scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
men det er litt rart å høre påstanden
ja det er riktig at mange steder så er det ikke godt nok men veldig mange steder så er det betydelig mye bedre enn det var før og ingen steder er blitt dårligere
når det gjelder dekning på hundre megabit fiber for eksempel så har det gått opp fra sekstitre prosent dekning til syttiåtte prosent dekning på had tilkobling over hundre megabit på 4 år
så hvis en mener at det er for dårlig i dag så var altså utgangspunktet enda verre og veksten er nå mye bedre enn der vi har vært
og det tyder jo på at ting går i riktig retning selv om vi|1 ikke er i mål
når det gjelder hjemfylket til Aasrud så er jo det et område som virkelig var i bakleksa under forrige regjering men der veksttakten er mye høyere nå der en faktisk holder på å ta igjen landsgjennomsnittet
så sjøl om jeg kan være enig i at ting ikke er godt nok så ser vi|1 altså det har aldri vært grunnlag for å være mer optimistisk med tanke på å få en god dekning òg der enn det det har vært før
når det gjelder for eksempel fire G-dekning så var dekningen i Oppland ni prosent i totusenogtretten den er nittién prosent i totusenogseksten
det er ikke tall som tyder på at <ee> Oppland har blitt nedprioritert på noen måte tvert imot
det er tegn det er tall som tyder på at Oppland ikke var prioritert før totusenogtretten men som nå virkelig har sett at utviklingen går bra
så jeg har stor <ee> medfølelse hvis jeg kan bruke det ordet for dem som sitter og ikke har opplevd å få den dekningen som naboen har i dag som verken på fire G eller på fiber er kobla opp
men nettopp fordi at vi|1 gjør jo den jobben vi|1 vi|1 gjør så ser en en vekst som er langt bedre enn det han har vært tidligere
derfor er s <ee> mulighetene for å få innfridd dette raskere med dagens flertall i Stortinget enn med tidligere
ja president jeg takker for så vidt statsråden for svaret
og jeg regner med han er veldig glad for de ti millionene som Stoltenberg-regjeringen bevilga i totusenogtretten i Oppland for å øke dekningsgraden der
det står jo i sterk kontrast til de femtiseks tusen kronene som har kommet i år
og i tillegg så hadde man da muligheten til å bruke de regionale utviklingsmidlene som vi nå akkurat har hørt kommunalministeren har sagt at er kutta
så det er bra at det skjer noe i i i Oppland også
<ee> men mitt spørsmål er altså <ee> det er områder i Gran Jevnaker kommune ligger rett ved europavei seksten som ikke engang har mobildekning
er <ee> statsråden bekymra for at det er med på å hindre bosetning i kommuner som våre og hva vil statsråden konkret gjøre med det
ja president det er mulig jeg snakket for lenge sånn at noen av hovedargumentene forsvant i i mengden av andre gode argument
men ja vi|1 er jo opptatt av dette
det var det som jeg prøvde å ha som hovedmål å kommunisere
og at <ee> s <ee> styrkingen av både fiber- og mobildekning er mye bedre nå enn det var før
hvis det var sånn at en hadde en veldig satsing under forrige regjering og det har forsvunnet helt under dagens regjering så kunne jeg i hvert fall ha forstått <ee> argumentene til representanten Aasrud
men jeg minner om at i perioden tjueelleve til tjuetretten så fikk Oppland atten komma seks millioner kroner til utbygging av fiber
og det jo derfor du har
ja det er riktig der er ni prosent av fylket som n ennå ikke har fire G-dekning men der énognitti|nittién prosent som har det
og i motsetning når Aasrud var statsråd så var det ni prosent som hadde dekning og énognitti|nittíén som ikke hadde det
så sjansen for god mobildekning er langt bedre nå og stadig økende
<ee> jeg skulle ønske at statsråden kunne bli med på et lite besøk til noen av de som opplever å ikke engang kunne bruke mobiltelefonen sin i det daglige i såpass sentrale strøk som det som vi bor i
så jeg inviterer gjerne statsråden med på en tur for å møte noen av de folka som står der ute og ikke kan bruke mobil telekommunikasjon som andre
men et siste spørsmål til statsråd Sanner
for det første budsjettet som statsråd nei statsråd s <ee> Solvik-Olsen
det første budsjettet som ble lagt fram kuttet <ee> man ganske betydelig i midla til bredbånd og da uttalte statsråden at <ee> statlige midler dekker over kostnadsdrivende graveregler
<ee> er fortsatt statsråden enig i at de statlige midla dekker over kostnadsdrivende graveregler og hva har statsråden gjort for å endre regla
president jeg skal ta det i tur og orden her òg
ja jeg er gjerne med og møter folk som bor langs veien i Norge
og jeg tror jeg har <ee>
altså jeg kan jo si med hånda på hjertet jeg har jo kjørt E seks fra Svinesund til Kirkenes jeg har kjørt E seksten fra ende til ende nettopp for å oppleve både hvordan|1 det er med mobildekning hvordan|1 folk som bor langs veiene har det hvordan|1 transportnæringen har det
så jeg tror jeg har snakket med mange av disse allerede
men det er helt riktig
<ee> representanten Aasrud kan ta meg til folk som har dårlig mobildekning
men poenget er at der er bare én tiendedel så mange som har dårlig mobildekning nå som når Aasrud sjøl satt i regjering
og det er jo et tegn på at vi|1 håndterer utfordringene sjøl om vi|1 ikke er i mål
hvis jeg sa at nå har vi|1 gjort nok nå gjør vi|1 ikke mer så hadde jeg forstått kritikken
når vi|1 viser til at vi|1 tvert imot har gjort mer enn det representanten Aasrud fikk til så mener jeg at kritikken ikke er like berettiga
men jeg skal ikke hvile på på måte laurbærene jeg skal sørge for at vi jobber videre
og så minner jeg òg om det tallet jeg nettopp ga
vi|1 gir mer penger i bredbåndsstøtte til Oppland nå enn enn Aasruds egen regjering gjorde jo atten komma seks kontra tjueseks komma to
tjueseks er større enn atten
da er vi ferdig med spørsmål fem og vi går videre til spørsmål seks som er fra representanten Pål Farstad til næringsministeren
bedrifter med færre enn fem ansatte belastes hvert år med mange milliarder kroner i kostnader til rapportering av offentlige skjemaer og oppfølging av regelverk
på de fleste områder må de forholde seg til de samme lover og regler og svare på dem samme oppgavene som større bedrifter
men de bruker forholdsvis mer av si tid på dette arbeidet enn store virksomheter på bekostning av verdiskaping og innovasjon
vil statsråden ta initiativ til et kraftig og målretta forenklingsarbeid rettet mot de minste bedriftene
president regjeringen har fra vi tiltrådte prioritert og vi har forsterket forretning forenklingsarbeidet spesielt for de små og mellomstore bedriftene
det er gjort større undersøkelser både i regi av Altinn og Revisorforeningen som viser at det spares mye tid gjennom digitalisering av skjemaer og forenklinger og at forenklinga over tid merkes for nettopp de små bedriftene
noen viktige tiltak som er gjennomført forenklet selvangivelse for næringsdrivende med enkle forhold
alle rapporteringspliktige endringer i et aksjeselskaps liv fra oppstart til avvikling kan nå utføres elektronisk
vi har forenklet regelverket for offentlige anskaffelser slik at det blir enklere for SMB-er å delta i dette markedet
og fremover er vi opptatt av at tilbudsfasen ved offentlige anbud skal digitaliseres
det er gjort en rekke forenklinger i bokføringsregelverket spesielt for små bedrifter uten egen regnskapsfører <ee> har en fordel av dette
rapportering av lønn arbeidsgiveravgift og skattetrekk gjøres nå månedlig i ett elektronisk skjema i stedet for i fem skjemaer med forskjellige frister til flere etater
rapportering til Statistisk Sentralbyrå er redusert ved at utvalget av små bedrifter i statistikken er redusert med førti prosent
oppfølging av lang langtidssykemeldte er gjort mindre byrdefull ved at vi har fjernet krav om rapportering og overflødige dialogmøter
håndtering av merverdiavgift ved innførsel er gjort enklere skattereglene for yrkesbiler er forenklet det samme gjelder skatteregler for ekom-tjenester
siden høsten totusenogtretten har vi gjennomført seksogseksti|sekstiseks forenklingstiltak som anslås å utgjøre en besparelse for næringslivet på cirka syv milliarder kroner per år
og som representanten Farstad påpeker er kravene i regelverket ofte de samme for små bedrifter som for store men de minste bedriftene har relativt sett størst administrative kostnader
men da følger det òg at forenklinger gir størst effekt for SMB-segmentet
på listen over forenklingstiltak <ee> så finner vi knapt noen som er spesielt rettet inn mot de store bedriftene
det er de små bedriftene som har størst nytte av forenklingene
fra regjeringens side så så fortsetter vi å <ee> prioritere forenklinger og i denne vårsesjonen så kommer vi med proporsjoner med forslag til forenklinger i både regnskapsloven og aksjeloven
<ee> jeg takker for svaret
<ee> og <ee> både regjeringa sin politiske plattform og det statsråden her svarer er gode tiltak som Venstre selvfølgelig <ee> støtter
men vi er altså utålmodige
<ee> <ee> du har det har vært nevnt fra statsråden gode tiltak som Venstre absolutt støtter men vi savner litt mer fart i i arbeidet her
og derfor er oppfølgingsspørsmålet fra meg hva er det som gjør at vi skal tro at je regjeringen nå vil holde ei større tempo for å levere på disse områdene
det står på handlekraft
regjeringa har flertall med Venstre i Stortinget i alle disse sakene så vi har makten til å gjøre noe hvis regjeringa virkelig har ambisjoner om ha større hastighet
ja president det er jo <ee> sånn at de lavthengende fruktene som fikk stor oppmerksomhet når forenklingsarbeidet begynte <ee> det det er ikke farten og handlekraften det står på men det kanskje mere synligheten av de små og store tiltakene
jeg tror at bedriftene merker dette
jeg synes for så vidt det er veldig bra at man er utålmodig og vi skal stå på
og vi skal levere lister som viser hvilke tiltak som er gjennomført og hvilke kostnadsbesparelser dette er for næringslivet
vi skal levere det ved utgangen av året
vi har lovet femten milliarder i besparelser ved utgangen av dette året og det er jeg optimistisk nok til å tro at vi skal greie
jeg takker igjen for svaret sjøl om jeg fortsatt ikke er overbevist om tempoet om handlekraften om den egentlige viljen til å gå fort <ee> fram her
og jeg har lyst til å nevne et eksempel som vi har fått gjennomført sammen med regjeringa og det er etablering av et norsk regelråd etter svensk <ee> suksessmodell
i Sverige har regelrådet sitt arbeid medført at flere milliarder kroner i sparte kostnader med unødvendige regelverk og rapportering for svensk næringsliv
dette er fordi regjeringa har vært lydhør for regelrådet sine vedtak og regelrådet sitt behov
jeg må si president at den norske re regjeringa virker langt mindre ivrig
for eksempel foreslo regjeringa å kutte bevilgninga til re regelrådet med nesten tjue prosent i sitt fulle driftsår
regjeringa sier altså i praksis at forenkling ikke er prioritert på dette området
hvorfor er ikke regelrådet og forenkling prioritert hos regjeringa og forenkling da knytta til regelrådet her
president jeg er helt uenig i premissene
<ee> regjeringen er i aller høyeste grad opptatt av forenkling
vi gjennomfører forenklinger seksogseksti|sekstiseks forenklinger syv milliarder kroner i besparelser siden vi tiltrådte
det er et betydelig arbeid som pågår hver eneste dag i mange departementer
når det gjelder regelrådet så er det jo ikke riktig at vi kuttet i regelrådets første driftsår
hele poenget var at de ikke var i drift hele året
de ble etablert og jeg er takknemlig for samarbeidet med Venstre og KrF for å på plass et regelråd
jeg tror like viktig som å ta bort regler og forskrifter er å sørge for at vi ikke innfører nye byrdefulle
jeg har stor tro på regelrådets arbeid
vi har fått på plass et svært <ee> dyktig sekretariat svært dyktig styre for regelrådet
jeg hadde nylig møte med de og jeg ser veldig frem til å se på resultatene av deres arbeid
og da er vi ferdig med spørsmål seks og går videre til spørsmål sju som er fra representanten Ketil Kjenseth også til næringsministeren
et område hvor det er stor forskjell på kvinner og menn i Norge er gründerskap og oppstart av nye bedrifter
ferske tall fra SSB viser at om lag to av tre nye enkeltpersonforetak og fire av fem aksjeselskaper ble starta av menn i totusenogfemten
det er flere grunner til <ee> den ulikheten her blant annet dårlige sosiale ordninger
en anna grunn er at det er vanskelig å etablere private bedrifter i typiske kvinneyrker som helse omsorg <ee> og som er <ee> i hovedsak <ee> eid og drevet av det offentlige
så mitt spørsmål er om statsråden vil ta initiativ til å legge til rette for økt <ee> gründerskap innen helse- og omsorgssektoren
ja president dette kunne jeg jo gjort rekordkort ved å rett og slett svare ja vi har tatt og vi tar initiativ til å legge til rette for økt gründerskap også i helse- og omsorgssektoren og også for kvinner
som representanten påpeker så er det for få kvinner i Norge som velger å bli gründere og det er også for få menn som velger å bli det
vi trenger i det hele tatt flere gode gründere av begge kjønn som skaper morgendagens arbeidsplasser for å ut <ee> omstille Norge så trenger vi å benytte alle våre gode menneskelige ressurser og det gjør vi noe med
jeg mener president at ingen regjering har gitt gründerskap større oppmerksomhet og i veldig godt samarbeid med Venstre og KrF så har dette også blitt fulgt opp i årlige budsjetter
vi har gjennomført skattekutt som fremmer vekst
vi har gjort det enklere å starte og drive bedrift
vi har forenklet bort milliarder i kostnader for bedriftene
vi har lagt frem en gründerplan
og vi har styrket ordninger som hjelper gründere til å starte og til å vokse
og i totusenogsytten så bevilger vi tre milliarder mer til næringsrettet forskning og innovasjon enn i tyvetretten|tjuetretten inkludert fradrag i SkatteFUNN-ordningen og en stor andel av dette går til nettopp gründerprosjekter
dette er viktige grep som treffer hele næringslivet
det kommer gründere til gode kvinner og helsesektoren
så vet vi at mange kvinner jobber innenfor helse og omsorg og derfor så har vi styrket forsknings- og utviklingskontrakter i Innovasjon Norge til prosjekter nettopp i helse- og omsorgssektoren
vi har òg innført et nytt anskaffelsesregelverk nå fra nyttår som gjør det lettere for små gründerbedrifter å delta i anbudskonkurranser med det offentlige
Stavanger kommune bruker nå den nye prosedyren innovasjonspartnerskap i samarbeid med blant annet Innovasjon Norge for å utvikle nye løsninger i helsesektoren
vi har lansert programmet Vekst for å fremme flere lovende kvinnelige gründere og andre grupper som er underrepresentert blant norske gründere og det er en ordning som nå rulles ut av Innovasjon Norge
vi viderefører òg satsingen på entreprenørskap blant kvinner og jenter blant annet innenfor Ungt Entreprenørskap
og vi fortsetter å fremheve positive rollemodeller
det gjør vi fordi vi vet at rollemodeller har en smitteeffekt på karrierevalg
så president vi skal fortsette det viktige arbeidet med å få flere gründere og ikke minst bidra til fornyelse av næringslivet både med store grep og med mer spissede tiltak
takk til statsråden for et grundig svar og for <ee> å vise fram en rekke tiltak som som regjeringen òg med støtte fra Venstre har fått til
<ee> når jeg treffer <ee> treffer gründere også innenfor helse- og omsorgssektoren så peker dem jo på SkatteFUNN og Innovasjon Norges <ee> virkemiddelapparat som særlig viktige for at dem greier å holde huet over vann <ee> i en vanskelig startfase
men jeg er også opptatt av <ee> av <ee> kommunenes kompetanse på anskaffelser
selv om en har heva den grensen for <ee> for offentlige anskaffelser og anbudskravet fra en halv million til én komma én million så så er det fortsatt noe med hvilke hvilke krav en stiller og hvilke prosess <ee> har til den anskaffelsen
og <ee> innovative offentlige anskaffelser har jo vært et program i regi av NHO og KS og der så vi at det kom opp mange <ee> helseanskaffelser
men like fullt så er jo det her prega av en <ee> av en offentlig sektor som har sine rutinemessige arbeid å gjøre men hva vil statsråden gjøre særlig for at kommunene skal øk styrke sin kompetanse for å skape og bidra til flere kvinnelige helsegründere
ja president jeg er veldig glad for spørsmålet
det offentlige anskaffelsesregelverket som nå trådte i kraft ved nyttår med nye forskrifter er det veldig viktig at vi får opp kunnskapen om
<ee> Difi <ee> bruker nå mye ressurser på å bidra til <ee> kunnskap ute i kommunene i fylkene og i staten
<ee> jeg sender i dag et brev til alle offentlige <ee> <mm> <ee> <ee> innkjøpere hvor jeg gjør oppmerksom på det nye regelverket <ee> oppfordrer til å sette seg inn i det
vi skal ha et regelverk som fremmer miljø som fremmer lærlinger og som fremmer innovasjon
men da må man bruke regelverket og bruke det gode handlingsrommet som er der
og så må vi sørge for at de som kjøper inn ikke er mer opptatt av prosessen enn av det de faktisk skal kjøpe
så jeg har et veldig godt håp om at vi skal se resultater av dette men det fordrer at vi greier å være <ee> nok på tilbudssiden når det gjelder å bidra til opplæring i regelverket
og jeg har òg god kontakt med KS om nettopp det og har bedt om tilbakemelding fra de <ee> på på ris og ros knyttet til regelverket
mitt neste oppfølgingsspørsmål er knytta til <ee> klyngeprogrammet Innovasjon Norge som <ee> blant annet Venstre fikk <ee> forhandla inn ti millioner kroner til at helse skal inkluderes i klyngeprogrammet
så jeg er <ee> nysgjerrig på om statsråden har noen videre ambisjoner for det klyngeprogrammet ti millioner kroner er jo ikke altfor for mye
så ser vi jo også at kvinner er i ferd med å dominere forsknings- og utviklingssektoren også innenfor helsesektoren i Norge
vi har etter hvert stor kunnskap å bidra med men <ee> <ee> vi ser også at en del er opptatt av <ee> kvinner i
kvinnelige gründere er kanskje litt mer forsiktige tar ikke så stor risiko og er opptatt å ha <ee> et miljø rundt seg
<ee> så de klyngene etterlyser mange en satsing på det <ee> og at det gir <ee> nadi anledning både for små og store klynger men <ee> det det krever litt <ee> nettverkssamarbeid
så kan statsråden si noe om om ti millioner er liksom riktig nivå <ee> eller om hun har litt større ambisjoner for for klyngeprogram innenfor helse de neste årene
vi bruker altså veldig mye ressurser på helse i dette landet men vi har for få bedrifter vi har for få grundere vi har for få arbeidsplasser knyttet til dette feltet
og jeg tror klyngeprosjektet sammen med det faktum at vi nå <ee> <ee> greier å videreføre Oslo Cancer Cluster de får bidrag til å fortsette sitt virk viktige arbeid
vi har òg fått på plass en ny s <ee> stipendordning rettet inn mot <ee> <ee> masterstudenter
de vet vi det er flest kvinner av
de kan nå få én million for heller å bli gründere enn å søke seg en fast jobb
så jeg tror samlet sett så har vi nå virkemidler som gjør at vi skal kunne se <ee> effekten
men vi vet jo òg innenfor helsesektoren at ting tar tid og kanskje lengre tid innenfor denne sektoren å få <ee> frem livskraftige selskaper enn for andre
og så tror jeg utfordringen vi vår blir å få selskapene til å vokse her i Norge
og da er vi ferdig med spørsmål sju og vi går videre til spørsmål åtte som er fra representanten Jan Bøhler til klima- og miljøministeren
<ee> jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til klima- og miljøministeren
<ee> det er lagt opp til å stimulere til økt bruk av biodrivstoff i veitrafikken i årene framover
begrunnelsen er reduserte klimautslipp
men når det gjelder lokal helseskadelig luftforurensing særlig NO2 kan biodrivstoff gi utslipp på linje med diesel
i Oslo og andre byer har NO2 vært en hovedgrunn til mange dager med røde varsler om helseskadelig luft i vinter og Norge er tidligere dømt for dette i ESA-domstolen
hvordan vurderer statsråden at økt bruk av biodrivstoff vil påvirke lokal forurensning av NO2 i byene framover
statsråd Helgesen vær så god
om lag en tredel av de norske klimagassutslippene stammer fra transport
biodrivstoff kan være en del av løsningen for å omstille transportsektoren til lavere utslipp <ee> vel å merke hvis de er bærekraftig produsert
det er samtidig viktig å bedre lokal luftkvalitet og ta hensyn til effekter av biodrifstoffbruken på folks lokalmiljø
når man bruker biodrivstoff <ee> istedenfor fossile drivstoff så endres eksosutslippet fra kjøretøyene
endringene i utslipp avhenger av mange faktorer <ee> deriblant utslippsklassen til kjøretøyet innblandingsprosenten type biodrivstoff kjøreforhold motorinnstillinger og eksosrensning i tillegg til vær og klimatiske forhold
i forbindelse med opptrappingen til fem komma fem prosent omsetning av biodrivstoff fra tyvefemten|tjuefemten gjennomførte Miljødirektoratet en konsekvensutredning av det forslaget
og det ble i den sammenhengen gjort vurderinger av konsekvenser for luf lokal luftkvalitet av Norsk institutt for luftforskning og Folkehelseinstituttet
i dette arbeidet så man ikke at den økningen i innblanding som var aktuell på det tidspunktet ville gi vesentlige endringer i utslippene fra transportsektoren
biodiesel reduserer totalt sett utslippet av svevestøv og noen andre komponenter men øker utslippet av NOx
samtidig som utslippet av partikler reduseres totalt så er det noen forskningsresultater som tyder på at giftigheten til partiklene øker
det kan være forskjeller mellom ulike typer biodiesel
det understrekes samtidig i de gjennomførte utredningene at det er nødvendig med mer forskning på området
<ee> når gjelder forskningsresultatene for bia bioetanol så er de sprikende
<ee> den opptrappingen det er snakk om denne gangen er relativt betydelig
<ee> og konklusjonen i utredningene som ble gjennomført ved forrige opptrappingsplan er begrenset til innblanding under ti prosent
jeg mener derfor at det er svært viktig med en grundig utredning av effektene på lokal luftkvalitet fra den opptrappingen som nå er vedtatt som et beslutningsgrunnlag for videre politikkutforming så langt det er mulig
Miljødirektoratet vil gjennomføre en ny konsekvensutredning i løpet av våren tyvesytten|tjuesytten i forkant av forskriftsfesting av opptrappingsplanen
president jeg vil understreke at det er viktig å vektlegge hensynet til lokal lukfa luftkvalitet i den videre satsingen på biodrivstoff i transportsektoren
ja jeg vil si <ee> mange takk president for <ee> et <ee> interessant svar fra statsråden som viser engasjement i det spørsmålet her
og <ee> så det er en alvorlig situasjon med henblikk på NO2
men altså da vil utslippene på NO2 som <ee> transportnæringen har en god del av ansvaret for ligge like høyt i årene framover
så jeg vil spørre statsråden om han er enig i den faren for at det kan bli en sovepute
for <ee> da får man også gjort noe med mye av luftforurensningsutfordringene selv om også bildekk og veistøv <ee> kommer til å være en konsekvens av elbiltrafikk
men jeg opptatt av at <ee> de endringene <ee> vi nå står foran den opptrappingsplanen vi nå står foran den skal konsekvensutredes og den skal sendes på offentlig høring før vi gjennomfører den i forskrift
dersom konsekvensutredningen viser at den økte innblandingen fører til vesentlige endringer i den lokale luftkvaliteten så må man vurdere hvilke konsekvenser det skal få
men jeg vil ikke spekulere i det nå
og i tillegg så arbeider vi jo med mange forskjellige andre tiltak rettet mot å bedre den lokale luftkvaliteten
ja jeg takker for tilleggssvar også president
så jeg <ee> <ee> vil gjerne spørre de konsekvensutredningen når er det statsråden ser for seg at de vil foreligge
ja president dette er jo en opptrappingsplan som skal gå frem til tyvetyve|tjuetjue i første omgang og som <ee> har en første opptrapping allerede i år
vi arbeider med <ee> konsekvensutredning i vår og vil <ee> <ee> og det er Miljødirektoratet som er ansvarlig for det
<ee> og vi legger vekt på at det skal <ee> <ee> at den skal bli bli gjennomført i vår
vi må altså samtidig <ee> være oppmerksom på andre tiltak for å motvirke de akutte forurensningssituasjonene vi ser i Oslo og andre storbyer
<ee> der <ee> har <ee> kommunene muligheter til å sette inn ulike tiltak dieselforbud i en sone som har vært forsøkt i Oslo datokjøring i Bergen høyere bomsatser
<ee> vi har også tiltak og virkemidler for å motvirke <ee> høye årsmiddelverdier av NO2
<ee> det gjelder for eksempel permanente lavutslippsoner forbud mot bestemte kjøretøy i en sone
<ee> og så arbeider vi altså med flere virkemidler miljødifferensiering av bompengetakstene for eksempel
og da er vi ferdig med spørsmål åtte og vi går videre til spørsmål ni som er fra representanten Kjersti Toppe til helse- og omsorgsministeren
president det er riktig som <ee> representanten Toppe viser til at Ahus hadde utfordringer med kooridorpasienter etter åpningen av sykehusene
aktiviteten ved sykehuset har økt betraktelig de siste årene som følge av økt befolkningsvekst i opptaksområdet
samtidig er det nå færre korridorpasienter ved sykehuset enn på mange år
denne positive utviklinga har skjedd ved omfattende forbedringsarbeid for å òg ha optimalisere driften ved sykehuset
dette har blant annet ført til redusert liggetid og økt andel pasienter som avklares i akuttmottak
det er helseregionen som har ansvar for planleggingen av framtidig behandlingskapasitet og beleggprosent ved sykehusene
Helse Sør-Øst har et styrevedtaket om en høy utnyttelsesgrad skal benyttes ved planlegging av nye sykehusbygg
høy utnyttelsesgrad her er her definert som en utnyttelsesgrad på nitti prosent for ordinære senger åtti prosent for observasjonsplasser og syttifem prosent for pasienthotellsenger
kapasiteten avhenger ikke bare av størrelsen på sykehuset
nye sykehusbygg vil bedre kunne legge til rette for mer effektiv sengeutnyttelse blant annet som følge av enerom
nye sykehusbygg fordrer nye måter å jobbe på
sykehusene bruker tid og ressurser på å få på plass den nye driften før nye sykehusbygg tas i bruk
ikke minst er det viktig å forberede de ansatte
mitt inntrykk er at Sykehuset Østfold har tatt lærdom av erfaringene fra Akershus universitetssykehus
og jeg er sikker på at <ee> dette vil ytterlig forbedre seg i Drammen
jeg legger til grunn at det er rom for mer <ee> effektiv drift med god kvalitet i norske sykehus
helseregionen har i flere år arbeida med å legge til re et godt grunnlag for å utvikle riktig kapasitet på sykehusene i regionen
planleggingen av helsetilbud og behandlingskapasitet er en komplekst og krevende oppgave
likeledes er investeringer i sykehusbygg omfattende og krever lang planlegging finansiell bærekraft og prioritering
følsomhet for endringer må vurderes og jeg vet at helseregionen er opptatt av å sikre tilstrekkelig fleksibilitet for òg å håndtere evetuelt endra forutsetninger
president <ee> det er viktig med <ee> <ee> god dekning og at de nye sykehusene planlegges for det som er framtidens behov
men jeg meiner at representanten Toppe har <ee> en veldig unyansert <ee> fremstilling både av situasjonen og dette tallet
for det første så er na <ee> er beleggsprosent ikke en nasjonal kvalitetsindikator og er <ee> isolert sett ikke et godt mål på kvalitet
når det gjelder de faglige anbefalinger om beleggsprosenter så vet jeg at Statens helsetilsyn i en rapport fra totusenogén anbefalte et gjennomsnittlig belegg på åttifem prosent for planlegging av drift ved avdelinger med høy andel øyeblikkelig hjelp-innleggelser
i tillegg anbefalte tilsynet et belegg opp mot nitti til femognitti|nittifem prosent ved avdelinger med hovedsaklig planlagt virksomhet
i etterkant av denne rapporten har det blant annet skjedd endringer i behandlingsmetoder blant annet med mer bruk av dagkirurgi og utbyggingen av kommunale tilbud
i tillegg så vil nye moderne sykehus som nå planlegges legge til bedre rette for andre løsninger blant annet gjennom enesengsrom
<ee> representanten i sitt innledende spørsmål <ee> skaper et inntrykk av at <ee> sykehus i Helse Sør-Øst planlegges med nitti prosent <ee> <ee> belegg <ee> uansett
så må òg representanten ta innover seg at de nye sykehusene som bygges bygges på en annen måte enn de gamle sykehusene
så det å sammenligne gamle sykehus med nye sykehus i denne sammenhengen blir feil
da er vi ferdig med spørsmål ni og vi går videre til spørsmål ti og da blir det mere sykehus
det er fra representanten Per Olaf Lundteigen til helse- og omsorgsministeren
det nye Drammen sjukehus planlegges med at det til en hver tid skal ligge pasienter i nitti prosent av sengene
den internasjonale anbefalte øvrige grensen for forsvarlighet er åttifem prosent
president som jeg <ee> akkurat har svart representanten Toppe har helseregionene ansvar for planleggingen av framtidig behandlingskapasitet og beleggprosent i sykehusene
Helse Sør-Øst legger til grunn ulik unyttelsesgrad ved de ulike sykehusene når total kapasitet <ee> planlegges
det er lagt til grunn nitti prosent utnyttelsesgrad i det nye sykehuset i Drammen
der legges til grunn åttifem prosent belegg ved de øvrige sykehusene i Vestre Viken
dette må ses i sammenheng med at Drammen planlegges med kun enerom
dette gir større fleksibilitet og derfor bedre kapasitetsutnyttelse enn ved bruk av flersengsrom som det blant annet er ved sykehuset i Kongsberg Hønefoss og Bærum
jeg vet at <ee> Helse Sør-Øst har vært opptatt av at det nye sykehuset i Drammen skulle planlegges sånn at kapasiteten ved sykehusene i Vestre Viken samla sett brukes på best mulig måte
det legges dermed til grunn en mer optimal og fleksibel utnyttelse av den samla kapasiteten ved alle sykehusene i helseforetaket det vil si nettopp ved Kongsberg Hønefoss eller Ringerike og Bærum
jeg er videre kjent med at det foreligger planer om ombygging og oppgradering av disse sykehusene
ansvar for prioritering og gjennomføring av den type tiltak ligger i hels Helse Sør-Øst
president for alle som hørte på svaret så var jo ikke det noe svar
for mitt spørsmål gikk konkret på åssen en her kunne ruste opp Kongsberg til å ta en del av oppgavene
Helse Sør-Øst har <ee> gitt beskjed til <ee> Vestre Viken om en stor reduksjon i sjukehusarealet for nytt sjukehus i Drammen for å få ned kostnadene
og det står der at <ee> i rapporten at tjue prosent av Drammenskapasiteten i ortopedi er tilrådd flytta til Kongsberg
og det står videre at arealer da må etableres annet sted ifra Vestre Viken
er statsråden enig i de føringene ifra Helse Sør-Øst
og jeg opplever at det arbeidet <ee> som nå foregår i både Vestre Viken og Helse Sør-Øst <ee> er i samsvar med dette
har jeg forstått det riktig at det jeg nå siterte det er også statsrådens mening at en har skalert ned sjukehuset i Drammen for dermed å få flere senger og større aktivitet på de tre andre sjukehusene president
president <ee> sånn som jeg kjenner prosjektet knyttet til utviklingen av sykehustilbud i Vestre Viken så baserer seg det på <ee> òg en større utnyttelse av kapasiteten <ee> både i Bærum <ee> på Kongsberg og på Hønefoss
prosjekter som har en kostnad under fem hundre millioner kroner er det helseforetakene sjøl som har et <ee> ansvar for å <ee> finansiere
og jeg tar ikke stilling til de prosjektene <ee> før de fremmes om forbi departementet og det vil da bli fremma om forbi Stortinget i budsjettproposisjonene sånn som vanlig er
da er vi ferdig med spørsmål ti
spørsmål elleve fra representanten Kåre Simensen til forsvarsministeren er utsatt da statsråden er bortreist
vi går dermed videre til spørsmål tolv fra representanten Martin Henriksen til kunnskapsministeren
<qq> hovedkontor for Senter for IKT i utdanninga og Norgesuniversitetet kan nå bli flytta fra Tromsø som følge av et organiseringsprosjekt leda av Kunnskapsdepartementet
det her er de siste av en rekke andre sentraliseringsgrep som nedleggelse av Direktoratet for økonomistyring og Lånekassen sine avdelinger i Tromsø
vil statsråden sikre at kompetanse myndighet og dermed de nevnte hovedkontorene forblir i Tromsø
president å flytte virksomhet ut av Tromsø har ikke vært vurdert og er heller ikke aktuelt
<ee> men Kunnskapsdepartementet går som kjent gjennom en organisering av kunnskapssektoren og da har vi tre mål
vi vil gjøre systemet vårt mer effektivt skape bedre tjenester og flytte virksomhet ut av Oslo
så vurderer vi ulike modeller for hvordan sektoren kan organiseres og vi diskuterer det med de virksomhetene det gjelder
organiseringen og beslutningene rundt det vil tas i løpet av våren
store deler av Senter for IKT i utdanningen samt Norgesuniversitetet er lokalisert i Tromsø
gjennom årene så er det utviklet solide fag- og forvaltningskompetanse i de to virksomhetene og de samarbeider også seg imellom
begge miljøene har hele landet som virkeområde
Senter for IKT i utdanningen og Norgesuniversitetet løser oppgaver som bidrar til digitalisering av kunnskapssektoren noe som blir sentralt også i fremtiden
i gjennomgangen vurderes det blant annet om både Senter for IKT i utdanningen og Norgesuniversitetet skal utvikles videre som en del av større sammenslåtte etater
men i alle modellalternativene så vil de sammenslåtte etatetene ha kontorsteder i flere byer og naturligvis hovedkontor ett av disse stedene
å flytte virksomhet ut av Tromsø har ikke vært vurdert og er heller ikke aktuelt
tvert imot så vil det i alle alternativene være ønskelig å bygge ut og videreutvikle de kompetansemiljøene vi har i Tromsø uavhengig av om de beholder hovedkontorstatus
jeg har som mål eksplisitt å legge til rette for flere statlige arbeidsplasser utenfor Oslo
og det er ofte enklere å få til hvis vi kan bygge videre på eksisterende fagmiljøer som allerede ligger utenfor Oslo slik som for eksempel Senter for IKT i utdanningen og Norgesuniversitetet i Tromsø
og det her er en del av frykta når departementet nå <ee> har ei omstilling på gang og det diskuteres å slå sammen IKT-tjenester til en større enhet med hovedkontor <ee> et anna sted <ee> i landet
president som jeg sa i mitt svar så har det ikke vært aktuelt å vurdere å legge ned eller flytte ut noen av de to nevnte virksomhetene i Tromsø snarere så snakker vi om hvordan vi kan styrke og videreutvikle disse to virksomhetene
og så er det heller ikke helt presist det gir ikke et helt presist inntrykk når man snakker om at hovedkontoret skal flyttes for det er det ikke snakk om
altså hvis vi skal ha et senter for IKT <ee> sånn som i dag så vil hovedkontoret ligge i Tromsø punktum
men hvis vi ikke skal ha et eget senter for IKT men det skal inn i en større virksomhet <ee> for eksempel Utdanningsdirektoratet så betyr jo det da at teknisk sett så ligger utdannings altså hovedkontoret til Utdanningsdirektoratet ligger i Oslo
men det betyr da som jeg gjenta gjentar og og understreker ikke at virksomheten i Tromsø skal nedbemannes endres svekkes snarere så skal den bygges og styrkes ut <qq> styrkes og bygges ut
<ee> og det er rett og slett fordi at et av målene våre ved dette ved siden av effektivitet god bruk av skattebetalernes penger er også å flytte virksomhet ut av Oslo
president frykta er jo som jeg sier <ee> hva utviklinga på sikt vil være <ee> dersom hovedkontoret vil da ligge et anna sted <ee> enn <ee> i Tromsø
i perioden tjuetretten til tjueseksten så har det blitt drøyt ni tusen nye statsansatte hvis man holder Forsvaret unna
nesten halvparten av dem har kommet til Oslo
ifølge regjeringa sine egne tall når man sier at man har flytta ut fire hundre og tjueåtte arbeidsplasser så er altså over halvparten nesten seksti prosent av dem flytta fra Oslo til Norges nest største tredje største og fjerde største by altså man flytter arbeidsplasser mellom de store byene
det er ikke akkurat desentralisering
så hvis man skal ta det her på alvor president vil statsråden også sørge for at hovedkontorer og fagmiljøer også innenfor hans felt blir lagt utafor Oslo og de største byene
president <ee> for det første så vil jeg jo tro at representanten Henriksen som nå stiller spørsmål om Tromsø som jo er en av våre største byer <ee> også er interessert i at vi skal flytte <ee> kontorfunksjoner og arbeidsplasser også til andre av våre større byer
og det er jo ikke bare fordi
altså det er også viktig fordi at hvis vi skal desentralisere så må vi også desentralisere og bygge opp sterke regionsentra eller enda sterkere regionsentra
og Tromsø er et <ee> for å si det forsiktig et sterkt og viktig regionsenter i nord <ee> det er om noe en underdrivelse
<ee> og så er det sånn at vi kommer også i organiseringsprosessen vår også i samarbeid med da det prosjektet som kunns <ee> Kommunaldepartementet har til å vurdere å flytte ut hovedkontorfunksjoner
<ee> men det det må legges til steder hvor det er tilstrekkelige fagmiljøer for å kunne opprettholde det
<ee> men men men det behøver ikke alltid bety at det må ligge i Oslogryta
<ee> og det er et viktig mål hvor jeg mener at <ee> denne regjeringen er <ee> mer ambisiøs og får til mer også enn <ee> tidligere regjeringer
ja takk da er vi ferdig med spørsmål tolv og vi går videre til spørsmål tretten fra representanten Else-May Botten til landbruks- og matministeren
og det spørsmålet vil bli besvart av olje- og energiministeren på vegne av landbruks- og matministeren som er bortreist
det vestnorske fjordlandskapet blant annet Geirangerfjorden er noe vi er svært stolt av i Møre og Romsdal <ee> og har også fått verdensarvstatus
hver sommer så kjem|kommer besøkende fra inn- og utland og lar seg imponere av det her flotte kulturlandskapet langs fjorden
et levende landbruk og beitende dyr er imidlertid en forutsetning for å kunne opprettholde det her flotte landskapet
hva vil statsråden gjøre for å bevare kulturlandskapet Geiranger og langs resten av kysten
statsråd Søviknes vær så god
president <ee> på vegne av landbru landbruksministeren så er det ikke vanskelig for meg som vestlending å være enig i at fjordlandskapet på Vestlandet er usedvanlig vakkert
og vi har en rekke tiltak for å ta vare på jordbrukets kulturlandskap
Geirangerfjorden hører til verdensarvrom <ee> arvområdene Vestnorsk fjordlandskap og Vegaøyan og her har vi blant annet i jordbruksavtalen gjennom mange år satt av midler til skjøtsel av <ee> kulturlandskapet
jordbruksoppgjøret tjueseksten president så ble det blant annet <ee> satt av <ee> en halv million ekstra til Vestnorsk fjordlandskap over denne ordningen
aktivt jordbruk i heile landet er viktig for å opprettholde et levende kulturlandskap
generelle virkemidlene som ligger i jordbruksavtalen bidrar til å holde kulturlandskapet i hevd
andre ordninger som er mer spesifikke er retta mot blant annet ulike miljøutfordringer regionalt og lokalt i hele landet
disse midlene er da kobla til regionale og kommunale strategier sånn at <ee> de som kjenner utfordringene best skal kunne prioritere å sette inn de viktigste tiltakene
som representanten er kjent med så la regjeringa nylig fram ei melding til Stortinget om <ee> jordbrukets <ee> framtidige samfunnsoppdrag
det er en lønnsom og trygg matproduksjon i tråd med forbrukerne sine interesser produksjon av fellesgoder og bidrag til sysselsetting og verdiskapning i heile landet
og de generelle virkle virkemidlene over jordbruksproduksjo <ee> over jordbruksavtalen må ligge i bunnen for å ta vare på de ulike kulturlandskapene
det vi har sagt er at man skal sikre grunnlaget for geografiske produksjonsfordelinger og legge til rette for økt bruk av norske fôrressurser herunder òg utmarksbeite
det er viktig at vi i denne settingen <ee> bruker de ulike konkrete særskilte virkemidlene som er retta mot ivaretagelse av <ee> kulturlandskapet
og i jordbruksoppgjøret tjuefemten ble det blant annet satt av tjue millioner kroner til utsiktsrydding i kulturlandskapet
formålet med oppdat <ee> med ordninga er å bidra til utsikt og fremme verdier knytta til kulturlandskapet og gi klimagevinster ved at rydningsvirket knyttes <ee> til <ee> bioenergiformål der dette er mulig
men det er jo sånn at utnyttelse av beiteressurser i distrikta bidrar til å opprettholde et aktivt landbruk og levende kulturlandskap egentlig over hele landet
<ee> og derfor så er det viktig at vi stimulerer til det her gjennom landbrukspolitikken
ser statsråden at en så stivbent omlegging kan ramme hardt områder som Geiranger blant annet da der landskapet vil gro igjen uten beite
president de ulike virkemidlene i over jordbruksavtalen må ses i en sammenheng og jeg nevnte noen av virkemidlene i stad
kan jo ta en rask opplisting som viser hvor <ee> mange muligheter det ligger for det lokale landbruket i denne regionen òg knytta til å iho holde i hevd kulturlandskapet
<ee> på de særskilte virkemidlene har ban både tilskuddene direkte til verdensarvområdene man har tilskudd til utsiktsrydding man har tilskudd til utvalgte kulturlandskap i jordbruket man har spesielle miljøtiltak i jordbruket
og i tillegg kommer da de generelle virkemidlene som har et stort <ee> omfang både de regionale miljøprogrammene beitetilskuddet generelt og areal- og kulturlandskapstilskudd
så samla sett så gir dette et grunnlag for at man òg kan ha et <ee> <ee> grunnlag i Geirangerfjorden og andre verdensarvområder for <ee> et aktivt jordbruk som igjen gir grunnlag for at man kan drive med en kobling mellom jordbruk og reiseliv
ja president <ee> poenget må jo være at vi gjennom beitetilskudda stimulerer til å ta i bruk ressursene som ellers ikke ville <ee> vorte|blitt utnytta
<ee> og det er jo <ee> trist og vite at kanskje den siste bonden takker for seg i Geiranger
<ee> det er jo sju hundre og femti cruiseanløp i i løpet av et år der og i løpet av en sommer <ee> og da vil det jo bli totalt forandra òg det dem <ee> skal forholde seg til framover
<ee> jeg er ikke helt overbevist om <ee> svara treffer i forhold til det statsråden sier her
jeg var i Stranda i lag med Bondelaget for ei uke sida og der var bekymringa stor i forhold til det her temaet
<ee> og jeg lurer jo på om statsråden deler <ee> den her bekymringa i forhold til hvordan|1 utvikling vi vil få innafor den type område som vi her snakker om
<ee> la meg minne om at <ee> for snart tre år sia så fikk Storfjordens Venner <ee> Den nasjonale kulturlandskapsprisen for deres innsats <ee> for å ta vare på jordbrukets kulturlandskap i nettopp Geirangerfjorden
Kulturlandskapsprisen den blir delt ut i et samarbeid mellom Landbruks- og matdepartementet og Norsk Kulturarv
og jeg vil <ee> benytte anledningen president til å gi honnør til det lokale engasjementet som er for ivaretakelse av <ee> jorbrukslandskapene rundt om i landet
og en skal ikke i denne diskusjonen underslå at gjengroing av areal <ee> og vedlikehold av bygninger <ee> som går ut av drift er ei utfordring
og da er vi ferdig med spørsmål tretten
går videre til spørsmål fjorten som er fra representanten Terje Aasland til ministeren for samordning av EØS-saker og forholdet til EU
spørsmålet vil bli besvart av klima- og miljøministeren som rette vedkommende
takk for det president og takk for at en får <ee> den rette statsråden til å svare på et særdeles viktig spørsmål
norsk kraftfere krevende industri har siden altså totusenogtolv fått CO2-kompensasjon
<ee> og for at denne ordningen skal kunne videreføres etter tjuetjue så er en avhengig av at EUs kvotedirektiv og statsstøtteregler <ee> er utformet slik at den norske ordningen kan videreføres
revisjonen av EUs kvotedirektiv er nå under behandling i eurolo europaparlamentet
og det er faktisk i dag Europaparlamentet voterer over dette president
og da gir vi ordet til rette vedkommende statsråd Helgesen vær så god
<ee> dagens <ee> CO2-kompensasjonsordning ligger fast og gjelder frem til <ee> tyvetyve|tjuetjue
formålet med den ordningen er jo altså å kompensere industrien for økte elpriser som følge av EUs kvotehandelssystem slik at de motvirker at industrien flytter til land med mindre streng klimaregulering såkalt karbonlekkasje
<ee> etter dagens kvotedirektiv er det frivillig for landene om man vil gi CO2-kompensasjon
Europakommisjonen har vedtatt detaljerte retningslinjer for slik kompensasjon for å sikre at den gis i tråd med statsstøtteregelverket
den norske ordningen bygger på disse retningslinjene og er godtatt av EFTAs overvåkingsorgan ESA
i Europakommisjonens forslag til revidert <ee> kvotedirektiv for perioden tyveénogtve|tjuetjueén til tyvetredve|tjuetretti er det åpnet for å videreføre adgangen for landene til å gi CO2-kompensasjon
det er det forslaget som er til diskusjon i Europaparlamentet med avstemning i dag som det riktig ble sagt og i rådet
<ee> miljøkomiteen i parlamentet har foreslått en sentralisert ordning for kompensasjon slik at alle virksomheter som kvalifiserer til støtte gis kompensasjon i tillegg til at landene kan velge å supplere med ytterligere kompensasjon til sine virksomheter innenfor gitte <ee> begrensninger
fra norsk side så følger vi diskusjonen i EU tett og vi deltar aktivt i relevante <ee> fora
vi har <ee> tidlig levert skriftlig innspill til kommisjonen
<ee> vi har <ee> jevnlig tatt opp <ee> kvotemarkedsdiskusjonen med europeiske partnere
jeg tok det senest opp med ansvarlige EU-parlamentarikere i Brussel i november og i Green Growth Group
jeg kommer til å fortsette å ta opp dette spørsmålet i Green Growth Group på et møte i slutten av måneden
vi har i dag sendt et brev til det maltesiske formannskapet og tatt det opp også med andre medlemsstater <ee> norske synspunkter på dette
det vi i våre innspill har fremhevet er at <ee> det er viktig med nasjonalt <ee> spillerom for å beholde en og videreføre en CO2-kompensasjonsordning at det spillerommet må være der
vi har fremhevet at <ee> systemet må være forutsigbart det må være stor vekt på forutsigbarhet for næringslivet
vi har også fremhevet behovet for likebehandling av virksomheter med samme risiko for karbonlekkasje
og vi vurderer både posisjonene våre fortløpende i lys av diskusjonene i EU og vi vurderer <ee> norske videre innspill i lys av diskusjonene
og jeg vil sørge for at Stortinget holdes orientert også i det videre arbeidet for eksempel i Stortingets europautvalg
<ee> og takk for svaret
<ee> som jeg var inne på i mitt <ee> første svar så har vi altså lagt vekt på at <ee> virkemidler for å redusere risikoen for karbonlekkasje er viktig
vi har <ee> også
og det er <ee> en posisjon som vi viderefører og fastholder
<ee> vi er nødt til å sikre insentiver til omstilling og lavutslippsutvikling her også
ja president på vegne av nesten elleve tusen ansatte i kraftforedlende industri så er jeg bekymra
jeg er bekymra over det svaret som nå gis
det er jo ikke sånn at det er virkemidlene som i utgangspunktet betyr noe
det er jo hvordan virkemidlene er som må bety noe
det betyr at grunnlaget i Norge for kraftforedlende industri vil bli betydelig svekka
det er ikke sånn at de i Brussel bestemmer om vi kan videreføre vår CO2-kompensasjonsordning
det bestemmer man i denne sal
og det som er viktig for oss er at muligheten til å bestemme det vil <ee> være til stede
og det ser det ut til å være tilfellet
så er det slik at <ee> miljøkomiteen i parlamentet har foreslått <ee> en <ee> <ee> ordning med gradvis redusert tillatt støttenivå
det er en viktig diskusjon men det er ikke noe nytt
det er også gjeldende i nåværende periode med en <ee> støttereduksjon fra femogåtti|åttifem prosent i tyvetretten|tjuetretten til femogsytti|syttifem prosent i tyvetyve|tjuetjue
begrunnelsen for at man ikke gir full kompensasjon er å sikre at kvotesystemet skal gi insentiver til omstilling og lavutslippsutvikling
dette er et klimapolitisk tiltak og da må klimamålene være sentrale
og dermed er vi ferdig med spørsmål fjorten og vi går videre til spørsmål femten som er fra representanten Helga Pedersen til olje- og energiministeren
Pedersen vær så god
<ee> for å sikre fremtidig kraftforsyning i Øst-Finnmark er utbygging av det overliggende nettet sjølve fundamentet
Statnett vurderer ifølge NRK Finnmark å bygge et gasskraftverk for å redusere behovet for nett
en <ee> slik løsning vil gi mindre fleksibilitet i kraftforsyninga redusere mulighetene for ny industri og ny energiproduksjon som vindkraft
vil statsråden sørge for at Statnett raskt får igangsett og realisert en nettutbygging til Øst-Finnmark i stedet for gasskraftverk
president <ee> en stabil energiforsyning er grunnleggende for <ee> et vodd <ee> moderne velferdssamfunn og et konkurransefortrinn for norsk industri
samfunnets krav til forsyningssikkerhet er økende og elektrisitet det blir benytta i stadig flere oppgaver
for å møte behovet for en sikker strømforsyning <ee> så pågår det no store investeringer i strømnettet
<ee> det vil bidra til å styrke forsyningssikkerheten
investeringene de nærmeste ti årene er anslått til i størrelsesorden mellom hundrede og hundre og før <ee> hundre og førti milliarder kroner president
jeg er opptatt av en sikker f <ee> strømforsyning i Finnmark på lik linje med strømforsyninga i resten av landet
derfor jeg er glad for at Statnett jobber kontinuerlig med kraftforsyninga i Finnmark
Statnett er nå i gang med bygging av ei fire hundre og tjue kilovolts ledning mellom Balsfjord og Skaidi og sammen med ledningen mellom Ofoten og Balsfjorden som også er under bygging så vil dette bidra til å sikre forsyningssikkerheten for strøm i Nord-Norge
dette gir investeringer på i størrelsesorden sju til ti millarder kroner med store regionale og lokale ringvirkninger