scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og derfor så er vi|1 veldig godt fornøyd og at med sammen med regjeringspartiene og Venstre har funnet ikke nødvendigvis så mye penger som vi|1 i utgangspunktet skulle hatt men gjennom <ee> forhandlingene så har vi|1 au vist at de hundre og trettién millionene vil kunne være nok for å sikre ansettelsene
og da er det au <ee> altså i tillegg til de frie midlene som ligger der fra før av
så president vi|1 er godt fornøyd med at det løftet kjem|kommer på plass
også har KrF <ee> prioritert de forhandlingene
spesielt <ee> to felt vold og overgrep au da spesielt retta mot barn og menneskehandel
når det gjelder vold og overgrep så er det heilt avgjørende å lykkes med forebygging tidlig innsats
og au et kraftig løft på helsesøstre med hundre millioner
<ee> det samme blir prioritert rundt barnevern familievern som er viktig for forebygginga
også president det det punktet b politiet er selvsagt heilt avgjørende når sakene hendelsen er skjedd for å kunne avdekke
og au da midler til etterforskning til Kripos er ekstremt viktig for å løfte den nasjonale kompetansen
og president når det gjelder det er flere som har nevnt overgrep på nett så er jo det en stor utfordring
jeg så i dag var det en avdekka en sak med en mann i tjue-årene som det vel var opp mot firehundre <ee> saker som en frykter var tilknytta til
president barn er ekstremt sårbare på nett og det å løfte kompetansen der er kjempeviktig og nå jeg har besøkt Kripos flere ganger så er det jo tydelig at vi|1 har en stor jobb å gjøre
den kraftige satsinga som det tross alt er au i år for det var en en stor satsing au for inne inneværende år det håper jeg og trur vil bety at vi|1 kjem|kommer la mange steg videre
også president til slutt oppfølging av ofre er au vel så viktig å å sikre at de som er blitt utsatt for vold eller overgrep de kan au komme <ee> selvsagt tilbake inn i samfunnet på en god måte men der har vi|1 en en viktig jobb å gjøre
når det gjelder menneskehandel så er det en viktig <ee> jobb for oss|1
det er i en internasjonal sammenhenger ikke så mange ofre for menneskehandel i Norge men vi|1 vet at det skjer
og det er en brutal <ee> utnyttelse av mennesker enten det gjelder arbeid tvang eller <ee> i prostitusjon
og nå <ee> bevilges det penger til <ee> EXIT-team i hvert politidistrikt dedikerte team som har kompetanse jurister etterforskere som forhåpentligvis kan ta flere bakmenn
men au flere midler <ee> til frivillige organisasjoner <ee> som å jobber med å gi botilbud andre tilbud for ofre for menneskehandel og for prostituerte som trenger sosiale tiltak
og president frivillig organisasjoner er jo au noe som er blitt løfta i budsjettforliket både kriminalomsorgen rettshjelpsorganisasjoner <ee> og og som sagt sosiale tiltak for offer for menneskehandel og prostituerte er blitt løfta
<ee> og det er ekstremt viktig fordi at det er det gjør et godt arbeid for å utfylle og hjelpe de som trenger det mest
og derfor så er jeg jo glad for at <ee> når det gjelder kriminalomsorgen så har vi|1 klart å løse utfordringa med de lange køene
det er viktig at folk får lov å sone og komme videre så raskt som mulig
<ee> og der er jeg jo glad for au at <ee> representanten Raja <ee> gjør forslaget om til et oversendelsesforslag for det det er ingen av oss|1 som ønsker at heller Nederland skal vare lenger enn det må
dersom en løser kapasiteten i Norge så er jo det fint å kunne avslutte det å putte pengene inn i den norske kriminalomsorgen som au trenger midlene for å få en best mulig rehabilitering
trygghet i hverdagen og styrka beredskap er av <ee> regjeringas aller viktigste prioriteringer
det avspeiler også årets budsjett for justissektoren
politiet leverer godt i dag og det skal de gjøre i fremtida også
nærpolitireformens <ee> strukturtiltak ferdigstilles i løpet av tjueatten og det bidrar til å frigjøre ressurser som kan brukes til å øke kvaliteten på tjenestene
endringskapasiteten kan da i større grad konsentreres om bedre tjenestetilbud bedre kvalitet
det er også igangsatt en rekke tiltak for å heve kvaliteten ved etterforskning og politiarbeid i heile landet
med mer politiarbeid på stedet felles straffesaksinntak for heile politidistriktet så vil dette gi resultater
av disse så er rundt tretten hundre politiutdannet
det president gjør at vi <ee> nå passerer en litt historisk milepæl
for første gang i norsk historie så er det altså ti tusen politiutdannede i jobb for å ta vare på sikkerheten for folk flest tryggheten for borgerne
en prioritert oppgave og som denne regjeringa i høyeste grad leverer på
totalt så er det altså sytten tusen og femogtyve|tjuefem årsverk i politiet
vi nærmer oss nå den politidekninga som vi har tatt mål av også nå at vi i tjuetjue skal ha politidekning på to per tusen
tallet per dags dato er en komma åttini
vi er dermed på god vei og regjeringa igjen leverer på et viktig område som handler om trygghet for befolkninga
regjeringa har i <ee> budsjettforslaget for tjueatten foreslått å øke politiets driftsbudsjett med hundre millioner kroner
det er riktig det har flere referert til
men det kommer altså i tillegg til at vi viderefører de to hundre og nittifem millionene som ble lagt på bordet for tjuesytten <ee> og som handler om frie midler til politiet
jeg forventer at dette igjen vil innrette oss mot det målet vi har satt oss
den sterke oppbygginga av norsk politi fortsetter videre
domstolene styrkes og moderniseres
regjeringas forslag for tjueatten-budsjettet er fortsettelse på tidenes digitaliseringssatsing
regjeringa bevilger ytterligere trettisju millioner til <ee> <ee> digitale domstoler
til sammen er det bevilga to hundre og trettifem millioner til IKT-prosjekter som vil effektivisere saksbehandlinga og kommunikasjonen med ekste eksterne aktører
i tillegg bevilges det tjueén millioner kroner til økt kapasitet
regjeringa er opptatt av <ee> kort tid fra dom til straffegjennomføring og at politiet får de varetektsplassene dem trenger
da regjeringa tiltrådte sekstende oktober tjuetretten sto ett tusen to hundre og tretten personer i soningskø
nå president er denne soningskøa avvikla
politiets varetektsbehov er i <ee> all hovedsak dekka
leie av fengselsplassene i Nederland har bidratt til dette og regjeringa har lagt opp til å forlenge avtalen frem til september tjuenitten
det er også ei historisk satsing på beredskap president
beredskap trygghet for folk flest trygghet for borgerne er noen av statens viktigste oppgaver og det er et område denne regjeringa i høyeste grad leverer på
jeg har veldig vanskelig for å kjenne meg igjen i den beskrivelsen som opposisjonen og i særdeleshet Arbeiderpartiet driver på med
det er altså en realitet at politiet har fått et historisk løft under denne regjeringa <ee> i antall ansatte
antall årsverk sty stig
og vi har lagt på lagt til grunn styrking av politiets frie midler
så er det sånn at også politiet i likhet med alle andre offentlige etater må legge til grunn effektivisering
<ee> men så meiner jo jeg her som i alle andre situasjoner så er det altså sånn at man alltid må prioritere
politiet må få foreta prioritering og det må også alle i offentlig sektor gjøre fordi at vi må også bruke pengene klokt
og da svarte justisministeren meg at <ee> han understrekte at dette var en utredning og sa
vi skal være forsiktige med å forhåndskonkludere med hva resultatet av utredningen blir
status nå er at det er <ee> det er i gang et en vurdering av kompetansebehovet til Politihøgskolen i framtida og at selve utredningen av hva slags politihøgskole man skal ha dimensjonering og så videre starter første januar
altså den er ikke kommet i gang
men likevel så skriver Høyre og FrP i bu budsjettinnstillingen for justiskomiteen at de vil
understreke at en ny moderne politihøgskole skal lokaliseres utenfor Oslo
er statsråden enig med meg at det er useriøst å forhåndskonkludere på denne måten som han advarte mot i spørretimen åttende mars i år
ærede president <ee> det meiner jeg selvfølgelig ikke <ee> rett og slett fordi at det spørsmålet som representanten viser til <ee> det handla om det arbeidet som faktisk var igangsatt og som <ee> vi jobber ut ifra
det ligger også føringer fra Stortinget <ee> om <ee> om at man skal forsøke å få til <ee> plassering av <ee> fremtidig politihøgskoler utfor <ee> Oslo
<ee> så det vil bli fulgt opp i det videre arbeidet men vi vil komme tilbake til Stortinget hvordan|1 det endelige strukturen skal se ut
vil informere om det
<ee> og det er <ee> selvfølgelig sånn at <ee> vi må dette må jo ses i sammenheng med dimensjoneringa av politihøgskoleutdanninga i fremtida altså antall utdanna som det vil være behov for
for det må jo også ses i sammenheng med at vi når måltallet i tjuetjue om to polititjenestemenn og -kvinner per tusen
<ee> så dette må jeg ha ei heilhetlig vurdering på <ee> og at man legger føringer fra Stortinget er jo ikke noe nytt
president jeg synes regjeringen er god på kutt <ee> og de er òg gode på kutt som er vanskelig å forstå hva som <ee> ligger bak
<ee> blant annet så kan man ta juryordningen som eksempel
<ee> da ble det der er det var det først beregna at <ee> det å avvikle juryordningen skulle spare fem millioner kroner
<ee> så kom budsjettforliket da det plutselig var lagt inn en ekstra kutt på tre millioner kroner som besparelse der
i budsjettforliket som kom så lå det òg plutselig inne et kutt i politiet i redusert bevilgning i politiet på seks og en halv million kroner som følge av <ee> at det skulle bli redusert overtidsbruk
det også fremstår som et urealistisk kutt når vi hører om at politiet har for mye å gjøre har for få på jobb og ikke får forsterkninger og at politiet må bruke de ressursene de til enhver tid har tilgjengelig
så mitt spørsmål til statsråden er hva er bakgrunnen <ee> for at dere plutselig har funnet disse ekstra kuttene og hvordan skal de ulike politidistriktene egentlig instrueres for å unngå overtid
det er altså gjennomgående president fra opposisjonen en kritikk av at man ikke bruker penger nok
jeg jeg synes det er litt underlig all den tid den forrige regjeringa ikke klarte å levere på justisfeltet i det heile tatt
ikke var i nærheten av den oppbygginga av norsk politi av straffesakskjeden som denne regjeringa gjennomfører
så er det sånn at det at man da legger til grunn en mer effektiv bruk av skattebetalerne sine penger det meiner jeg alle må sørge for
vi er alle enige om at det å bruke penger effektivt er bra men jeg opplever at statsråden stadig vekk står for kutt kutt inn til beinet og når det ikke er mer å kutte så kutter han i beinet òg
et ABE-reformen er jo også et godt eksempel på det det har allerede vært tatt opp
innafor domstolene så er også ABE-reformen et problem
tidligere så har blant annet Domstoladministrasjonen og Den norske Dommerforening sagt at ABE-reformen hittil har ført til at førti til førtifem dommerstillinger blir kutta
da snakker vi ikke om kutt i byråkrati men da snakker vi om kutt i tjenesteproduksjonen
og hvis man viderefører de kuttene så er det anslått at det vil føre til femten til tjue nye stillingskutt
så da er mitt spørsmål igjen
<ee> hva er det <ee> som får statsråden til å tro at man kan kutte i byråkrati når det ikke er mer byråkrati å kutte og det begynner å kuttes i stillinger
og hvordan er de kuttene i domstolen blant annet eller i kriminalomsorgen forenlig med at man skal få en bedre tjenesteproduksjon og en bedre justissektor
det kan være en grunn for at denne regjeringa fortsetter når man ser at alternativet til denne regjeringa overhodet ikke kan tenke <ee> alternativt når det kommer til hvordan|1 man bruker penger
det handler ikke bare om å øke budsjettene
det handler også om hvordan|1 man bruker de midlene man faktisk har til rådighet
når det gjelder domstolene så handler det om digitalisering
det ha det handler om at man <ee> mer effektiv som for eksempel det er jo endringer som kommer av juryordninga <ee> at <ee> at man bruker pengene mer klokt
<ee> i kriminalomsorgen gjelder det samme
politiet gjelder det samme
så meiner jeg her som i alle andre <INAUDIBLE> at det vi vil alltid følge budsjettsituasjonen <INAUDIBLE>
neste replikant er representanten Petter Eide
<ee> <ee> jeg vil veldig gjerne rette oppmerksomheten mot det opprinnelige forslaget til budsjett som kom <ee> for noen uker siden
<ee> i det forslaget så hadde regjeringen med Høyre og Fremskrittspartiet kuttet <ee> betydelige midler fra den fra rettshjelpsordningen altså de små organisasjonene som gir <ee> rettshjelp til folk som har dårlig økonomi
<ee> jeg ble nedringt av ulike organisasjoner som var svært fortvila
de visste at det var veldig veldig mange mennesker som ikke kunne da få hjelp
denne ordningen er jo satt i sving og ordnet nettopp fordi at den skal utjamne <ee> ulike økono altså økonomiske forskjeller sånn at folk også som har dårlig råd skal ha anledning til å få rettshjelp
vi fikk aldri noe ordentlig forklaring
vi fikk aldri noen ordentlig forklaring president på hvorfor dette tiltaket var nødvendig
så jeg ber justisministeren nå president om å forklare salen hvorfor ønsket man å kutte støtten til disse organisasjonene
ærede president i det opprinnelige budsjettf
for Vest-Agder fyl fylke Mathias Bernander
for Akershus fylke Anne Kristine Linnestad og Kjartan Berland
for Møre og Romsdal fylke Anders Riise
for Telemark fylke Emilie Schäffer
til repes <ee> representantenes orientering vil presidenten meddele at i Stortingets vedtatte møteplan for neste uke er fredag åttende juni plenumsfri
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer åttiseks
første taler er Kristin Ørmen Johnsen som er sakens ordfører
Ørmen Johnsen
gode president <ee> først takk til SV som har fremmet <ee> forslaget
Kulturdepartementet har fått to anmodningsforslag som de skal jobbe med
<ee> og det er å avgrense Kringkastingsrådets mandat <ee> og foreslå endringer i oppnevnelse av medlemmer til Kringkastingsrådet
<ee> og det har også fått et anmodningsvedtak som går på å utrede alternative modeller for publikums kladeadgang i kontakten med NRK
i høringen <ee> <qq> som vi fikk <ee> ut <ee> til komiteen så var det ulike meninger
og jeg vil kanskje fremheve at Journalistlaget var veldig opptatt av å avvikle rådet
så vi oppfatter vel at <ee> når Stortinget skal ts ta stilling til <ee> ny lov at vi da får en grundig gjennomgang av hvordan Kringkastingsrådet skal <ee> organiseres
vi har jo fått en helt ny digital verden
og det er noe med å ha et råd og en organisering av rådet som faktisk tar i i seg denne digitale nye verden vi lever i
vi ser betenkelighetene som <ee> SV påpeker og vi er opptatt av den redaksjonelle friheten som <ee> Kringkastingsrådet skal ha
men vi og <qq>
medeiere skal ikke blande seg inn i verken dagligdagse journalistiske valg eller programområder
men NRK er først og fremst for lisensbetalerne
de har en annen situasjon enn de andre mediene og de har en særstilling og et samfunnsoppdrag og vi trenger da et klageorgan som har en legitimitet i befolkningen
som sagt den digitale hverdagen medbærer nye <ee> kanaler hvor publikum kan klare og vi må mere utrede hvordan dette skal til
så derfor så foreløpig så slutter vi oss ikke til forslaget som <ee> SV her kommer med men vi da avventer da departementets <ee> utredning til dette som vil komme til Stortinget
neste taler er Kristian Torve deretter Silje Hjemdal
Torve
president <ee> NRKs sterke og viktige posisjon som aktør for å sikre demokratiske sosiale og kulturelle behov i Norge er udiskutabel
Stortinget har sagt at NRK skal være redaksjonelt uavhengig og formidle et balansert nyhets- kultur- og underholdningstilbud
da må vi òg handle deretter president for å sikre at dem prinsippene vi har slått fast blant anna i NRK-plakaten står seg også framover
klarer vi det så bidrar vi til å sikre NRKs legitimitet og tillit ute blant folk
det arbeidet har regjeringa snart brukt tre år på <ee> men da forventer i hvert fall Arbeiderpartiet i det minste at lovforslaget som kjæ er varsla kjem|kommer til Stortinget i juni kvitterer ut anmodningsvedtaka fra den gang
<ee> Arbeiderpartiet er i den saken her altså enig med regjeringspartiene
<ee> i innstillinga skulle Arbeiderpartiet ha vært inne i den flertallsmerknaden men ved en inkurie så har ikke det kommet med
det må NRK sjøl til sjuende og sist utforme men i første omgang så må signalet fra eier være tydelig
det mener vi Stortinget har staket ut retninga for i en tidligere runde og vi ser fram til den pos proposisjonen som er varsla at kjem|kommer straks
neste taler er Silje Hjemdal deretter Åslaug Sem-Jacobsen
ærede president ja i dag så behandler vi nok en sak som innhold allerede er på vei fra regjeringen
jeg velger å tro at de to forslagsstillerne er entusiastiske og har vanskelig for å holde seg <ee> så lenge som man da kanskje burde
<ee> saken peker rett mot kjernen av en ganske interessant <ee> problemstilling
det er jo sånn at NRK forvalter veldig store midler og har betydelige interesser på vegne av fellesskapet
NRK det er vår <ee> felles kringkastingsselskap
de får over <ee> fem og en halv milliard kroner i lisenspenger og nesten en halv milliard i andre inntekter
med en slik bakgrunn så er det ikke rart at folks adgang til å mene noe om det redaksjonelle innholdet <ee> må tas seriøst
hvis det er grunn til å klage på noe som er sendt det som ikke er sendt så må det kunne gjøres i prosesser som tar tilstrekkelig hensyn til nettopp fellesskapets interesser
FrP har for eksempel i mange år ment at NRK i altfor liten grad <ee> gjenspeiler det politiske og kulturelle meningsmangfoldet i landet
vi er opptatt av at det i fremtiden skal finnes gode muligheter til å korrigere det redaksjonelle innholdet i NRK
men det er også viktig å være opptatt av at den korreksjonen må være uavjenge uavhengig av NRK
det er tydeligvis ikke forslagsstillerne
de foreslår nettopp det at NRK skal pålegges å sikre et klageorgan
snakk om å la bukken passe havresekken
forslagsstillerne snubler altså på en grunnleggende premiss for hvordan en ordning bør og må fungere
det viser med all tydelighet at de har forhastet seg og det viser også at saksbehandlingen bør gå på en trygg god og forsvarlig måte
til slutt så ser jeg ikke bort ifra at forslagsstillerne og vi kan komme til en god enighet når saken <ee> skal komme fra regjeringen til behandling i denne sal
<ee> vi er vel alle enige om at <qq> NRK må tåle å bli holdt litt i ørene og da også av noen utenfor sine egne vegger
takk for meg president
neste taler er Åslaug Sem-Jacobsen deretter Freddy André Øvstegård
ja president Kringkastingsrådet det er altså et litt over gjennomsnittet interessant tema for meg
som NRK-ansatt så har jeg mange en gang mang en gang gremma meg over kunnskapsløse uttalelser og merkelige holdninger fra den kanten
men jeg har også vært hjertens enig flere ganger
og som politiker så er jeg unektelig veldig glad for at den norske befolkningen lisensbetalerne med Kringkastingsrådet har en måte å komme i inngripen med NRK sitt innhold
<ee> men jeg er altså temmelig sikker på at vi kan organisere <ee> den inngripen på en mer hensiktsmessig måte enn vi gjør nå
så selv om vi i dag ikke vedtar representantforslaget fra SV så betyr ikke det at Kringkastingsrådet er frikjent
Senterpartiet deler altså SVs bekymring og mener det er behov for å vurdere rådets funksjon og hvordan det opererer
og vi er ikke alene
departementet svarer videre at lovproposisjonen vil bli presentert i juni 2018 tjueatten med forslag om endringer i reglene som gjelder Kringkastingsrådet samt vurderinger av alternativer til Kringkastingsrådet
sett i lys av det her så har da Senterpartiet i denne omgang da valgt å ikke støtte forslaget fra SV fordi vi mener jo at det er hensiktsmessig å avvente proposisjonen
oppnevnelsen av medlemmer til rådet har også vært problematisert av fler
departementet har i sitt høringsnotat foreslått små justeringer hva gjelder oppnevningen av medlemmer
det foreslås at ti medlemmer oppnevnes av Stortinget og fire av regjeringen
en riktig utvikling av NRK som institusjon og innholdsleverandør er utrolig viktig for Senterpartiet
neste taler er Freddy André Øvstegård deretter Grunde Almeland
takk for det president og jeg vil starte med å knytte noen kommentarer til det tidligere innleggene
først så vil jeg påpeke at <ee> den retorikken det ordvalget og det innlegget representanten Hjemdal holdte litt tidligere viser nettopp hvorfor vi ikke kan ha et politisk oppnevnt kringkastingsråd i dette landet
og i møte med den globaliserte medieverdenen med store transnasjonale aktører som utfordrer norsk journalistikk og norsk kvalitetsinnhold så er det avgjørende med et sterkt NRK med legitimitet i befolkninga
NRK er Norges spydspiss i konkurransen mot Netflix og Google til glede for det norske folk
og prisen vi betaler for dette er et spleiselag som alle må være med på
og det mener jeg er en pris vel verdt å betale
men derfor president fordi NRK er et spleiselag som fellesskapet sørger for så er det så avgjørende viktig med NRKs legitimitet i befolkninga
det kan ikke være noe som helst tvil rundt NRKs redaksjonelle uavhengighet et grunnleggende prinsipp for enhver redaksjon prinsippet som hele pressefriheten bygger på
men president dette prinsippet blir dessverre brutt med NRK
tvilen om legitimiteten er der
tilbake i nittentrettitre vedtok Stortinget å etablere Norsk rikskringkasting og samme år ble Riksprogramrådet oppnevnt med femten medlemmer
ganske mye med norsk medievirkelighet har skjedd siden den gang
i nittennitti innstilte regjeringen om en ny riksdekkende reklamefinansiert TV-kanal og TV2 kom på lufta for første gang i nittennittito
i løpet av nittennitti-tallet ble NRK et aksjeselskap og interessen for Kringkastingsrådet var synkende
men de siste året siste åra så har rådet imidlertid sett en eksplosjon av klager etter at flere grupper har kjørt samordna kampanjer
rådet har til tider hatt problemer med å håndtere mengden henvendelser
både NRK rådets funksjon og det generelle mediebildet har med andre ord utvikla seg svært mye siden etableringen av rådet i nittentrettitre
men likevel består rådet som et redaksjonelt vokterråd fra fortiden et råd som alle er enige om at har kommet med uttalelser som går rett inn i den redaksjonelle friheten i NRK
Norsk redaktørforening sier det så presist i sitt høringssvar
og jeg siterer
ikke i noe annet større seriøst etablert mediehus ville det blitt akseptert at en regjering og storting skal utnevne et redaksjonsråd som skal behandle klager fra publikum og evaluere den frie journalistikken
dette er en alvorlig kritikk mot et stort mediehus som NRK som har et viktig mandat som allmennkringkaster for hele befolkningen
tidligere i år valgte regjeringen å oppnevnte oppnevne en nylig avgått statssekretær ved statsministerens kontor som rådets leder og understreka med det at det er en tett politisk kobling til Kringkastingsrådet
og det framstår svært uheldig
derfor president mener SV det er på tide med et forsvar for NRKs legitimitet i befolkningen et forsvar for redaksjonell frihet
SV har fremmet dette forslaget for å gi regjeringen en klar bestilling inn i den nye kringkastingsloven som skal komme for å få en skikkelig prosess
vi vil gi regjeringen i oppgave å finne en alternativ klageinstans for publikum og feste dette i NRK-plakaten
nettopp fordi det er vi fellesskapet som finansierer NRK så må det også være en åpen dialog og mulighet til å si ifra
men president det kan ikke lenger være et politisk oppnevnt vokterråd ifra nittentrettitre
derfor er det på tide å legge ned Kringkastingsrådet og opprette et nytt klageorgan i NRK-regi uten politiske bindinger
og med det så tar jeg opp SVs forslag til saken
da har representanten tatt opp det forslag <ee> han refererte
neste taler er Grunde Almeland deretter Statsråd Trine Skei Grande
<qq> gode president NRK har opp gjennom årene spilt en viktig rolle for den norske allmennheten som folkeopplyser med et bredt og representativt nedslagsfelt
Venstre vi ønsker å bevare NRK som en sterk reklamefri allmennkringkaster som på en god måte formidler kultur og kunnskap til alle
og så er det riktig som representanten Øvstegård sier at mediehverdagen har endret seg ekstremt raskt gjennom de siste årene
og derfor er vi også enig i at man må tørre å se på endringer i NRK
så vi er nødt til å se på hvordan både NRK og kris Kringkastingsrådet organiseres
for Venstre så er det viktig å sørge for at NRK er en uavhengig og er i stand til å utføre sitt viktige samfunnsoppdrag
men for å bevare den gode oppslutningen som NRK i dag har i den norske befolkningen så er det utrolig viktig at vi har en form for uavhengig klageinstans der ynbi innbyggerne kan få si sin mening om det NRK produserer og viser
Venstre mener derfor at det er nyttig at de dette tas med i vurderingen når den varslede proposisjonen skal utarbeides og det skal det også bli
men president det er noe litt spesielt over at forslaget fremsettes på nåværende tidspunkt når vi vet at lovforslag om endringer av kringkastingsloven snart skal legges fram i Stortinget
i januar så sendte som kjent departementet ut på alminnelig høring et forslag til endringer i kringkastingsloven
Venstre mener at vi bør ha en ryddig prosess og la berørte instanser få lov til å uttale seg før Stortinget skal konkludere i saken
i tillegg så ønsker forslagsstillerne å legge ned distriktsprogramområdene og det samiske programområdet
forslagsstillerne fremmer noen viktige momenter som jeg og Venstre mener må tas med i vurderingen når ny proposisjon kommer til Stortinget
samtidig så er det viktig at de formelle prosessene følges og at det ikke skapes presedens for å konkludere i saker før de berørte partene har fått uttalt seg
Venstre åpner for å gjøre noe med Kringkastingsrådet som det er i dag
og jeg ser fram til en grundig behandling og en god debatt når proposisjonen kommer til Stortinget
neste taler er t <ee> statsråd Trine Skei Grande deretter Carl Erik Grimstad
Statsråd Skei Grande
president jeg er både litt glad og <INAUDIBLE> debatten jeg fordi at det gjør det lettere for regjeringa å vessta|vite hvor <ee> Stortinget har <ee> si sine standpunkt i en i ellers viktig sak
men ellers er det er det òg litt litt spesielt at man fremmer et forslag for å konkludere med noe like før regjeringa har varsla at man kjem|kommer med en sak
<ee> og så ble|1 det sendt på høring og like før man konkluderer skal man da komme med et forslag om konklusjon i i salen
det er en ny form for saksbehandling
men jeg er veldig glad for at at det er en klar beskjed fra stortingssalen om at man ønsker den formelle ordentlige be saksbehandlinga
<ee> fordi vi fikk et anmodningsvedtak om ulike modeller og det ble|1 sendt på høring et høringsnotat som ble|1 sendt på høring før jeg tiltrådte som Statsråd president
så jeg skal ta med meg alle de innleggene som er holdt i salen nå for å bringe de ideene også til torgs i behandlinga
det er viktig president at man ikke blander de to rollene <ee> fordi PFU har en helt anna <ee> rolle i få i i Presse-Norge enn det Kringkastingsrådet har
<ee> og vi skal fortsatt ha både pressefrihet og Redaktørplakatens <ee> posisjon i forvaltninga av dette framover
men NRK er mottar store <ee> stor økonomisk støtte fra fellesskapet gjennom kringkastingsmodellen
det forplikter
det er veldig få under tredve|tretti som leverer klager til Kringkastingsrådet
så vi skal ta med oss de signalene som har kommet fra denne debatten prøve å legge fram en sak som svarer ut de anmodningsforsla vedtakene som Stortinget har gjort tidligere
<ee> og jeg tror også vi skal klare balansen mellom det å ivareta en allmennkringkasters spesielle rolle men også sørge for at pressefriheten står sterkt i Norge
første replikant er Åslaug Sem-Jacobsen deretter Freddy André Øvstegård
men <ee> da er det jo
det er blitt anmoda om at det skal komme flere modeller så det må jeg si at det håper jeg at det er det at det er en del av det vi kommer til å få diskutert altså ikke bare én ting men flere typer modeller og at det gjøres et grundig arbeid
<ee> men så ender man opp å diskutere små detaljer i det journalistikken til NRK i disse rådene
og jeg lurer på kan det være en vei også å gjøre rollene tydeligere ved at faktisk rådene blir enda mer politiske
ja president vi skal ta med oss det at man ønsker også flere modeller men nå tar representanten opp et veldig godt poeng fordi at debatten har veldig mye handla om bare det sentrale Kringkastingsrådet
men vi har jo også en desentralisert kringkastingsrådsmodell som ikke blir utsatt for debatt eller som <ee> egentlig berøres av dette dette forslaget
og det må vi også ta med når vi skal sjå|se på hvordan|1 man skal ivareta borgerne sine sine sine muligheter til å være med å utvikle NRK framover
så jeg har ikke noe svar på dette ennå men det er helt klart et veldig vitt viktig aspekt som ikke har vært drøfta og heller ikke drøftes i det forslaget som vi har oppe i dag
neste replikant er Freddy André Øvstegård
ja president jeg vil bare kort <ee> først <ee> igjen pe påpeke hvorfor vi har fremmet dette representantforslaget akkurat nå
så vil jeg spørre <ee> president statsråden <ee> om hun er enig i det prinsipielle her
mener statsråden at det er prinsipielt betenkelig at Kringkastingsrådet uttaler seg om NRKs redaksjonelle valg at det innebærer et brudd med prinsippet om at med medeiere ikke skal blande seg inn i daglige journalistiske valg og prioriteringer
<ee> jeg mener at det har vært s utfordringer knytta til hva Kringkastingsrådet har hatt meninger om
så det så det er andre forventninger til det
så så jeg syns det er veldig bra å få denne debatten på dette tidspunkt
det er veldig nyttig for oss i regjeringa å å høre hvor det hvor de de ulike partiene plasserer seg i debatten
ja president SV er et ivrig opposisjonsparti så vi bruker alle de virkemidlene vi har
<ee> og så er jeg helt enig med statsråden i at NRK er noe annerledes at det er behov for å ha et klageorgan <ee> i NRK som kan ha en åpen dialog med borgerne med de som faktisk finansierer <ee> den statskanalen
og det har vi også <ee> inkludert i vårt forslag at skal festes i NRK-plakaten
men president det er gledelig å høre at statsråden er enig i det prinsipielle her
<ee> men president hvis statsråden er prinsipielt enig i at Kringkastingsrådet bryter med prinsippet om redaksjonell frihet vil hun s da stå for det samme prinsippet når Stortinget skal behandle en ny kringkastingslov
ja president jeg har bedt om noen uker til <qq> for å jobbe med det høringene vi har fått inn
og jeg skal også gi gi forslagsstiller det at det er det er en ganske entydig høring <ee> vi har mottatt på på dette området også spesielt i forhold til de faglige <ee> tilbakemeldingene vi får
og det må vi ta inn over oss når vi skal konkludere men det må vente noen uker til til vi kjem|kommer med saken i i Stortinget
ingen fler har da bedt om replikk og vi går tilbake til den ordinære talerlisten
første taler er Carl-Erik Grimstad
de talere som nå får ordet har en taletid på tre minutter
<ee> president Norsk rikskringkasting er en samfunnskontrakt mellom Stortinget og publikum
institusjonens legitimitet hviler på et fundament som er ulik andre norske medier
forskjellen består i at NRK eksisterer basert på et flertall i denne salen
en vesentlig del av en slik kontrakt mellom produsent og forbruker er ivaretakelsen av forbrukernes interesser
hver enkelt av representantene her president har en forpliktelse til å sørge for at publikum får det poli <ee> det Stortinget har bevilget penger til
det tør være kjent at det i det siste æ <ee> <ee> i det siste at Venstre er et parti som ikke uten videre har det med å annulere inngåtte kontrakter uten å sikte til de konsekvenser og kostnader det eventuelt kan få
Kringkastingsrådet er lisensbetalernes interesseorganisasjon
den er nettopp neppe perfekt i sin form men debattene gir ofte på en forbløffende måte uttrykk for en mediekri et mediekritisk mangfold uten ensretting og politisk korrekthet
rådets betydning hviler ikke på formell innflytelse men på selve fundamentet for vårt demokrati utveksling av frie ord
hadde Kringkastingsrådet hatt besluttende myndighet ville jeg stemt for i tråd med Redaktørplakaten å oppløse det på timen men en slik beslutningsmyndighet har rådet altså ikke
så er det slik at det nok finnes langt mer fremtidsrettede modeller for å ivareta allmennhetens klageadgang og kontakt i den digitale tidsalder slik kulturministeren har uttrykt det
men altså institusjonen har vist en påfallende evne til å overleve i en tid der vi gradvis venner oss til å børste vekk mangel på dannelse og meningsfulle ytringer som om det var flass på skuldrene
det er blitt sagt at vi i Norge har mer mediekritikk per kvadratkilometer enn i noe annet land
jeg vet ikke om det er rett president men jeg vet at vi ikke trenger mindre av det særlig i en tidsalder der kildekritikk og informasjonsveiledning blir stadig viktigere
jeg har aldri forstått hvorfor Redaktørforeningen legger så mye energi i å legge ned Kringkastingsrådet
det vises ofte til at siden NRK ble en del av pressens selvjustisapparat altså PFU har rådet utspilt sin rolle
det må bero på en misforståelse
det er nesten ingen overlapping mellom arbeidsoppgavene til PFU og Kringkastingsrådet
klagene i PFU behandles med basis i Vær varsom-plakaten det vurderes ut fra en etisk standard
hver gang PFU tar seg til å diskutere forskjellen på god og dårlig journalistikk blir utvalget minnet på at det ikke er noe smaksorgan slik det heter
nå er imidlertid Kringkastingsrådet nettopp et slikt smaksorgan
jeg synes vi skal tillate oss en institusjon som fra fra et forbrukerperspektiv tillater seg å gi uttrykk for hva som smaker godt og mindre godt i norsk offentlig finansiert journalistikk
derfor mener jeg det er en dårlig idé å legge ned Kringkastingsrådet uten å ha et utredet alternativ på bordet slik SV foreslår
å kaste barnet ut med vaskevannet er for øvrig ikke god Venstre-politikk særlig samtidig som vi godt kan være med på å diskutere kvaliteten på vannet som vi bader barna i
vannkvalitet er noe vi liker å diskutere i Venstre president
ingen flere har da bedt om ordet i sak én og debatten er omme
sak to
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til tre minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid inntil 3 minutter
første taler er Tore Storehaug som er sakens ordfører
da har
<ee> je presidenten ser ikke at KrF er en del men
det er helt greit
da er neste taler Gisle Meininger Saudland deretter Heidi Greni
Saudland
president jeg vil takke saksordføreren for et godt og informativt <ee> innlegg
<ee> denne saken er jo på en måte en eksem et eksempel på hvor teknologien fort kan innhente lovverket
en elmotor derimot lager mindre støy og sjenanse og det er grunn til å tru at det vil bli mer og mer vanlig med elmotor i hvert fall hvis <ee> vi åpner opp for dette fra Stortingets side i dag
i forrige uke så hadde vi en debatt om snøscootere
kanskje vi i framtida kan behandle en sak om bruk av elsnøscooter hvor vi alle kan være enige
og så må jeg au si litt til slutt at jeg synes det er underlig at SV og MDG vil sidestille en elektrisk drevet båt nullutslippsbåt med en gammal dieseldrevet båt som forurenser og går på klimaet laus
jeg har alltid trudd at det er den støyende motoren som er problemet men når det blir fiksa og man kan gjøre det lydløst så er det ikke godt nok
er det propellen de partiene da er imot
er man da imot sånne pedalbåter som man ser på ho ser på hotellene i Syden hvor man au har propeller
nei la oss|1 ikke gjøre alt vondt og vanskelig la oss|1 teste ut dette se hvordan|1 det går og så kan vi|1 høste erfaringer av hvordan det er og så kan vi|1 kanskje tillate mer hvis vi ser at de erfaringene er gode takk
neste taler er Ole André Myhrvold deretter Lars Haltbrekken
president takk til <ee> saksordfører for godt samarbeid og godt arbeid og et godt innlegg
president det er grenser for hva vi som stortingspolitikere skal detaljstyre og denne saken ligger i en sånn sone
denne saken kom på bordet som en følge av at Fylkesmannen i Sør-Trøndelag overkjørte et lokalt vedtak gjort etter lokale vurderinger med fordeler og ulemper
ifølge Fylkesmannen var ikke kommunens vedtak begrunna godt nok
i lovens bestemmelser heter at bruk av motor på innsjøer mindre enn to kvadratkilometer likevel skal være tillatt når det foreligger særlige grunner nødvendig transport til hotell hytter turistattraksjoner som ligger slik til at de er avhengig av båt er nevnt som særlige grunner
kommunens grunner om å ville fremme fritidsfiske og friluftsliv det var ikke særlige grunner nok for Fylkesmannen
samtidig president tillater den samme motorferdselloven <ee> på generell basis elsykkel i utmark
man har altså rett til å sykle rundt vannet president men man har ikke lov til å kjøre over vannet med den samme teknologien preseident
det er en logisk brist
vi kan altså ikke sette elmotor på prammen men vi kan sette elmotor på sykkelen
det henger ikke på greip
<ee> det viser også en sak hvor det hadde vært klokt med lokalt skjønn og lokale vurderinger
denne saken handler ikke om støy eller fart
den handler om muligheten til å komme seg ut og ta i bruk ny teknologi
den handler om å ivareta naturverdiene men samtidig også hensynet til folkehelsa til den enkelte
det er en mulighet ny teknologi gir
så skal det ikke være frislipp det legger heller ikke vedtaket nå opp til
på den måten vil vi ivareta flere hensyn
flere kan bevege seg ute i naturen drive med fritidsfiske friluftsliv og dermed også bidra til økt livskvalitet og bedre folkehelse
dette er en bra dag president
neste taler er Lars Haltbrekken
president for andre gang på kort tid skal vi behandle et forslag om å uthule det norske regelverket for motorisert ferdsel i naturen et regelverk som har stor støtte i befolkninga
folk flest ønsker ro og stillhet når dem ferdes i naturen ikke stadig mer motorisert ferdsel
hver enkelt uthuling av regelverket kan synes ubeti ubetydelig i den store sammenhengen
men til sammen så utgjør disse stadig nye skritt i feil retning og summen av det ubetydelige blir betydelig
hvorfor skal vi ikke tillate bruk av elmotor på vann mindre enn to kvadratkilometer elmotor er jo tross alt ganske stille og uten utslipp
jo fordi det gir oss muligheten til å raskere ta oss fram på de mindre vannene vann der fugler ikke har mange oppholdssteder som på de større vannene
vi vil lettere skremme opp fugleliv som er under et stadig press fra oss mennesker
og hvilket menneskelig behov er det egentlig vi skal dekke ved denne endringa
dessuten har kommunene mulighet til å gi tillatelse til bruk av motorfartøy på innsjøer mindre enn to kvadratkilometer når det foreligger særlige grunner til det
flertallet i denne sal vil tillate mer motorisert ferdsel på de minste vanna
dem prøver å grønnvaske seg med å spe på med ord som oppmyking at hensynet til natur og særlig hekkeområder fortsatt skal ivaretas høres fint og flott ut
og hvordan|1 skal man sikre dette
jo ved å pålegge kommunene grundigere undersøkelser
kommunene skal pålegges å kartlegge viktige områder for fugl og vilt på og ved vanna
regjeringa og KrF må i alle fall ta seg en ny prat om nye midler for jeg så ingen slike penger på budsjettenigheten som kom i går kveld
det paradoksale i denne saken president er at som i ulvesaken i fjor så er det igjen SV som blir stående igjen som klima- og miljøministerens fremste forsvarer i Stortinget
ikke en gang hans eget parti Venstre støtter hans forsvar for fuglene og viltet
hvorfor Venstre i Stortinget ikke kan være en like sterk forsvarer av fuglene og viltet som regjeringas klima- og miljøminister det skjønner jeg rett og slett ikke
og jeg tar med det opp SVs forslag i saken
representanten har da tatt opp det forslag han refererte
neste taler er Per Espen Stoknes deretter statsråd Ola Elvestuen
president denne saken utgjør ingen stor endring i seg sjøl
det blir ikke noen naturapokalypse av at det blir vedtatt at man kan bruke elmotor med svært begrensa effekt på vann under to kvadratkilometer under strenge miljøreguleringer
men president det vil likevel få en rekke negative konsekvenser
det blir mer motorisert ferdsel og flere forstyrrelser for folk og naturliv
kravet om begrensa motoreffekt vil bli krevende å håndheve
regelverket som skal verne dyr fugler og natur blir ikke alltid respektert og fulgt i kommunene
men først og fremst er dagens vedtak et litt nytt lite nytt steg i en rask utvikling mot et helt nytt regime for ferdsel i norsk natur
i utgangspunktet så er motorferdsel i utmark forbudt
det står fortsatt svart på hvitt i motorferdselslovens paragraf nummer tre at i utmark og vassdrag er motorferdsel ikke tillatt
for president ideen bak loven er at i utmark skal det tradisjonelle nærnaturfriluftslivet ha fortrinnsrett
her skal mennesker ta seg fram på naturens premisser
her kan vi måle krefter med naturen oppleve stemninger fellesskap og utfordringer som er veldig annerledes enn dagliglivet hjemme nær huset
her kan vi utøve den rike friluftslivskulturen som handler om å beherske en verden som er litt mindre tilgjengelig
noen mener at denne argumentasjonen er uvitenskaplig svermeri
de har rett i at dette handler om mer enn naturvitenskap
det handler også om kultur
det er derfor Miljøpartiet De Grønne stemmer mot forslaget om ei ytterligere utvanning og oppmyking av den loven
neste taler er Ketil <ee> Kjenseth deretter statsråd Ola Elvestuen
<ee> så det her er tatt i bruk allerede
det er også en del av <ee> virkeligheten
de her er lett tilgjengelige og lett å ta i bruk
<ee> og det er n det er faktisk til dels vanskelig å se at det er en en elmotor som <ee> benyttes
det skal vi også ta på alvor
<ee> og mange av de herre de vanna her er lite i lite i bruk av menneskelig deltakelse i dag
en del av dem er jo også i ferd med å gro til litt så det er lite i bruk
det er også en del av det å <ee> forvalte og ha kunnskap om lokalt
<ee> så hæ her er det flere sider
her er det jo også snakk om i en del tilfeller i det her så er det beverkonflikter
så det er mange hensyn å ta her
presidenten slipper <ee> til representanten Stefan Heggelund før statsråd Ola Elvestuen får ordet
Heggelund vær så god
<ee> jeg er først lyst til å begynne med å takke saksordfører fordi her har man jobbet frem en enighet mellom flertallet på Stortinget og det er mye takket være saksordførers innsats
og det syns jeg er bra
og så syns jeg det er så flott å høre president Senterpartiet på talerstolen i dag snakker om at det skal være grenser for hva politikerne skal bestemme
vi kunne ikke vært mer enig
det minner meg om en ting som er viktig for politikere på borgerlig side nemlig at det skal være grenser for politikk
og en gang så forvillet jeg meg inn på Senterpartiets partikontor
det var da det lå rett borti her
tenk om Senterpartiet kunne komme tilbake til da de mente at grenser for politikk var viktig i alle henseender
det hadde virkelig vært noe president
så hører vi representanten Lars Haltbrekken som er redd for en uthuling av regelverket
og ja fleksibilitet er en sosialists største trussel
det er det i alle saker
MDG og SV kan bare ikke stole på dem og de har vist det i flere saker som vi har behandlet i energi- og miljøkomiteen denne våren
jeg er fornøyd med den enigheten som vi har i komiteen
vi handl det handler altså om at kommunene skal kunne gi dispensasjoner for bruk av elmotor med begrenset effekt på vann under to kvadratkilometer
så i denne saken har man altså klart å kombinere det beste fra to verdener både fleksibilitet og viktig naturvern
neste taler er statsråd Ola Elvestuen
president for å bevare natur miljø friluftsliv og allmenn trivsel søker regelverket for motorferdsel i utmark å begrense ferdselen til formål og behov som har en allment akseptert nytteverdi
motorferdselloven forbyr i utgangspunktet bruk av motorfartøy på innsjøer som er mindre enn to kvadratkilometer stor
kommunene har imidle kan imidlertid gi forskrift som åpner for slik bruk dersom det foreligger særlige grunner
de særlige grunnene skal fremgå av forskriften og kan typisk være behov for transport til hytter eller overnattingssteder som ligger slik til at de er avhengige av båttransport
fritidsfiske vil ikke kunne være særlig grunn etter denne bestemmelsen
dersom det foreligger særlige grunner kan kommunen også gi dispensasjon i enkelttilfeller etter søknad der det ikke foreligger kommunal forskrift
representantforslaget innebærer at kommunen skal få adgang til å fastsette slik forskrift uten at det foreligger særlig grunner men begrenset til bruk av elektriske båtmotorer med begrenset effekt
forslaget vil bety at for eksem at det for eksempel vil kunne bli tillatt å bruke elektriske motorer med begrenset effekt til fisketurer
president jeg mener at behovet for bruk av motor på båt i vann som er under to kvadratkilometer er forholdsvis begrenset
transportavstandene i slike vann blir naturlig nok relativt korte
som det er beskrevet i representantforslaget er det likevel hensyn som tale taler for mer liberale regler for bruk av elektrisk båtmotor i små vann
elektriske motor motorer med begrenset effekt vil de aller vil i de aller fleste tilfeller verken være skadelig for naturmiljøet eller oppleves forstyrrende for andre brukere av vannet eller vannets nære omgivelser
samtidig er jeg opptatt av at en slik åpning likevel kan ha negative virkninger som må tas med i vurderingen
Miljødirektoratet har gitt en faglig tilrådning om at regelverket ikke bør endres
i små innsjøer kan en økt båtbruk virke negativt inn på dyre- og fugleliv
økt motorisert ferdsel i mindre vann kan også være negativt for annet friluftsliv
for eksempel kan fart og omfanget av båtbruk virke negativt inn på for eksempel badende og padlende og på dyre- og fugleliv
jeg vil også påpeke at elmotorer for båt er i stadig utvikling og det leveres elmotorer for nær sagt alle slags båter og farkoster til vanns og motorene blir stadig sterkere
vi må ikke komme dit at det blir en forventning om at alt som drives av elektrisitet kan tillates i utmark
regelverket for motorferdsel i utmark er teknologin er teknologinøytralt og det er og det er det en grunn til
elmotorer er riktignok i varierende grad støysvake og de har ikke utslipp til luft men innretninger som drives med slike motorer kan likevel være forstyrrende for både vegetasjon dyreliv og allmenn trivsel
samtidig mener jeg lik mener jeg det er viktig for aksepten av regelverket at det ikke oppleves unødvendig stivbeint
i dette tilfellet mener jeg vi er nær denne grensen og jeg mener derfor det kan være fornuftig å se på om det bør gjøres mindre endringer i regelverket for bruk av elektriske motorer med begrenset effekt som jeg også har svart i mitt svar til komiteen
første replikant er Heidi Greni
<ee> president etter at innstillinga til komiteen ble|1 kjent så har jeg fått mye henvendelser både fra enkeltpersoner jeger- og fiskeforeninger media og så videre om når det herre her kan settes ut i i livet
<ee> kan statsråden si noe om hvor fort det herre her kan komme på plass og er det mulighet for at dem klarer å få til det her i kommunene i inneværende sesong
statsråd <ee> Elvestuen
ja president nå gjøres jo nå gjøres jo vedtaket i dag så og vi må jo følge den vanlige saksbehandlingstiden så jeg jeg kan ikke si noe annet enn altså det skal gjøres uten ugrunna opphold
og da vil jo det ta den den tiden som det tar
men for for denne sommeren og høsten så tenker jeg nok at man må belage seg til det regelverket vi nå har med de unntakene som gjelder der
og det er jo òg grunnen til at Senterpartiet ikke har fremma sitt forslag i salen her i dag <ee> der vi da ba om en lovendring
<ee> så så da vurderer jeg jo i innlegget mitt å fremme det forslaget for å si det sånn
<ee> kan statsråden si noe om hva|1 som er den nye begrunnelsen for at dere|1 nå tviler på om det herre her kan i kan settes i verk bare med en forskriftsendring
president jeg er ikke juristen som har sett på de sett på de forslagene og gjør den vurderingen
og hvis det er mulig å gjøre det uten en lovendring og bare med en forskriftsendring så kommer jeg selvfølgelig til å gjøre det
men det er en ren det er en ren juridisk vurdering som jeg må overlate til de fagfolka jeg har i departementet til og så gjøre ta be vurderingen av
men så fort dette dette vedtaket som det nå ser ut til å ligge blir vedtatt så vil vi selvfølgelig gjøre den vurderingen så raskt som mulig
<ee> president da må jeg spørre vil statsråden umiddelbart da ta initiativ til ei sånn lovendring hvis det viser seg at ei forskriftsendring ikke er tilstrekkelig
da gjør vi det selvfølgelig helt uten ugrunna opphold
ingen fler har da bedt om replikk og replikkordskiftet er omme
vi går da tilbake til den ordinære talerlisten
første taler er Arne Nævra