scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
Widerøe vant kontrakten og det er stor ne misnøye både med økte priser færre avganger og endrede avgangstider
det er òg stor misnøye med at man har kutta tidligere praksis med an nye tidtabeller ikke blir sendt ut på høring før de iverksettes
alle de her grepene er en konsekvens av regjeringas anbudskriterier
hvor|1 mykje|mye sparer staten på de nye kontraktene og meiner statsråden det herre står i forhold til de svekkelsene i tilbudet <ee> i distriktene
Solvik-Olsen
president <qq> det er litt rart å høre at alt blir mye verre når vi|1 vet at noen steder så går billettprisene opp andre steder så går de ned
noen steder forsvinner der <ee> flyruter andre steder kommer de til
det har altså vært|1 en jevn økning i antall flya bevegelser i Nord-Norge
der er flere flybevegelser på de tretti minste flyplassene i dag enn når Arbeiderpartiet styrte
det er lite grann rart at dette er en krise i dag når det var heilt akseptabelt nettopp under Arbeiderpartiet
så vil det alltid være sånn at der skjer endringer i et marked
jeg <ee> flyr mye til Stavanger der jeg har min familie
der er færre avganger der nå enn der var for bare få år siden
de tilpasser seg òg litt tilbudet hva|1 tid er det folk reiser
og det er jo nettopp det vi|1 ser at Widerøe òg gjør
der har ikke vært|1 veldig mye endringer i minimumskravene som staten har stilt men der er en del steder så har Widerøe lagt ned ruter som de tilbydde utover minimumskravene før rett og slett fordi at markedet har endra seg
det handler blant annet om konjunkturene i oljesektoren
jeg er opptatt av at vi|1 skal ha et best mulig flytilbud i dette landet
derfor har vi|1 stimulert at det skal være flere ruter
vi|1 syns det er bra der er konkurranse
og jeg syns det er fantastisk flott når <ee> flyselskapet FlyViking kommer og etablerer seg og vil tilby <ee> reiser mange flere steder
det viser at markedet fungerer
de stedene der markedet ikke er stort nok til at du kan ha kommersiell virksomhet der går staten inn og kjøper de tjenestene
og det er en b tje en <ee> ordning som jeg syns er bra
så vi|1 ønsker vi|1 skal få mest mulig igjen for skattebetalerne sine penger samtidig so som du skal ha et best mulig tilbud til lokalbefolkningen
og det er jo den balansen vi|1 klarer å finne
i det <ee> <ee> anbudet vi|1 hadde så var der noen <ee> sider som vi|1 ser i ettertid ikke var gode nok
det gjorde for eksempel at du ikke fikk de rutene du ville ha til Finnmark
da har vi|1 i ettertid gått inn og gjort de endringene
jeg merker meg at Arbeiderpartiet er veldig opptatt av at der skulle vært|1 en offentlig <ee> statlig styrt høring på dette at det hadde løyst problemene
men da peker jeg jo bare på at det blei jo ivaretatt nettopp med den kontakten som var direkte med Widerøe
og jeg har tidligere i Stortinget òg fått de samme spørsmålene fra Ap som vi nå får og mitt svar er det samme
det er jo mye bedre at de lokale aktørene som meiner at flyrutene burde vært|1 justert lite grann går til den aktøren som leverer flyrutene istedenfor å gjøre en politisk sak ut av det
og vi|1 ser jo at nettopp den kontakten som mange regioner tok med Widerøe gjorde at det utkastet som de la fram i høst har blitt endra i forhold til det de faktisk legger ut i markedet
den andre sia av denne saken som jeg syns er viktig det er at i de kravene vi|1 har stilt så er der på de fleste flyruter krav om flere seter som skal leveres i løpet av det av året enn det det har vært|1 før
men vi|1 har sagt der skal være større fleksibilitet i at flyselskapene kan tilby tjenestene når de òg ser at der er flest folk som reiser
det betyr jo at der vil være færre situasjoner der flyene er fulle rett og slett fordi at en kan tilpasse markedet tilpasse seg til markedet bedre
og derfor vil det òg si at det vil være variasjoner i flytilbudet i løpet av året rett og slett for at en skal tilby best tjenester når flest skal reise
<ee> ja takk president
<ee> jeg registrerer i vant stil så vel|velger <ee> statsråden å ikke svare på spørsmålet
for spørsmålet var om han var fornøyd med grepene som ble|1 gjort i forhold til økonomien i det herre
når ikke han vil svare så kan jo jeg opplyse at allerede i budsjettet for tjuesytten så er det tatt ned med femti millioner til kjøp av flyruter
det jeg har fått opplyst i tillegg det er at heilårseffekten ved av de nye flykjøpene er minus hundre og tyve|tjue millioner
det betyr jo at det brukes mindre penger på flykjøp
det vil i utgangspunktet òg bety at man får en lavere tjeneste og det er den vi ser
at statsråden er fornøyd det er oppsiktsvekkende for det er faktisk sånn at det går kjem|kommer til å gå fra første april færre fly det kjem|kommer til å gå på andre tider og det kjem|kommer til å bli dyrere priser
og det er er ikke korrekt at det er satt inn flere seter overalt ja enkelte plasser men det er òg tatt ned krav til seter
så det avhenger ikke hen du er i forhold til den enkelte fly flyplassen
men spørsmålet mitt må da da være <ee> vil statsråden gjøre noen ytterligere grep for å bedre tilbudet
president for det første så er jeg kjempefornøyd med at representanten Juvik har funnet svar på spørsmålet som han stilte meg fordi at det svaret sto jo i budsjettdokumentene
og da er det jo litt rart at en kritiserer meg for at jeg ikke gir informasjonen her når det er informasjon som har vært|1 tilgjengelig for Stortinget heile veien
så påpeker jeg òg at ja det har vært|1 der er noen plasser du får bedre tilbud noen plasser får du litt dårligere tilbud men der er ingen plasser der tilbudet forsvinner
og det er rett og slett fordi at vi|1 stiller mye de samme minimumskravene men så har Widerøe levert flere avganger på en del ruter enn det der var krav om rett og slett fordi at der er så mye passasjerer at de ser at de kan tjene penger på det
og vi|1 legger nettokontrakten i bånn
så der Juvik representanten Juvik gir inntrykk av at det eneste som gjør at flyrutene eksisterer er subsidiene i seg sjøl så m så glømmer han jo fullstendig at hovedinntektene på disse|1 rutene er jo veldig mye billettinntektene
og da er det jo sånn at hvis der er flere som reiser så vil flyselskapet ha et insentiv til å sette opp flere avganger
og det er jo nettopp det som gjør at for eksempel FlyViking nå går inn på flere ruteområder i Nord-Norge fordi de tror at der er et udekt potensial uten statlige subsidier
ja president <ee> det som er heilt klart det er at kravene ble|1 endra i anbudskriteriene
<ee> man la òg en betydelig høgere makspris enn prisstigning
og at det flyr mer fly i dag og at det reiser flere ja det skulle jo bare mangle i forhold til at vi snakker om et heilt anna årstall enn når sist <ee> vi <ee> styrte
men det er faktisk sånn ta min egen heimflyplass som et eksempel i dag <ee> s for å komme seg til regionhovedstaden som er Bodø så går det fire fly hver vei
det går òg sånn at du kan komme deg ifra Lofoten Vesterålen på morgenen til Mo i Rana som tross alt er Nord-Norges tredje største by
fra første april så går ikke det an å komme seg på morgenen
da kjem|kommer du deg ikke fra Lofoten Leknes eller Vesterålen og de områdene her via Bodø for å nå fly til Mo i Rana for det går så tidlig at det er gått når du kjem|kommer dit
så det betyr at du må reise dagen før hvis du skal delta på på et <ee> møte der
så det er heilt klart at her er det mange som får et <ee> dårligere tilbud
og tidligere var det òg sånn som sagt at da ble|1 rutene sendt ut på høring
det var ikke noe stor byråkratisk ordning
vil <ee> statsråden ta initiativ til at man i framtida endrer det sånn at de kan gå ut på høring <INAUDIBLE> det her rutene
president det er riktig at det har blitt gjort endringer
jeg tror det skjer hver gang der er FOT-ruter på a ute på anbud fordi at vi|1 har eksterne fagfolk som går gjennom og ser på hvordan|1 har <ee> reisestrømmene endra seg siden forrige gang
hvor bør en styrke de
hvor trenger en ikke lenger å ha subsidieordninger
hvor bør gjerne subsidieordningen styrkes
under Arbeiderpartiet blei jo flere ruter tatt ut av subsidieordningen rett og slett fordi at en så at det ikke var behov for subsidier lenger
det har òg representanten Juvik gått ut og klagd på under dagens regjering selv om det var hans f egen regjering som tok ut opplegget
men poenget her har vært|1 å sikre likebehandling eller likere behandling f nei mellom aktørene
og jeg registrerer at representanten Juvik sendte ut en mail internt som gjerne ikke var meininga at statsråden skulle få sjå|se men der han sa på at nå har de nye FOT-rute-anbudet kommet ut
noen steder styrkes det men noen steder svekkes det
la oss gå ut og kjefte på regjeringen
og det er litt av det inntrykket jeg sitter med her at sjøl om der er mange steder der du har et godt eller bedre tilbud så gis inntrykk av at alt er blitt heilt elendig
og det syns jeg er dårlig fordi at det snakker ned regionen og næringslivets vilje til å investere i regionen hvis en får inntrykk av at alt er dårlig
da går vi til spørsmål fire representanten Irene Johansen til samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen
Johansen
jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren som mange er opptatt av i Østfold
jernbanen gjennom Østfold er viktig for effektiv, sikker og miljøvennlig transport gjennom fylket og særlig viktig for de som daglig pendler med jernbanen for å jobbe i Oslo
dessverre er kapasiteten på NSB sine tog og toglinjene gjennom Østfold sprengt på flere avganger
togene i rushtiden er derfor overfylt av pendlere som må stå på grunn av f for få togsett på disse avgangene
de kommer for sent på jobb på grunn av daglige forsinkelser
hva vil ministeren konkret gjøre for å avgjøre hjelpe denne situasjonen nå
president der er flere temaer som tas opp her
det ene handler om kapasitet og det andre handler om forutsigbarhet
når det gjelder forutsigbarhet så meiner jeg at vi|1 kan vise til der er gjort veldig mye
vi|1 har begynt å snu endring eller vi|1 har vi|1 har vi|1 har en annen tilnærming til vedlikehold der det prioriteres høgere
forfallet på jernbanen reduseres nå mens det økte tidligere
etter hvert som vi|1 får byttet ut utstyr som gjør at du ikke har det <ee> i funksjon til det kollapser men bytter det ut før det kollapser så betyr det at du får økt regularitet
og vi|1 ser altså at tjuefemten <ee> var vel første året du kunne levere i henhold til de kravene en jo en hadde på jernbanen nettopp fordi at vi|1 har brukt mye penger på vedlikehold siden regjeringsskiftet
budsjettet i dag er mer enn dobbelt så høgt på vedlikehold sammenlikna med ved regjeringsskiftet
og forrige regjering hadde faktisk en reduksjon i vedlikeholdsatsingen sin de siste årene på vei og jernbane
det ve handler om å prioritere feil meiner jeg
men dette vil gradvis øke forutsigbarheten med at togene kommer når de skal
men det er ikke sånn at vi|1 er der ennå
der er fortsatt for mye gamle komponenter som vi|1 ikke har fått skifta ut men takten er mye høgere
det andre går på å ha tilstrekkelig materiell
og det er jo der du handler om at sjøl om togene er i rute eller ikke hvis folk blir stående som sild i tønne så er det ikke behagelig
og vi|1 ønsker at flere skal ville reise med jernbanen for de skal oppleve det som et godt tilbud
når folk står som sild i tønne så tyder det jo på at jernbanen i utgangspunktet har god konkurransekraft når folk tolererer det
men det er ikke sånn vi|1 ønsker det skal være
derfor kjøper vi|1 inn nye togsett
d under forrige regjering så blei der <ee> satt i gang bestillinger av Flirt-tog et veldig godt togsett
vi|1 har forlenga og forsterka de bestillingene som gjør at der kommer nye togsett <ee> minst hver måned som settes inn
noen steder øker det kapasiteten andre steder erstatter det eksisterende togsett som mer eller mindre utrangert
i slutten av dette året så vil der komme nye togsett som vi|1 vil sette inn på Gjøvikbanen der du har togsett som burde vært|1 skrota for lenge siden <ee> syns jeg
det som er utfordringen <ee> spesielt på jø på på banen det er at de Flirt-togene som er har en lengde som gjør at du allerede utnytter <ee> perrongene
det betyr at det å sette på enda flere togsett er ikke nødvendigvis enkelt
<ee> det andre er at der er ikke plass til flere avganger på sporet altså s d kapasiteten er sprengt
det er jo derfor vi|1 bygger Follobanen som jeg tror begge partiene har vært|1 gode forkjempere for
men det tar tid å sprenge seg gjennom så mye fjell
sånn at der er noen år før den kapasiteten <ee> kan tas i bruk
da tror jeg vi|1 vil ha løyst dette
men fram til da så er det ganske utfordrende rett og slett fordi at vi|1 klarer ikke trylle fram <ee> nye jernbanespor
det som er en løysing som jeg blir fortalt at en ser på det er jo å sjå|se på er det mulig å leie inn doble eller toetasjes togsett i en periode rett og slett for å få benytta høyden bedre når du ikke kan benytte lengden eller øke frekvensene
det er noe som <ee> det nye materiellselskapet vi|1 har oppretta vil <ee> sjå|se på på bestilling fra Jernbanedirektoratet
president <ee> det herre er jo en situasjon som har vært over år
<ee> og <ee> for å si det litt folkelig så syns jeg kanskje østfoldingene <ee> østfoldingene har blitt holdt for godt snakk over lang tid nettopp fordi man sier hele tiden at det blir bedre når vi får bygd ut Oslo Ski
det blir bedre når vi får <ee> gjennomført denne sommerens vedlikeholdsprogram
det blir bedre når vi får kjøpt inn flere tog
og så ser vi allikevel at <ee> de nye togene <ee> blir satt inn kanskje andre steder <ee> og at <ee> på Østfoldbanen så blir det ikke bedre
vi er klar over at det skal bli bedre når Oslo Ski blir bygd ut <ee> og også når dobbeltsporet gjennom <ee> Østfold blir videre bygd ut fra Moss og og sørover
men jeg er også interessert i å beholde de pendlerne som er der i dag så ikke de går over på andre <ee> transportmidler
så hva kan man konkret gjøre nå
enkelte foreslår <ee> hvorfor s <ee> opprettholde komfortavdelinger stilleavdelinger og så videre
er det noe ministeren kan gjøre nå sånn at folk kan <INAUDIBLE>
ja president jeg nevnte noe av det som de <ee> nå ser på
det er for eksempel å bruke toetasjes togsett
<ee> noen steder vil det være vanskelig på noen s <ee> strekninger fordi det handler gjerne om tunellhøyde og sånne ting
ting tyder på at det gjerne ikke vil være et problem på strekningen her
<ee> og derfor er det noe en kan sjå|se på sjøl om det gjerne ikke løyser problemet andre steder
men som jeg nevnte der er altså i dag sprengt kapasitet på banen
det betyr at det er ikke mulig å sette inn flere togsett med mindre en eller flere avganger med mindre noe annet forsvinner
<ee> Oslo Ski ja det er mulig at en <ee> syns at en har blitt holdt for godt snakk i lang tid
da er hvert fall jeg veldig stolt over at dagens regjering var veldig kjappe med å begynne å bevilge penger og sette spaden i jorda nettopp på å bygge Follobanetunellen
den har vært|1 planlagt lenge
det sies at <ee> tidligere statsminister Stoltenberg var der og tok et symbolsk spadetak allerede i totusenogsyv uten at der kom veldig mye penger
sånn at vi|1 kan godt være enige i at det har vært|1 godt snakk lenge men nå er hvert fall <ee> fire boremaskiner i gang med å ete seg gjennom fjellet
det betyr at det er veldig fysisk håndfast det som nå skjer
president <ee> det har vært d tatt opp tidligere i dag <ee> den herre jernbanereformen og et spørsmål kunne jo også være <ee> ser man noen virkninger av den på konkret på på Østfoldbanen
det andre jeg ønsker å ta opp er <ee> det er ikke bare pendlerne som <ee> som <ee> <ee> står og som <ee> opplever Østfoldbanen som overfylt det gjør også godset som kommer over Svinesund
det er også en en side ved det her
<ee> hva vil <ee> ministeren gjøre <ee> fram mot NTP for å få Sverige med på et felles prosjekt for å få bygd ut banen mellom Oslo og Gøteborg
president noe av det første jeg gjorde jeg tror faktisk det var i desember totusenogtretten det var å reise til Sverige for å diskutere denne tematikken
jeg oppfatter at der <ee> blei satt i gang tiltak da som ikke var blitt <ee> tenkt eller hvert fall gjort noe med tidligere
blant annet ble det satt av ei arbeidsgruppe mellom norsk og svensk regjering på embetsmannsnivå for å sjå|se både på hvilke|1 behov fins der <ee> mulighet for å gjøre noe med på lang sikt men enda mer hva|1 kan vi|1 gjøre på kort sikt for å utnytte den infrastrukturen vi|1 har
så konstaterer vi|1 at sjøl om det er interesse fra en del i Sverige så er ikke en tilkobling til Norge det som prioriteres høgest på svensk side
og det betyr at det ligger veldig langt fram før de tenker seg til Norge
men vi|1 har likevel denne gruppa fordi at vi|1 syns det er viktig å ha oppmerksomhet på hva vi|1 kan gjøre for å få mer gods over på jernbane mellom Norge og Sverige
da er det spørsmål nummer fem fra representanten Ola Elvestuen til utenriksminister Børge Brende
Elvestuen <qq>
ja president utviklingene i Myanmar er inne i en kritisk fase både med tanke på styresett økonomisk utvikling og menneskerettigheter
en rekke sivilsamfunnsorganisasjoner norske bedrifter og staten har økt innsats og tilstedeværelse i Myanmar
Den norske burmakomiteen har spilt en viktig rolle i å bygge opp kunnskap om utviklingen i landet
gitt denne situasjonen hva er bakgrunnen for at utenriksministeren har valgt å kutte dramatisk i bevilgningene til Burmakomiteen
president <ee> regjeringa i Myanmar står overfor <ee> store utfordringer
ikke minst så er det mange etniske grupperinger der ikke bare burmesere men også andre etniske grupperinger sånn som rohingyaer i Myanmar
et økende antall internflyktninger utgjør en humanitær utfordring
det er ennå ikke gått et år siden den første demokratisk valgte regjeringa over femti år kom til makta
under Aung San Suu Kyis ledelse viser myndighetene vilje til å ta fatt i egne utfordringer samtidig som de er åpne for å be om hjelp fra det internasjonale samfunnet
Norge opprettholder sin støtte til reformprosessen i Myanmar
dette gjør vi gjennom støtte til regjeringa og samarbeid med frivillige organisasjoner og med FN-systemet
under diktaturet var ikke dette mulig i Myanmar
derfor måtte vår støtte til demokratiprosessen kanaliseres via organisasjoner som opererte utenfor landets grenser
blant disse var Burmakomiteen som en årrekke har gjort et viktig arbeid
i dag er en rekke sivilsamfunnsorganisasjoner til stede i Myanmar og de er <ee> basert og drevet av folk i Myanmar
det demokratiske gjennombruddet har altså gjort det mulig å yte vår støtte til sivilsamfunnet i tråd med prinsippene som ligger til grunn for slik innsats i vår utviklingspolitikk
ja president jeg vil takke for svaret men jeg tror nok den faglige vurderingen trenger en politisk vurdering oppå
for det er sant ja du har et politisk gjennombrudd i Myanmar men samtidig så har du et eller du har hatt et demokratisk gjennombrudd men samtidig så har du da et hatt et demokratisk valg men oppå det som er en udemokratisk <ee> grunnlov
for det er jo fortsatt sånn i Myanmar at militæret sitter på femogtjue|tjuefem prosent av plassene i parlamentet
<ee> de kontrollerer og dermed blokkerer en grunnlovsendring og sitter også grunnlovsbestemt på de viktigste postene i regjeringen nemlig forsvar <ee> grensekontroll og innenriks
og særlig da innenfor de problemstillingene som også utenriksministeren tar opp blant annet rohingya grunnlov nei borgerkrigstilstander i nord så er det jo et spørsmål hvem er det egentlig som <ee> som kontrollerer hva som gjøres
er det fortsatt militæret eller er det den sivile regjeringen
<ee> president bare for å presisere at <ee> representanten har jo selvsagt rett i at det som er Utenriksdepartementets beslutning <ee> er <ee> jeg ansvarlig for
men som sagt Burmakomiteen står også fritt til <ee> å søke <ee> både Norad og UD på gode prosjekter <ee> som vil bygge et sterkt sivilsamfunn <ee> i <ee> Myanmar
det var ikke mulig tidligere under diktaturet
det var ikke stort handlingsrom for dette sivilsamfunnet i Myanmar
så spørsmålet er <ee> når <ee> den faglige vurderinga er at Burmakomiteen nå bør søke på disse <ee> ordningene og ikke <ee> i utgangspunktet få <ee> den type støtte så har jeg valgt å følge det faglige rådet
og jeg tror vi som politikere også skal være litt tilbakeholdne med å gå inn og liksom bestemme oss for at den og den organisasjonen <ee> skal få <ee> støtte
så jeg holder fast ved <ee> det som <ee> vi har bestemt og syns ikke det er riktig av oss å gå inn og peke på og blande oss inn i detaljene sånn som dette
da går vi til spørsmål nummer seks fra representanten Marit Nybakk til utenriksminister Børge Brende
Nybakk
ærede president jeg har tillatt meg å stille følgende spørsmål til utenriksministeren
seksuelle og reproduktive rettigheter er avgjørende for kvinners helse og for å hindre barseldød og sikre barns oppvekst
hvorfor er ikke Norge med på det europeiske initiativet tatt av blant andre av blant annet Nederland Belgia og Sverige
president innsatsen for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter inkludert arbeidet for trygge aborter er viktig for Norge
den er også høyt prioritert i den handlingsplanen som jeg la fram før jul Handlingsplan for kvinners rettigheter og likestilling i utenriks- og utviklingspolitikken totusenogseksten totusenogtjue
globalt er Norge blant de største giverne til dette viktige arbeidet
vi arbeider med <ee> og gjennom internasjonale frivillige organisasjoner FN og andre globale finansieringsmekanismer som fokuserer på kvinner barn og unges helse
regjeringa har varsla allerede nå som statsministeren har slått fast i helga at støtten innenfor bistandsbudsjettet økes med åttifem millioner kroner til aktører som rammes av den såkalte munnkurvregelen som representanten også refererer til
dette gjør vi sammen med en rekke andre land for å bidra til å sikre fortsatt tilstrekkelig finansiering av dette viktige området
en del av de økte midlene vil derfor gå til FNs befolkningsfond UNFPAs arbeid med ofre for seksualisert vold i krise og konflikt generelt og til å styrke kvinners rett til seksuell og reproduktiv helse i Syria og nabolandene spesielt
Norad vil i tillegg invitere sentrale internasjonale frivillige organisasjoner til å søke om støtte
kriterier for tildeling vil være resultatoppnåelse effektivitet og finansielle behov
regjeringa er i dialog med våre partnere og andre land for å løfte kvinners seksuelle og reproduktive rettigheter
Norge støtter fullt ut initiativet She Decides
som en del av dette initiativet skal det arrangeres en internasjonal konferanse i Brussel annet mars i år
konferansen skal mobilisere til økt finansiering av FN og internasjonale frivillige organisasjoner som arbeider med seksuell og reproduktiv helse og rettigheter
Norge støtter denne konferansen fullt ut og vil delta på konferansen med barne- og likestillingsminister <ee> Solveig Horne
så vil vi i likhet med andre land annonsere vår økte støtte til feltet på den konferansen
siden det er brei enighet om at det nye initiativet i første rekke retter seg mot nye og private givere vil våre midler kanaliseres gjennom allerede eksisterende partnere og kanaler deriblant ikke minst UNFPA
<ee> takk president og takk for svaret som var relativt positivt
<ee> initiativet innebærer som utenriksministeren nevnte denne giverkonferansen i Brussel annen mars
og nå forstår jeg at Norge skal delta og jeg forstår også at Norge skal delta i Brussel på <ee> statsrådnivå
for meg var det viktig å få det avklart at det ikke var med en statssekretær eller en politisk rådgiver men at det faktisk er en statsråd som deltar på vegne av den norske regjeringen på denne giverkonferanse i Brussel
jeg vil også spørre ministeren om han <ee> har tenkt å være at Norge skal være med i fortsettelsen av dette initiativet som jeg antar kommer til å fortsette <ee> fordi det nå er veldig viktig etter Trump-administrasjonens avgjørelse
<mm> president <ee> til det siste kan jeg si ja
jeg varsla jo veldig tidlig at vi kommer til <ee> å trappe opp <ee> vår støtte til reproduktiv helse og til <ee> trygge aborter
det kom faktisk samme dagen <ee> som de andre <ee> ministrene var <ee> ute <ee> med dette
det var jeg ga flere intervjuer <ee> i den <ee> sammenheng og det ble også referert til det <ee> i norsk <ee> presse
og nå har vi sett på mulighetene for innenfor bistandsbudsjettets ramme <ee> som ble vedtatt av Stortinget å øke satsinga med ytterligere åttifem millioner kroner
og som sagt så er vi allerede en av de største <ee> giverne her og vi vil fortsette dette arbeidet fremover
<ee> ja <ee> ærede president <ee> jeg vil gjerne understreke at det at kvinner har kontroll over egen kropp er en veldig viktig del av likestillingsarbeidet i i utviklingsland
<ee> at de har tilgang til prevensjon at de har trygge fødsler at de har rett til trygge aborter dette må være en prioritert <ee> oppgave også innen norsk bistand
<ee> faktisk er det slik at de to farligste dagene i en kvinnes liv er den dagen hun blir født og den dagen hun setter liv til verden ikke sant
og og det må vi gjøre noe med
derfor så er det viktig at dette feltet prioriteres
<ee> det er bra at regjeringen styrker denne satsingen <ee> nå
<ee> president <ee> svaret på det er ja
<ee> jeg leste gjennom akkurat den delen av utkastet til stortingsmelding <ee> i går kveld og <ee> det er gitt det er gitt en bred omtale og vi varsler også en ytterligere opptrapping innenfor dette området
jeg er helt enig med det representanten sier om kvinners tilgang til seksuell og reproduktiv helse og <ee> trygge aborter
og når vi nå ser at det kommer til å bli en nedgang i finansieringa fra en stor <ee> giver her så har vi også når dette har skjedd tidligere <ee> vist at vi kan <ee> trappe <ee> opp
og <ee> det at vi nå allerede gjennom statsministeren varsla en økt satsing på åttifem millioner er godt mottatt
så de har iallfall opplevd <ee> at vi støtter opp om dette
da går vi til spørsmål nummer syv fra representanten Åsmund Aukrust til utenriksminister Børge Brende
ja president <qq> vi fortsetter på innafor samme tematikk
USA har stanset all bistand til organisasjoner som tilbyr eller gir informasjon om abort
av den grunn har en del europeiske land nå tatt initiativ til en giverkonferanse i Brussel for reproduktiv helse
i Norge har vi tidligere i denne perioden sett kutt i blant annet UNFPA og kvinneretta bistand
hvorfor er ikke Norge blant initiativtakerne til giverkonferansen og vil utenriksministeren raskt foreslå økninger i bevilgninger til arbeidet med abort og reproduktiv helse
president jeg kunne vel tatt kortversjonen og sagt ja <ee> men jeg antar at representanten ønsker <ee> at jeg gjentar noe av de samme tingene som jeg sa til representanten <ee> Nybakk
disse er jo litt overlappende de to <ee> spørsmålene <ee> så det må jo være konsistens <ee> i de to svarene også
<ee> og Norge er allerede en av de største giverne globalt <ee> når det gjelder <ee> spørsmål om reproduktiv helse kvinner likestilling
<ee> vi <ee> har iallfall over én milliard av vårt bistandsbudsjett <ee> som går <ee> til disse <ee> formålene
og som jeg også sa til representanten <ee> Nybakk så vil vi i forbindelse med <ee> stortingsmeldinga om utviklingspolitikk og det å oppnå de nye bærekraftsmålene varsle en ytterligere satsing på dette fremover
det er dessverre nødvendig på grunn av at dette er en så viktig problemstilling men vi opplever også nå på grunn av <ee> beslutninger hos en stor <ee> giver at det kan oppstå et gap her
dette gjør vi <ee> sammen med en rekke andre land for å bidra til fortsatt tilstrekkelig finansiering av <ee> et så viktig område
en del av de økte midlene vil gå til FNs befolkningsfond UNFPAs arbeid som også er viktig
og der vil kriteriene være faglige knytta til resultatoppnåelse effektivitet og finansielle behov og bli avgjort av Norad
og så er regjeringa i dialog med våre partnere og andre land for å løfte kvinners seksuelle og reproduktive rettigheter
og <ee> dette initiativet som <ee> Lilianne Ploumen tok om She Decides har vår fulle støtte
<ee> og vi vil også der annonsere vår økte støtte til feltet og vise til også det vi planlegger <ee> i forbindelse med <ee> stortingsmeldinga om <ee> utviklingspolitikk
Norge fortsetter som en pådriver for å styrke kvinners tilgang til seksuell og reproduktiv helse og trygge aborter
ja president takk til <ee> utenriksministeren for det jeg syns var et <ee> positivt svar
<ee> og jeg mistenker jo litt at noe av bakgrunnen for at <ee> Norge ikke står som initiativtaker sånn i utgangspunktet er vel også at Norge ikke har en egen utviklingsminister som jo det er stort sett de som står som arrangører fra de andre landa
så vi mener jo at dette her illustrerer jo viktigheten av at vi har en egen utviklingsminister i Norge
men jeg syns jo allikevel at det er veldig positivt at <ee> vi deltar på ministernivå på denne viktige konferansen i <ee> i i i Brussel
og jeg syns det er positivt at statsministeren har varsla <ee> en økning som er en god start <ee> men det bør jo bare være en start og at det bør være en opptrapping som allerede bør komme i helst i revidert
men mitt spørsmål neste spørsmål det handler om at vi vet jo ikke nøyaktig hvordan dette amerikanske <ee> politikken vil komme til uttrykk
<ee> budsjettet til am nye administrasjonen legges jo fram i april
FNs befolkningsprogram har i fjor fått hundre millioner dollar av USA
<ee> så mitt spørsmål er hvordan vil <ee> Norge og utenriksministeren jobbe for å påvirke den nye amerikanske administrasjonen på at dette ny nye politikken vil bli så lite dramatisk som mulig
president jeg skal til <ee> USA i neste uke og møte med viktige representanter fra <ee> administrasjonen
hvis USA velger å kutte disse hundre millionene til FNs befolkningsfond altså rundt en <ee> syv åtte hundre millioner norske kroner så vil jo de nærmere hundre millioner som vi nå kommer til å varsle i første runde i økt støtte <ee> hjelpe godt med
det vil dekke en syvendedel av det <ee> deltaet
vi veit også at andre land veit både Sverige og Nederland planlegger <ee> også betydelig <ee> økning i <ee> sin støtte så man vil iallfall på kort sikt <ee> kunne dekke opp om dette
men det er jo synd at vi ikke kan trappe opp men at det i første runde blir rett og slett å forsøke å dekke opp dette deltaet
<qq> ja president <ee> takk for svaret
<ee> det er klart det som nå skjer i USA er jo dramatisk <ee> dersom dette skal bli gjeldende i i alle fall i fire år
og det er jo spesielt dramatisk når vi veit at i Europa er det mange land som har <ee> dårlig økonomi og vi har sett bistandskutt <ee> også i iv i i Europa
jeg syns derfor det var veldig bra at Stortinget før jul gjorde et vedtak om at Norge <ee> i framtida skal ha budsjett på én prosent <ee> av vårt in <ee> BNI som som <ee> som bistand
men mitt spørsmål er om den bista <ee> den utviklingsmeldinga om han kan <qq> si noe om de vurderinger som utviklings nei bis <ee> utenriksministeren nå gjør
om det som nå skjer hvor vi ser at <ee> en del spørsmål blir for kontroversielt
om det kommer til å endre norsk <ee> bistandspolitikk
om Norge bør i større grad prioritere områder hvor vi veit at ikke andre land kan være med som for eksempel <ee> rettighetene til abort som jo er <ee> vil være kontroversielt for mange land
om Norge bør ta en større del av ansvaret på sånne om felt
<INAUDIBLE> Brende
men <ee> som sagt ikke minst gjennom det gode samarbeidet <ee> som vi har hatt <ee> med Venstre og KrF
og det jo viktig at man også <ee> anerkjenner
når det gjelder <ee> dette området fremover så har jeg jo varsla at <ee> vi i forbindelse med stortingsmeldinga vil varsle en ytterligere opptrapping
og vi det er ikk er jo ikke nytt altså under Bush-administrasjonen åtte år så hadde man jo også den samme politikken så vi har jo håndtert <ee> dette <ee> tidligere og det skal vi også greie nå
spørsmål åtte fra representanten Audun Otterstad til næringsminister Monica Mæland
president jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til næringsministeren
Aftenposten hadde femtende februar overskriften Gutteklubben styrer i luften
av trettiåtte toppstillinger i næringa er det bare tre er det trettién menn
Arbeiderpartiet mener det er et problem at den kjønnsmessige balansen blant toppledere i næringslivet er så dårlig
statsråden svarer at hun blir oppgitt over dem her tallene og sier at departementet nå jobber med en ny utredning
etter snart fire år mangler statsråden åpenbart fortsatt verktøy for å få gjort noe som helst
har statsråden tro på at hun kjem|kommer til å få gjort noe for å sikre likestilling i næringslivet
president <ee> jeg er alltid glad for oss få spørsmål knyttet til likestilling
og så er jeg òg glad for at Arbeiderpartiet òg nå blir opptatt av likestillingsspørsmål
dette var jo ikke noe som sto på dagsorden når de satt i regjering i åtte år
og det betyr at problemstillingen slettes ikke er unik for flyselskaper som var utgangspunktet for representanten
jeg mener det er tall vi ikke skal si oss <ee> fornøyd med
vi må ha et mål og regjeringen har et mål om å få flere kvinner inn i næringslivet i ledende <ee> posisjoner
og det er jo fordi at næringslivets organisasjoner og bedrifter har en veldig viktig rolle og et ansvar for å arbeide bevisst med likestillingsspørsmål og målrettet rekruttere og bruke virkemidler for å beholde dyktige kvinner
så anerkjenner jeg òg at denne jobben må skje i næringslivet og i regi av næringslivet
og det betyr også at de kontrollerer de viktigste virkemidlene i den anledning
og derfor så er jeg overfor næringslivet veldig tydelig på at dette er en situasjon som næringslivet ikke er tjent med
man går altså glipp av veldig mye god kompetanse når man velger å velge bare fra halvparten av befolkningen gitt at vettet er ganske jevnt <ee> fordelt i hele <ee> befolkningen
vi har fra regjeringens side forsterket våre forventninger til det arbeidet hvor jeg har det s viktigste og største ansvaret nemlig statlige selskaper
det er jo sånn at staten i Norge er en stor <ee> eier og vi eier i de største viktigste selskapene i Norge
det betyr a også at den jobben vi gjør er viktig og forhåpentligvis har det en smitteeffekt overfor resten av næringslivet
vi <ee> har forsterket våre forventninger til hvordan styrene jobber med dette
og og jeg ser òg en stor endring bare gjennom de to siste årene på hvordan flere og flere selskaper jobber målrettet med det
vi har lagt frem en likestillingsmelding hvor vi også lanserer en rekke tiltak
det handler ikke minst om hvordan vi får flere kvinnelige gründere som leder egne bedrifter
så er det riktig at jeg har <ee> bedt om <ee> at vi innhenter en rapport
hva er det som gjør at man greier <ee> å bli bedre på likestilling i akademia i politikk i organisasjonsliv men ikke i næringslivet
jeg tror vi trenger kunnskap og jeg mener at den kunnskapen kan danne grunnlaget for politikk
og så har jeg lyst å si til slutt <ee> president at politikk virker
andelen kvinnelig styreleder i selskaper hvor staten er på eiersiden var i det siste året de rød-grønne styrte tyvetolv|tjuetolv syvogtyve|tjuesyv prosent i tyveseksten|tjueseksten september tyveseksten|tjueseksten var andelen økt til førtiseks prosent
så det nytter å gjøre en jobb
Otterstad
ja president jeg er helt enig med statsråden i at politikk virker og det kunne jo ha vært fristende og latt den spydige kommentaren om likestillingspolitikk <ee> <ee> vandre forbi
men vi kan jo legge fakta og statistikk til grunn og se på om andelen som tok pappaperm for eksempel gikk opp eller ned da Arbeiderpartiet styrte og satt i regjering og statistikken nå som Høyre sitter i regjering
men <ee> syttende syttende mai i tjuefemten da <ee> var det en stor sak i Dagens Næringsliv <ee> der det var meldt at Statoil Yara Telenor har fått nye toppledere og alle var menn
næringsministeren var ikke fornøyd med situasjonen og hun sa at <ee> sitat jeg vil kvitte meg med styremedlemmer som ikke jobber aktivt for å innfri eierskapsmeldingens kvinnekrav i selskaper med staten på eiersiden
så spørsmålet mitt til næringsministeren er jo da hvilke styremedlemmer har næringsministeren kvitta seg med i løpet av dem her to siste årene for å bruke hennes betegnelse for å oppnå flere kvinnelige toppledere
ja president jeg husker ikke at oppslaget var syttende mai <ee> i tyvefemten|tjuefemten <ee> men det er mulig at spørreren har rett da <ee> i det
<ee> det jeg husker er at det var stor bestyrtelse hos en enkelte fordi jeg sa at vi skal måle styremedlemmer også på den jobben de gjør når det gjelder forventninger til samfunnsansvar <ee> og dette er en del av de forventningene
og så skjer det utskiftninger og det er nok for representanten å gå inn <ee> og se i de eierberetninger som blir lagt frem hvert år så vil man se de endringer som har skjedd i de ulike styrene fra år til år
president <ee> da kan man jo velge å tolke statsråden og næringsministeren dit hen at <ee> som ifølge hun å kvitte seg med styremedlemmer har blitt gjennomført på den her på denne bakgrunnen
ja <ee> president nå svarte jeg i mitt første spørsmål hvordan jeg har jobbet med dette fra jeg overtok
de viktigste mirk virkemidlene i privat næringsliv det er det næringslivet selv som har
det vi må gjøre er å gjøre de oppmerksom på virkemidlene og ikke minst på viktigheten av at man velger fra hele befolkningen
så vil man se en utvikling i de statlig eide selskapene hvor andelen kvinnelige styremedlemmer er gått opp andelen kvinnelige styreledere er gått opp
og det handler om den jobben man gjør fra dag til dag når man sitter i regjering
og jeg mener det er viktig
når det gjelder endringer i styrene så kommer jeg ikke til å kommentere det
det er <ee> det ville være helt uvanlig å gjøre
men det er klart det skjer utskiftninger basert på <ee> våre forventninger og våre <ee> og de resultatene som styrene <ee> fremviser på ulike områder også dette
da går vi til spørsmål nummer ni fra <qq> representanten Kjersti Bergstø til næringsminister Monica Mæland
Bergstø
gode president jeg tillater meg å stille følgende følgende spørsmål til næringsministeren
regjeringas forskriftsendringer for registrering av passasesj passasjerskip setter minst sju hundre norske arbeidsplasser i fare for utflagging
arbeiderne blir erstatta av utenlandske ansatte på dårligere lønn og arbeidsvilkår
bak gr begrunnelsen til endringa er at dagens ordning strider med EØS-avtalen
ja president for å svare på det enkle først selvfølgelig fører regjeringen den <ee> politikken vi selv ønsker
og vår <ee> politikk fremgikk av den <ee> maritime strategien som ble lagt frem i mai tyvefemten|tjuefemten
så har jeg lyst å si at det bygde det på et <ee> partssammensatt utvalg sine anbefalinger
alle deler av de anbefalingene var ikke like enkle og lette å ta stilling til men jeg har vært opptatt av at denne næringen trenger forutsigbarhet den trenger langsiktige rammebetingelser og vi trenger å sikre norsk maritim kompetanse
så er det klart at vi også må forholde oss til EØS-samarbeidet
det innebærer at vi ikke bare kan plukke og forholde oss til de delene av <ee> EØS-avtalen som <ee> gjelder og de og plukke bort de vi ikke syns skal gjelde
sånn er det ikke
så tror jeg mi <mm> <ee> representanten har misforstått
det er ikke slik at vårt forslag om å endre fartsområdereglene for utenriksferger i NIS er begrunnet i EØS-avtalen
det betyr at vi ville tapt to og et halvt tusen arbeidsplasser
vi <ee> foreslo da å endre disse reglene for å beholde så mange arbeidsplasser som <ee> mulig og avverge at vi mister to og et halvt tusen
vi <ee> fremla et forslag og he sendte det på høring høsten tyvefemten|tjuefemten i tråd med det Fartsområdeutvalget hadde <ee> foreslått men det har altså ikke latt seg gjennomføre på grunn av EØS-rettsproblemstillinger
og det har <ee> sammenheng med at utvalget også anbefalte å innføre en særskilt støtteordning for utenriksferdi ferger i NIS
ESA kan altså ikke gi tilslutning til en støtteordning som tilgodeser ett tiltak så lenge det er tvil om markedsbestemmelsene er overholdt
i den forbindelse så har ESA særlig pekt på at det er problematisk å forskjellsbehandle ulike geografiske områder innenfor EUs indre marked
fors formålet med det forslaget som nå er ute på høring er fra regjeringens sidene utelukkende å innrette fartsområdebegrensningene på en mer nøytral måte
virkningene av forslaget vil etter det vi kan se ikke få noen <ee> andre konsekvenser enn det utvalget foreslo
og <ee> så er det sånn at <ee> en utsettelse av disse endringene det har vi fått <ee> klar tilbakemelding på at det kan <ee> medføre at vi altså mister flere hundrede arbeidsplasser og det <ee> kan vi ikke innestå for
<ee> president det er ikke lett å være partssammensatt utvalg når det gjøres arbeid parallelt
<ee> nå har jeg nylig vært ute og <ee> deltatt på markeringa utenfor <ee> hørt på appeller holdt appell
<ee> og der er flere hundre sjøfolk samla <ee> også i et nordisk fellesskap
<ee> markeringa har <ee> parolen der man sier <ee> at man er imot endring i NIS-forskrifta <ee> og man mobiliserer til kamp mot sosial dumping
<ee> og en av <ee> parolene er jo at sjøfolk ikke skal gå fra hav til NAV
president <ee> <ee> denne forskriften er nå på høring og en del av vårt demokrati er jo heldigvis slik at man kan være enig eller uenig og man kan demonstrere hvis man er uenig i det
jeg anerkjenner fullt ut organisasjonenes rett til å peke på at de er uenig i denne endringen
men jeg må bare gjenta <ee> president vårt alternativ var ikke å redde syv hundrede arbeidsplasser
vårt alternativ var å miste to og et halvt tusen arbeidsplasser
det er den realiteten vi sto i og det var den realiteten som gjorde at vi nå har forsøkt å innrette disse reglene slik at man oppnår det som var formålet med reglene nemlig å beholde viktig maritim kompetanse i Norge
men <ee> president <ee> statsråden <ee> nevnte <ee> i fl flere <ee> eksempler på <ee> politikk som ikke lar seg gjennomføre på grunn av EØS
og er det noe kan vi vet så er det at norske interesser ikke løfter seg sjøl inn i mot EU-systemet
det er ikke noe som har prega norsk offentlighet
ja president her var det <ee> veldig mange påstander
jeg har ikke fått én eneste tilbakemelding om at utvalgets arbeid var uryddig
jeg må bare si at jeg har møtt utvalget
jeg har <ee>
vi vi var veldig opptatt av å sette sammen et bredt sammensatt utvalg
alle fikk delta i viktige debatter
så det å si at prosessen der har vært uryddig det forstår jeg rett og slett ikke
det kom en rapport <ee> den siste i januar tyvefemten|tjuefemten
der er det anbefalinger i kapittel elleve og de anbefalingene har vi altså forsøkt å følge opp
så var ikke alle enig i alt <ee> og det har vært vanskelige avveininger
det har det også for <ee> regjeringen men vi har altså forsøkt lojalt å følge opp så godt vi har kunnet for å sikre
hele formålet med utvalget var å sikre maritim kompetanse sikre flere sjøfolk og ikke minst sikre flere <ee> norske skip med norsk flagg
det var hele hovedhensikten med dette arbeidet
så kan jeg òg forsikre representanten at jeg har personlig hatt flere møter med ESA for å forsøke å forklare at vi mener de ordningene vi har er i tråd med EØS-retten
spørsmål nummer ti fra representant representanten Dag Terje Andersen til næringsminister Monica Mæland
president <qq> jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til næringsministeren
<ee> det åpner igjen for at nordisk mannskap kan erstattes av mannskap på lavere lønn og dårligere arbeidsvilkår
hvorfor ønsker statsråden den endringa som kan ramme nordiske arbeidstakere
ja president det er altså sånn at regjeringen i tyvefjorten|tjuefjorten satte ned et fartsområdeutvalg for å legge til rette for at Norge også i fremtiden skal være en betydelig sjøfartsnasjon med en stor norsk flåte
antall NIS-registrerte skip hadde falt kontinuerlig siden tidlig på nitti-tallet og med ol om lag hundrede skip bare under den forrige regjering
fra begynnelsen av totusenogfemten snudde denne utviklingen og i totusenogseksten økte antall NIS-skip med fireogførti|førtifire skip
antall skip i handelsflåten i NOR har siden vi tiltrådte holdt seg stabil
så er det en veldig utfordrende situasjon knyttet til offshoremarkedet
vi vet at veldig mange skip ligger i Oppland og <ee> opplag og at altfor mange sjøfolk har mistet jobben
det er veldig alvorlig
men da er det jo ekstra viktig at regjeringen allerede i mai tyvefemten|tjuefemten la frem en maritim strategi
<ee> vi har styrket nettolønnsordningen
det ligger nå et forslag om å lovfeste nettolønnsordningen
<ee> og dette gjør vi jo <ee> rett og slett for å sikre norsk sjømannskompetanse
den er viktig på sjøen men vi vet òg at den er veldig viktig på land når vi <ee> designer når vi utstyrer når vi bygger skip
vi har vært opptatt av å styrke ordningen som ordninger som omfatter alle ansatte om bord i NOR-passasjerskip
i tillegg så har vi fjernet begrensningen for maksimal utbetaling per sysselsatt
det er så langt vi kan gå innenfor rammen av statsstøtteregelverket
så er det også slik at fartsområdet foreslår en oppmyking av fartsområdebegrensningene for NIS-passasjerskip i utenriksfart
og der har jeg tidligere svart at alternativet her var jo ikke å redde de syv hundrede Color Line har varslet <ee> skal miste jobben alternativet var å miste to og et halvt tusen
<ee> det er altså ikke med lett hjerte vi fremmer disse endringene men alternativet er enda vanskeligere
så kan ikke regjeringen bestemme hvilke rederier som skal flagge hvor
det er frihet til å flagge til de statene man vil men vi har gjort vårt for å styrke tilskuddsordningen for norske sjøfolk
<ee> det er jo noe som påvirker <ee>
det er altså sju hundre i Norge som mister jobben på grunn av regjeringas vedtak men det er jo au sånn at det påvirker arbeidsmarkedet i Norden
og derfor så er spørsmålet mitt <ee>
jeg forutsetter jo at statsråden har diskutert det med sine nordiske kollegaer
<ee> og da er spørsmålet mitt hva syns hennes nordiske kollegaer om at Norge nå blir et foregangsland for å gjøre det enklere å få lavere lønn til folk som jobber på ferjene
ja president jeg er helt uenig i premissen for spørsmålet
<ee> det er ikke slik at det i dag går ruter med unntak av Oslo København som vil kunne <ee> flagge til NIS <ee> og gjøre de endringene som representanten beskriver
Fjord Line kan det for eksempel ikke men den rute <ee> med det rutenettet de i dag har
så er det altså slik at disse forskriftene er på høring
hele poenget med en høring er å få innspill til å ta en konklusjon
høringsfristen er tredje mars
jeg har tenkt å gå grundig igjennom de høringene som kommer se på de konsekvensene disse endringene har
men jeg har lyst til å minne representanten om at man har et stort ansvar for å sikre norske sjøfolk og alternativet er slik vi har det akkurat nå veldig veldig mye vanskeligere
president jeg er utmerka klar over vårt ansvar for å sikre norske sjøfolk
<ee> blant annet så har jeg stått i en strid for nettolønnsordninga mot Høyre i mange år
<ee> og statsråden kan dra til Vestlandet når som helst og nevne Stø kurs og få beskjed om at da var det forutsigbarhet og stabilitet i <ee> i <ee> sjøfarten
<ee> veldig mye av de endringene som har skjedd knytta til nettolønnsordningen i ettertid nå når Høyre har snudd er vi veldig for
<ee> vi har et positivt engasjement for <ee> sjøfarten i sammen
det er bakgrunnen for at vi stiller spørsmålet
og så er jeg glad for at statsråden sier at hun skal ta høringa på alvor for det var i hvert fall sånn noenlunde det som blei sagt
og nå er det jo sånn at noen av dem som satt i utvalget faktisk har skifta standpunkt etter det forsl nye forslaget til løsning som statsråden nå kommer med
<ee> betyr det at det kan være mulig at statsråden tar hensyn til det som kommer inn i høringa og ikke <INAUDIBLE> gjennomfører det forslaget som det nå er en stor demonstrasjon mot <INAUDIBLE>
president historiebeskrivelsen til representanten er selvfølgelig fasinerende og jeg er <qq> naturlig nok veldig uenig i den
jeg vet ikke at Arbeiderpartiet i åtte år i regjering styrket nettolønnsordningen
jeg vet ikke at <ee> Arbeiderpartiet i regjering lovfestet ordningen
jeg vet at man etter at man forlot regjering er blitt veldig for disse endringene men jeg vet
jeg overtok altså ikke et kontor hvor man hadde satt i gang noe arbeid på maritim næring i det hele tatt
det er situasjonen
det arbeidet ble igangsatt når vi overtall tok når vi satt ned et fartsområdeutvalg som ga oss noen anbefalinger
de forsøker vi å følge opp
så kan jeg bekrefte at vi tar høringer på alvor
jeg kommer til å lese innspillene nøye
vi kommer til å gjøre grundige vurderinger
men jeg må bare gjenta alternativet vårt er ikke å sikre syv hundrede ansatte
alternativet er å miste to og et halvt tusen
og hvis du ikke tror meg så får du jo snakke med det rederiet vi her snakker om som har sagt at de vil flytte til DIS Dansk Internasjonalt Skipsregister slik Fjord Line har gjort det
spørsmål nummer elleve fra representanten Else-May Botten til næringsminister Monica Mæland
ja president i forbindelse med lovfestinga av nettolønnsordninga har statsråden uttalt
vi konkurrerer med andre nasjoner som har andre lønnsvilkår
derfor er den her tilskuddsordninga helt avgjørende hvis vi skal beholde norsk kompetanse