevner spes <ee> spesielt behandling av fødselsskade
den vanligste skaden hos fødende er endetarmsrifter som kan være svært alvorlig for den det gjelder
heldigvis er riftene kraftig redusert de siste årene ved hjelp av endra prosedyre men de kvinnene som får denne type alvorlige fødselsrifter skal tilbys behandling hos gynekolog og fysioterapeut
gynekologer arbeider på sykehus og som praktiserende spesialister ofte i byene
gravide med svangerskapskomplikasjoner blir prioritert ifølge tilbakemeldingen fra helseregionene og det er i praksis ingen ventetid for undersøkelse og behandling
ved fødselsskade gjøres det avtaler om oppfølging når kvinnen skrives ut
på bakgrunn av slike rapporteringer har jeg ikke inntrykk av at det er problemer med økende ventetid for kvinner som skal ha oppfølging av spesialist i svangerskapet eller behandling av føds for fødselsskade og annen oppfølging etter fødsel
spredt bosetning og lang avstander kan gi lang reisevei til spesialist for noen kvinner som trenger spesiell oppfølging i svangerskapet eller etter fødselen
ja president <ee> takk for svaret
der jeg kommer fra <ee> Narvik det er en by på på cirka atten tusen innbyggere der er det ikke privatpraktiserende gynekolog eller kone gynekolog med avtale
det er opptil et halvt års ventetid med henvisning til spesialist som sitter på sykehuset
Arbeiderpartiet har programfesta at vi vil ha flere hjemler for avtalespesialister
det har også statsrådens parti i programmet for inneværende periode men lite har skjedd
hva vil statsråden gjøre for å sørge for flere hjemler for avtalespesialister
president <ee> det er ikke riktig at lite har <ee> skjedd
ja president takk
diffuse kroniske sykdommer det rammer jo i større grad kvinner enn menn og disse <ee> sykdommene har dessverre lavere status i medisinskfaglige miljøer
konsekvensene av dette kan være mangel på kunnskap det kan være mangel på muligheter altså dårligere diagnostikk og sviktende behandling
<ee> Helse Nord har avtale med sju private gynekologer <ee> altså spesialister innafor fødselshjelp og kvinnesykdommer
de sju de sitter fordelt i Bodø Alta Finnsnes og Tromsø altså sju gynekologer fordelt på røffly to hundre tusen kvinner
er det akseptabelt
president <ee> jeg <ee> meiner at der bør være flere avtalespesialister <ee> og inn forbi gynekologi er et <ee> gynekologi er et åpent område åpenbart område for òg å ha flere avtalespesialister
og nå har en fått <ee> det i oppdrag
så jobber en nå òg med utviklingsplan for sykehuset i Narvik som representanten er godt kjent med
<ee> det er òg viktig at vi|1 sikrer god rekruttering av gynekologer til de offentlige sykehusene <ee> for òg å kunne være en del av det samla tilbudet der <ee> som det òg viktig <ee> å ha
og dette er forhold som den enkelte helseregion <ee> er best egna til å avveie av mellom <ee> behovet for flere avtalespesialister og behovet for å sikre rekruttering og nok spesialister til de offentlige sykehusene
da går vi til spørsmål nummer sytten fra representanten Ingvild Kjerkol til helse- og omsorgsminister Bent Høie
president Universitetssykehuset Nord-Norge søkte i tjuetretten om å få ta i bruk den såkalte NIPT-testen for å stille en mer presis diagnose til kvinner som får tilbud om fosterdiagnostikk
med den vil færre trenge å få utført morkake- og fostervannsprøver som kan føre til skader og spontanabort
president <ee> jeg har <ee> nylig fått <ee> anbefalingen fra Helsedirektoratet på mitt bord
i regjeringens politiske plattform står det at regjeringen ikke vil innføre et offentlig tilbud om tidlig ultralyd eller tilbud om NIPT-blodprøve for alle gravide <ee> i <ee> jamfør det som står i samarbeidsavtalen
<ee> dette står selvfølgelig fast
<ee> testene NIPT eller NIBPD <ee> er nye tester som kan brukes til fosterdiagnostikk
fosterdiagnostikk er i hovedsak forbeholdt gravide som har økt risiko for å få barn med alvorlig arvelig sykdom eller utviklingsavvik blant annet gravide som vil være åtteogtredve|trettiåtte år eller eldre ved termin
vi|1 Helse- og omsorgsdepartementet vil nå vurdere om NIPT skal tas i bruk som undersøkelsesmetode for påvisning av trisomi tretten atten og tjueén innenfor de gjeldende vilkårene for fosterdiagnostikk
<ee> vi|1 vil vurdere de anbefalingene som er kommet ifra Helsedirektoratet og fra Bioteknologirådet
<ee> som kjent så fikk vi|1 direktoratets anbefaling treogtjuende|tjuetredje januar og jeg <ee> vil innen kort tid <ee> komme med en konklusjon i saken
Kjerkhol til oppfølging
det står om liv og helse og ekstra trygghet som vi kan tilby kvinner i en sårbar situasjon
har jeg forstått statsråden riktig
president <ee> de spørsmålene vil representanten få svar på når jeg har <ee> konkludert
<ee> de forholdene som representanten <ee> trekker fram og som òg det Helsedirektoratet har <ee> lagt vekt på i sine anbefalinger er heilt klart forhold som <ee> taler for å tillate denne testen i de tilfellene
Kjerkhol til ny oppfølging
<ee> president det høres ikke ut på meg som om jeg er veldig uenig med statsråden men det er klart <ee> disse kvinnene som dette gjelder venter jo på en sånn avgjørelse
det mener jeg er en legitim avgrensning
for hvis det er sånn at man føler seg bundet av samarbeidsavtalen i det her spørsmålet så syns jeg det er noe som norske kvinner har rett på å vite
president hadde dette bare vært et faglig spørsmål så hadde jeg ikke hatt behov for å trekke tilbake Helsedirektoratets fullmakt til å ta beslutninger i den type spørsmål
jeg meiner at dette både er et faglig spørsmål men det er òg et medisinsk-etisk og dermed òg politisk spørsmål
<ee> og det er grunnen til at jeg <ee> har <ee> bestemt at det er en beslutning som skal tas <ee> av Helse- og omsorgsdepartementet
<ee> så er det sånt at <ee> prosessen <ee> både i Bioteknologirådet og i Helsedirektoratet har tatt noe tid
<ee> jeg fikk <ee> anbefalingen som sagt treogtjuende|tjuetredje januar
da går vi videre til spørsmål atten fra representanten Martin Henriksen til Helse- og omsorgsministeren <qq>
president en trygg opplevelse av barseltida har stor betydning for helse relasjonen mor-barn og heile familiesituasjonen
mestringsevnen påvirkes av helse arbeidssituasjon nettverk økonomi utdanning og levemåte
vi får tilbakemeldinger på at det går tregt med å få på plass en god barselomsorg basert på de faglige retningslinjene til Helsedirektoratet
hvorfor gjør ikke regjeringa mer for å følge opp dette arbeidet
president jeg er enig med representanten i at en god og trygg start på familielivet er av stor betydning
å utvikle en familievennlig barselomsorg er et av de innsatsområdene i stortingsmelding nummer tolv om en sammenhengende svangerskaps- og fødsels- og barselsomsorg
med tidligere utskrivning fra fødselsinstitusjoner er det behov for å utvikle nye løysinger for å følge opp <ee> mor og barn de første dagene etter fødselen
det er et mål at mer av den oppfølgingen skal skje lokalt der familien bor
nasjonale faglige retningslinjer for barselomsorgen som kom i tjuefjorten er et nyttig og viktig verktøy i dette arbeidet
<ee> barselomsorg er både helseforetakene og kommunen sitt ansvar
tidligere hadde sykehusene oppfølgingsansvar de første fjorten dagene etter fødselen før kommunen og helsestasjonen tok over
fremdeles foregår mye av oppfølgingen i spesialisthelsetjenesten for eksempel ved amme- og barselspoliklinikker lokale fødestuer eller ved tidlig hjemmebesøk av jordmor
jeg meiner at regjeringen har gjort mye for å legge til rette for at kommunene kan styrke helsestasjonstjenesten der det meste av basisoppfølgingen foregår
fra totusenogfjorten til totusenogsytten er det avsatt syv hundre og fireogtredve|trettifire komma fire millioner kroner gjennom kommunerammen til styrke helsestasjon- og skolehelsetjenesten
gjennom budsjettforlikene for tjueseksten til tjuesytten er det avsatt to hundre og femti millioner kroner til et øremerket tilskudd som kommunen kan <ee> søke på
regjeringen har sammen med KrF og Venstre nettopp vært opptatt av å utvikle søknadskriterier som treffer godt
og jeg vil oppfordre kommunene om å søke på disse midlene innen fristen som er satt til nittende mars
kommunene og regionale helseforetak må samarbeide om å bygge opp kompetanse og kapasitet i barselomsorgen uten forbi sykehusene
partene er forplikta til å inngå samarbeidsavtaler blant annet når det gjelder forebygging og jordmortjenester
som en del av oppfølgingen av stortingsmelding nummer tolv er det utvikla regionale planer for svangerskaps- fødsels- og barselomsorgen
for eksempel rapporterer Helse Midt-Norge at endringer i liggetid i fødeinstitusjoner skal skje i nær dialog med kommunene og ikke gjennomføres før den aktuelle kommunen er forberedt på å overta barselsoppfølgingen
president utviklingen av en fullverdig basistilbud i alle kommuner må skje over tid og tilpasses de lokale forholdene
president jeg takker for <ee> for svaret
når man er ute av sykehuset og kommer hjem med barnet så er det mange som opplever at det kan være vanskelig å få hverdagen til å fungere og da trenger man litt starthjelp
ifølge et innlegg som <ee> Ammehjelpen skreiv i fjor høst så opplever de nå ei eksplosiv økning i antall henvendelser og flere kompliserte saker
<ee> da de undersøkte så fant dem ut at bare elleve prosent av kvinnene i Norge bor i en kommune som tilbyr hjemmebesøk av jordmor i tråd med retningslinjene
noe av årsaken er nok at det her ikke er prioritert høyt nok og vi hører at arbeidet går for tregt
hvilke grep vil statsråden gjøre ytterligere for å sørge for at det her kommer på plass plass raskere sånn at de kvinnene og de familien som i dag opplever problemer skal slippe å gjøre det
president <ee> hadde det vært sånt at jeg var strålende fornøyd med situasjonen på dette området i kommunene så hadde jeg heller ikke arbeidet for å få prioritert midler nettopp til dette
<ee> men det er det jeg har gjort <ee> sammen med <ee> Fremskrittspartiet KrF og Venstre
<ee> og vi|1 ser at disse midlene nå gir resultater
<ee> kommunene har fått <ee> midler til å ansette <ee> ansette flere
Henriksen til ny oppfølging
president jeg trur nok <ee> helseministeren var inne på noe av utfordringa her kapasit jordbor jordmorkapasiteten i <ee> kommunene og i sitt første svar så pekte han på behovet for nye løsninger <ee> lokalt
og det vi veit er at ut ei utfordring med oppfølging er at antallet jordmødre ikke har økt
det er mangel på jordmødre det utdannes for få det er for få som jobber som jordmødre både på sykehus og komo kommunehelsetjenesten og det er for få jordmødre som har heltidsstilling
det kræme krever imidlertid samarbeid fleksibilitet <ee> samarbeid mellom foretak sykehus på den ene sida og kommunen på den andre sida og gode budsjetter
vil statsråden gjøre noe ting for å få til samarbeid mellom kommunene og sykehusene for å få flere jordmødre i hele stillinger
ja president <ee> <ee> og det gjør vi|1 òg
for det første så setter vi|1 kommunene i stand <ee> til å bidra inn i dette samarbeidet økonomisk
så er det òg sånt at vi|1 har stilt ste <ee> klare krav til nettopp at det skal etableres samarbeid mellom kommunen og sykehusene
<ee> og dette skjer òg
<ee> for eksempel <ee> så er jo dette den modellen som nå brukes i Nordfjord <ee> der en <ee> mellom Nordfjord-kommunene og Helse Førde har felles stillinger for jordmødre
og det betyr at <ee> de <ee> fødende i den o og det området opplever ofte at de møter den samme jordmoren gjennom heile <ee> både svangerskapet og oppfølging på barsel etterpå
og det gir <ee> gode <ee> trygge stillinger <ee> for jordmødrene der en òg får muligheten til å jobbe både i kommunehelsetjenesten og i spesialisthelsetjenesten
og jeg syns at det er en god <ee> modell <ee> som passer lokalt noen steder
og så er det ikke nødvendigvis den modellen som skal brukes overalt <ee> men det er en modell som jeg på lik linje med representanten er veldig positiv til
da går vi videre til spørsmål nitten fra representanten Jan Bøhler til helse- og omsorgsministeren <qq>
ja takk <ee> gode president
<ee> jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren
i et spørretimespørsmål fjerde mai i fjor spurte jeg helseministeren hvilke tiltak han vil sette inn for at vi med dagens CT-screening tidligst mulig kan oppdage og behandle lungekreft blant tidligere asbestarbeidere
statsråden svarte nei statsråden viste til et samarbeid med Arbeidstilsynet LO og NHO Industri og at det skulle komme en sluttrapport innen utgangen av totusenogseksten
i denne risikogruppa rammes <ee> to hundre til fire hundre av lungekreft årlig og det haster å komme med bedre tiltak
hva er status i arbeidet med å gi bedre oppfølging av asbesteksponerte
statsråd <ee> Høie
president i mitt svar til representanten Bøhler i fjor viste jeg til et arbeid som pågår i regi av Statens arbeidsmiljøinstitutt
i samarbeid med Arbeidstilsynet LO og NHO Norsk Industri søker man å oppnå enighet om fremtidig bruk av billeddiagnostikk ved arbeidet som innebærer eksponering for blant annet asbest
det var forventa en sluttrapport innen utgangen av totusenogseksten som blant annet skulle belyse fordeler og ulemper ved billeddiagnostiske undersøkelser av asbesteksponerte arbeidstakere som ikke har symptomer
arbeidsgruppen som representanten Bøhler viste er nå i avslutningsfasen av arbeidet
de har sett på det vitenskapelige grunnlaget for eventuelt å anbefale screening for lungekreft blant asbesteksponerte og andre grupper med økt risiko for å utvikle lungekreft
gruppen har gjennomgått og vurdert alle vitenskapelige publikasjoner på området og de har vurdert praksis i ulike land
det pågår en stor studie i Nederland og Belgia som undersøker om screening kan redusere dødelighet av lungekreft i den studerte gruppen
resultatene skal være i ferd med å bli offentliggjort
denne studien vurderes av arbeidsgruppen som så relevant at gruppen ønsker å avvente resultatene før de konkluderer
arbeidsgruppen vil derfor komme tilbake med den endelige anbefalingen når resultatene fra studien i Nederland og Belgia foreligger
Bøhler til oppfølging
ja takk for svaret president
<ee> dette er jo en <ee> gruppe som har via livet sitt til å bygge landet
<ee> det er arbeidstakere som har vært <ee> bygningsarbeidere rørleggere snekkere murere vaktmestere og så videre og nå er godt oppi årene <ee> i <ee> i pensjonsalder de aller fleste
og det er ikke kravstore mennesker
<ee> og derfor så bør vi desto mer føle ansvar for å <ee> støtte saken deres eller pushe saken få en framdrift
og og jeg må si at her er det det er vel ingen sak som er så eller det er få saker som er så livsviktige som haster så mye det
som statsråden svarte meg forrige gang så var det opptil tre hundre og femti dødsfall i Norge som er <ee> relatert relatert til asbesteksponering
så jeg jeg må si at jeg <qq> jeg <ee>
syns statsråden at disse utsettelsene er faglig godt nok begrunnet
president det er jo <ee> sant at <ee> denne arbeidsgruppen har gått igjennom de eksisterende internasjonale studiene
og det <ee> president tror jeg er en klok tilnærming
<ee> alternativet var jo at de hadde kommet med en konklusjon nå basert på de studiene som de allerede har tilgang til men det ville jo da ut ifra de den informasjonen jeg har fått <ee> tyde på at det ville vært en konklusjon som ikke var i samsvar med representantens ønsker
Bøhler til ny oppfølging
ja takk <ee> for også tilleggssvar president
<ee> denne gruppa har jo rettigheter i henhold til arbeidsmiljøloven og asbestforskriften også EUs asbestforskrift sånn at det stiller seg jo annerledes enn enn generell screening av andre mulige risikogrupper i samfunnet
de har <ee> disse har rettigheter og det er en høyrisikogruppe i forhold til lungekreft
så jeg jeg må si at jeg har <ee> så problem med å forstå <ee>
dette har jo vært en faglig diskusjon i helsemiljøene i alle år så jeg <ee> vil spørre om statsråden deler min utålmodighet
president <ee> jeg både forstår og deler utålmodigheten
og det er ingen tvil om at det å utsette mennesker som er friske for <ee> CT-undersøkelser òg har en negativ helseeffekt
og vi|1 må være sikre på at vi|1 ikke setter i gang program som er basert på at vi|1 tror at dette er l <ee> er klokt men så tilfører vi|1 denne gruppa i sum større skade
det må vi|1 unngå gjennom nettopp den type vurderinger av vitenskapelig dokumentasjon som arbeidsgruppen nå er i gang med
da går vi til spørsmål tyve|tjue fra representanten Truls Wickholm til og helse- og omsorgsministeren
president regjeringspartiet Høyre de <ee> lytter verken til <ee> eget kvinneforum folket eller Bioteknologirådet i saken om å tillate eggdonasjon
som så ofte før så bremser Høyre opp for likestillingen og for teknologiutviklingen
redusert <ee> pappaperm reservasjonsrett og nå også eggdonasjon
rekken av <ee> saker der Høyre begrenser kvinners rettigheter og privatiserer spørsmålet om likestilling begynner å bli lang
så spørsmålet blir <ee> hvorfor vil ikke statsråden åpne opp for å tillate eggdonasjon og slik sørge for at kvinner og menn har <ee> like rettigheter når det kommer til å reprodusere seg
<ee> men til representantens framstilling av <ee> partiet Høyre i denne type saker
president jeg tror der er få partier <ee> som har så levende og kontinuerlig diskusjon om bioteknologispørsmål <ee> som <ee> som partiet Høyre
<ee> men jeg <ee> vil si president at det å gjøre spørsmålet til eggdonasjon til et ensidig likestillingsspørsmål <ee> det gjør at en overser heilt vesentlige spørsmål
eggdonasjon og sæddonasjon er ikke det samme verken medisinsk eller etisk
<ee> medisinsk innebærer eggdonasjon at en <ee> utsetter en <ee> person som ikke har får behov for medisinsk behandling for medisinsk behandling med den risiko og belastning som det innebærer
for å kunne være eggdona donor så må en gå igjennom hormonbehandling
men det er noe som en ikke etisk tar lett på i helsetjenesten på andre områder nemlig å utsette friske mennesker for behandling som de sjøl ikke har <ee> behov for
det lager en heilt ny situasjon <ee> for <ee> for <ee> for <ee> for barnet
<ee> dette er forhold som ikke <ee> er til stede <ee> når det gjelder sæddonasjon
Wickholm til oppfølging
president <ee> veldig mange land som <ee> vi kunne like å sammenligne oss med og som har <ee> samme type etiske og moralske grunnforankring som Norge tillater jo i dag <ee> eggdonasjon
sånn at så riktig vanskelig som statsråden her ha skal gjøre til det det kan jeg ikke være <ee> enig i
jeg ser ikke <ee> det store etiske <ee> dilemmaet i i dette
men så er jeg i stuss for jeg har lest statsråden si dette <ee> før dette med at det skapes en ny <ee> dimensjon med at det én kvinne stiller egg til disposisjon og en annen kvinner føder den <ee> føder barnet
i dag så har du jo kvinner som adopterer barn
<ee> da har de <ee> en biologisk mor til <ee> sitt barn
her har vi en situasjon hvor du får en kvinne som har en biologisk genetisk mor og som i tillegg <ee> da føder dette barnet selv
hvorfor dette skulle skape en vanskeligere <ee> situasjon
<ee> eller skaper det en lettere situasjon
altså sta statsråden sier jo bare at det skaper en situasjon
jeg er litt sånn interessert i å å komme til bunns i hva er det han egentlig mener at denne situasjonen er
er det bra er det dårlig
<ee> da kan en la denne type spørsmål overlates til medisinerne <ee> og la de <ee> styre utviklingen
<ee> det er en utvikling som jeg vil advare veldig sterkt imot fordi dette er type spørsmål som ikke bare <ee> er et spørsmål som berører den enkelte den berører heile samfunnsutviklingen
og det er en utvikling som jeg vil advare mot
<INAUDIBLE> til nok en oppfølging
president dette er jo en <ee> harsk beskjed fra statsråden til mange av våre europeiske <ee> naboer men la det ligge
<ee> statsråden sier at da har <ee> barnet en <ee> biologisk tilknytning til <ee> to mødre
er det vansk er det dårlig
<ee> er det
hvordan er det eventuelt dårligere enn kvinner som <ee> velger å adoptere et barn hvor de har da <ee> ingen genetisk tilknytning til det men er fullt ut mor for barnet
hvorfor skulle denne moren som får lov til å bruke en annen kvinnes materiale arvemateriale men som har en biologisk tilknytning til barnet slik statsråden sier det er det <ee> er det vanskeligere eller er det dårligere
jeg jeg blir ikke helt klok på hva statsråden egentlig mener om det
president <ee> det er litt vanskelig for meg å oppfatte om representanten Wikstrøm oppfatter at at det er en forskjell
<ee> men la meg understreke det det er en forskjell og det er noe nytt
det at et barn som fødes av en kvinne ikke er barnet til den kvinnen som føder barnet fullt ut biologisk det er en heilt ny <ee> situasjon
<ee> og barnet vil ha en biologisk tilknytning både til kvinnen som har donert egget og til den kvinnen som har båret fram barnet
<ee> så <ee>
og det er en ny situasjon òg for barn <ee> som det er <ee> vesentlig å legge vekt på i <ee> i <ee> i <ee> denne diskusjonen
og ikke minst det gjør er òg en vesentlig forskjell <ee> på sæddonasjon
i avveiningen om man meiner om dette er en god en <ee> en en <ee> positiv ting eller en nøytral ting eller en negativ ting <ee> det er nettopp den type spørsmål som en må <ee> ta med seg inn i diskusjonen
men å framstille dette som <ee> det samme som adopsjon eller det samme som sæddonasjon det er direkte feil
da går vi til spørsmål tjueseks fra representanten Lise Wiik til justis- og beredskapsministeren som vil bli besvart av helse- og omsorgsministeren som rette vedkommende
Wiik vær så god
<ee> president <ee> Sivilombudsmannen og Likestillingsombudet har uttrykt bekymring for kvinners situasjon i fengsel
Forskning og undersøkelser viser at mange kvinner har store helseutfordringer
alvorlige volds- og overgrepstraumer forekommer ofte men kvinnene får ikke behandling for sine alvorlige traumer
Arbeiderpartiet har i motsetning til regjeringen prioritert midler til kvinners helse i våre budsjetter
hvorfor prioriterer ikke regjeringen helsetilbudet til kvinner i fengsel selv om det kunne bidra til bedre rehabilitering
president det er Helsedirektoratet som fordeler tilskudd <qq> helse- og omsorgstjenest i helse- og omsorgstjenesten og tannhelsetjenesten for de innsatte i fengsel
midlene de fordeles til vertskommuner og vertskommuner for fengsler basert på antall soningsplasser av ulik kategori
det er ikke rapportert om behov for å form fordele midlene basert på kjønn
spesialisthelsetjenesten til innsatte i fengsel finansieres over rammetilskuddet til helseregionene
i budsjettbehandlingen for totusenogsytten vedtok Stortinget å øke tilskuddet til fengselshelsetjenesten med ti millioner kroner for å bedre tilbudet til innsatte med rus og psykiske problemer
jeg er kjent med rapporten fra Sivilombudsmannen der det blant annet fremkommer at kvinnelige innsatte samla sett har et dårligere soningstilbud enn menn
dette ligger under justis- og beredskapsministerens <ee> ansvarsområde
rapporten sier òg at kvinnenes kvinnelige innsatte har andre typer helseplager enn menn
så vet vi|1 òg at forekomsten av psykiske lidelser blant innsatte i norske fengsler er langt høgere enn blant befolkningen generelt
det viser Cramer-rapporten fra Kompetansesenter for sikkerhets- og fengsels- og rettspsykiatri Helseregion Sør-Øst ved Oslo universitetssykehus
i stor var andelen kvinner med psykiske lidelser om lag like høy som for menn
kvinner hadde litt høgere forekomst av enkelte lidelser enn menn mens andre lidelser var noe høgere for menn enn for kvinner
Kriminalomsorgsdirektoratet og Helsedirektoratet har utarbeida seksten forslag til tiltak for en bedre organisering av og innhold i behandlingstilbudet for innsatte med psykiske lidelser og eller rusmiddelproblemer
tiltakene gjelder både helsetjenesten og kriminalomsorgen
ingen av forslagene til tiltak var kjønnsspesifikke men de vil selvsagt òg gjelde for kvinner
de to to departementer har til har tiltakene nå til vurdering og etter planen skal et forslag til oppfølging være klart før sommerferien
president avslutningsvis vil jeg nevne at jeg i oppdragsdokumentet til helseregionene for tjueseksten stiller krav om å etablere flere tilbud innen psykisk helsevern i norske fengsler
i dette ligger at slike tilbud òg vil gjelde kvinner
dette kravet vil helseregionene rapportere om i løpet av mars og jeg vil følge med på om kravet er innfridd
Wiik til oppfølging
president jeg takker statsråden for svaret og jeg hører at statsråden er opptatt av problematikken
det gleder meg