scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
et tilsvarende lovendringsforslag <ee> er til behandling i Riksdagen i Sverige slik at vi nå får tilsvarende system på begge sider av grensa
og den lovendringa vil en <ee> forenkle den administrative prosessen med å justere elsertifikatkvotene i tråd med de rammer som da Stortinget gir i denne saka
det gir markedsaktørene god og nødvendig forutsigbarhet
da er det replikk fra Heikki Eidsvoll Holmås
president jeg opplever vel ikke at statsråden tok utfordringen og svarte tydelig på <ee> på spørsmålene mine
og jeg kan jo bare begynne med å si eller påpeke en ting som jeg synes er en mangel ved hans innlegg og hans resonnement
fordi at <ee> når folk i kraftbransjen eller for den saks skyld <ee> statsråden sjøl snakker om at det er fornybaroverskudd i Norge så snakker de om elektrisitetsmarkedet
i energimarkedet så er det dundrende fornybart underskudd gjennom at vi bruker hundrede og sytti eller drøyt hundrede og sytti fossile terawattimer
før energimeldingen så ba et samlet storting om at vi skulle ha fremlagt en plan for utfasing av fornybar nei utfasing av fossil energi
den planen fikk vi aldri
istedenfor fikk vi messing om at det var forny for mye <ee> fossil nei fornybar energi tilgjengelig i markedet
men jeg går tilbake igjen til det som var hovedspørsmålet mitt som jeg ikke følte at ble besvart
og det var hvilken|1 type rolle hvilken|1 rolle vi tar i den videre utformingen av fornybarpolitikken til EU
president jeg har stor respekt for <ee> Stortinget i den forstand at man skal behandle de saker som er til behandling
<ee> representanten Holmås stiller en del spørsmål som går langt utover det denne sak omhandler men jeg skal svare på det når det nå blir tatt opp i en replikk igjen
når det gjelder EU sine mål for fornybarandel så er det helt riktig sjuogtjue|tjuesju prosent i tjuetredve|tjuetretti
der er det en prosess knytta til de enkelte land og det må være opp til de å sette sine
mål men vi er opptatt av at det skal være en oppfølging og kontrollstasjon underveis som viser at man når de målene og det bidrar vi med inn i EU-systemet
når det gjelder Norge så har vi altså da på elektrisitetsia <ee> så å si hundre prosent fornybar energi
så er det riktig at vi forbruker òg fossil energikilder i andre deler av samfunnet
det er vi nødt til
der er ikke mulig å transformere dette fra fossil til fornybar i det tempoet som representanten Holmås og SV ønsker
vi kommer til å sette oss ambisiøse mål og det vil vi komme tilbake igjen til i klimameldinga
neste replikant er Ola Elvestuen
ja Holmås kan få et
da får Holmås et til
Miljødirektoratet har gjort en del av den <ee> jobben
de peker på en en rekke steder andre <ee> steder er kommet frem altså Transportsektoren er åpenbart
der er det jo <ee> nok å minne statsråden om at de stemte im at regjeringspartiene stemte imot en plan for opptrapping av <ee> av elbiler og nullutslippsbiler frem til tjuetjuefem så seinest for som for to uker <ee> siden
stortingsflertallet gikk likevel inn for det
men steder som Melkøya Kårstø <ee> andre steder står klare for å bli elektrifisert hvis man ønsker å sette i gang en prosess for å gjøre det
<ee> men jeg venter jo jeg hører jo at statsråden sier at <ee> regjeringen kommer tilbake i klimameldingen med et fornybarmål så jeg får vente i spenning til det
men jeg skulle gjerne hatt statsrådens svar på på akkurat det som handler om steder som står klare for å bli elektrifisert
<INAUDIBLE> Søviknes
president <ee> iveren fra SV og representanten Heikki Holmås i forhold til å øke fornybarandelen i det norske energiforbruket er stor men det må være noen økonomiske prinsipper i bunnen
de ser SV vekk ifra i mange saker òg i denne sak åpenbart
vi er opptatt fra regjeringa si side på at det skal være samfunnsøkonomiske lønnsomme prosjekt man investerer i
av og til må man bidra fra det offentlige si side for å subsidiere i en overgangsordning som vi gjør ved en rekke prosjekt knytta til Enova for å øke fornybarandelen i energibruken vår
men det må ligge lønnsomhet i bunnen
samfunnsøkonomisk lønnsomhet er viktig ellers så bruker vi ikke skattebetalernes penger på en riktig måte
og vi er nødt til å ta et heilhetlig ansvar kan ikke bare sette oss mål som er helt urealistiske slik representanten Holmås gjør når han bare sier hvis man står klar på en rekke store prosjekt
ja hvis man hadde brukt store skattebetaler <ee> skattepenger på dette så hadde det vært mulig men vi er nødt til å ha samfunnsøkonomisk lønnsomhet i bunnen
ja president <ee> Venstre er veldig for at vi skal ha et felles fornybarmål sammen med EU om det blir tjuesju prosent
men for å nå dette målet så må vi jo først og fremst bruke kreftene på å redusere egne utslipp av dem må vi bruke være villig til å bruke store ressurser også på nå
<ee> men samtidig så er det jo med denne overgangsordninga det at man ikke går videre med det grønne sertifikatene så skal man jo ikke gå <ee> bort fra at vi skal ny fornybar energi i Norge
det skal jo fortsatt legges opp til at du skal lønnsom ny fornybar energi
president <ee> i forhold til det siste spørsmålet så står man selvfølgelig <ee> åpen for det
<ee> Stortinget kan en til enhver tid <ee> og regjeringa kan òg foreslå konkrete forslag knytta til subsidier <ee> inn mot <ee> økt bruk av fornybar energi
det som er realiteten er at vi har jo i dag ei ordning gjennom Enova som bidrar til å utvikle ny teknologi òg for å øke fornybarandelen i energimiksen vår
det er det som er hele virksomheten til Enova
man skal få til en gradvis markedsendring der man får modna fram ny teknologi i markedet slik at man gjør dette her til lønnsom virksomhet <ee> i framtida
der er mye spennende som skjer inn forbi transportsektoren som er viktig
sak tre innstilling fra energi- og miljøkomiteen om endringer i konsesjonslovgivningen for vannkraft innstilling fire hundre og trettiåtte L tjueseksten tjuesytten jamfør proposisjon hundre og sytten L tjueseksten tjuesytten
første taler er sakens ordfører Per Rune Henriksen
president <ee> fra tid til annen så får vi i energi- og miljøkomiteen besøk av parlamentarikere fra andre land
det er ett spørsmål som går igjen i alle disse møtene hvordan har dere|1 klart å få så mye ut av energiressursene som Norge rår over
hvordan har dere|1 klart å holde kontroll
hvordan har dere|1 klart å sikre at energiressursene kommer hele folket til gode
svaret på dette president er at vi har en konsesjonslovgivning som har som formål å sikre nettopp disse forholdene
treogtyvende|tjutredje juli nittennullni ble forløperen for dagens industrikonsesjonslov ervervsloven vedtatt i Stortinget etter tretten samfulle dagers debatt
vannkraftens betydning for industrialiseringen ble grundig diskutert
hjemfallsretten ble knesatt
allmennhetens interesser skulle ivaretas
arbeiderne som bygget kraftanlegg skulle beskyttes
grunneiere og kommuner skulle kompenseres for inngrep og statens interesser skulle ivaretas
representantene var seg bevisst vannkraftens betydning for fremtidig industriutvikling
Venstre-mannen Kristian Friis Petersen sa det slik
der er all grunn til å tro at den utvikling man vil gå i imøte vil i løpet av ikke så mange år helt ha omlagt all industri og den vil ha skapt en rekke nye industrier på steder hvor de ikke før var
den vil i det hele tatt omkalfaltrere industrien og arbeiderbefolkningens livsvilkår
i nittensytten fikk lovverket sin endelige utforming gjennom industrikonsesjonsloven og vassdragsreguleringsloven av nittensytten
det er således over hundrede år gammelt lovverk som vi nå oppdaterer med hensyn til form og språkdrakt
det er et lovverk som har tjent oss godt
våre vannkraftressurser har gitt grunnlag for industrireisning over hele landet
verdiskapingen har kommet allmennheten til gode og det er uomtvistelig at disse ressursene tilhører fellesskapet og skal disponeres til fellesskapets beste
når man på nittenseksti-tallet ble oppmerksom på at vi som nasjon også råder over store olje- og gassressurser på sokkelen ble det utformet et lovverk for denne sektoren som i stor grad ble sydd over samme lest som industrikonsesjonsloven
ressursene tilhører fellesskapet de skal utnyttes til fellesskapets beste og komme hele landet til gode
president det har gått mye vann gjennom turbinene siden nittennullni og nittensytten
vårt land har forandret seg
nye problemstillinger har kommet på agendaen
gamle problemstillinger har blitt irrelevante
lovverket har blitt endret for å fange opp utviklingen sånn som det skal
prinsippene det var uenighet om i nittennullni har i stor grad blitt politisk felleseie
vannkraften er ryggraden i vårt fornybare kraftsystem og vil som sådan ha stor betydning for utviklingen av Norge som fremtidig nullutslippssamfunn
det er derfor viktig at vi til enhver tid har et oppdatert lovverk som styrer utviklingen av denne sektoren i den retningen vi ønsker
selv om hovedprinsippene ligger til grunn så vil det også for fremtiden være politiske uenigheter om hvordan disse prinsippene skal praktiseres og det vil komme nye problemstillinger til som må lovreguleres
proposisjonen vi i dag har til behandling har til hensikt å forenkle og oppdatere lovverket i gjennom redigering og språklig oppdatering av lovtekstene
hensikten er ikke å endre rettstilstanden eller å gjøre materielle endringer
dette har vært komiteens grunnlag for enstemmig å slutte seg til de endringene som foreslås
jeg vil takke komiteen for godt samarbeid
ingen flere har bedt om ordet på sak tre og debatten er dermed omme
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlem av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til inntil seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter og dette anses vedtatt
første taler er sakens ordfører Eirik Milde
som saksordfører vil jeg takke hele komiteen for å bidra til en god og ryddig innstilling der det er enkelt å forholde seg til de ulike partienes standpunkter
utgangspunktet for saken vi debatterer i dag er proposisjon hundre og ti L som omhandler endringer i plan- og bygningsloven og matrikkelloven
dette er den foreløpig siste av mange endringsforslag fra regjeringen som vil gi kommunene enklere saksbehandling og bidra til mer effektive planprosesser
president jeg tenkte å gå gjennom en del av endringene og hvordan de ulike partiene har lagt seg i merknader og forslag
det er en bred enighet for en ny bestemmelse om å innføre krav til innmåling og dokumentasjon for infrastruktur i grunnen
det er viktig at både planleggere og utbyggere har enkel tilgang til denne informasjonen samtidig som vi må anerkjenne behovet for den som den enkelte anleggseier har for å beskytte noen av sine opplysninger
flertallet av høringsinstansene anbefalte også da et slikt krav
hvilke typer og hvilke ledninger eller annen infrastruktur som skal registreres er av mer teknisk art og det skal fastsettes i forskrift
president det er også bred støtte til å innføre et obligatorisk krav til regional planforum for å endre loven fra bør til skal
Senterpartiet og SV har noen tilleggsfur forslag rundt hvem som skal inviteres og om møtene skal være åpne
hensynssoner ble tatt inn i plan- og bygningsloven som et eget begrep i totusenogåtte
og i lovforslaget foreslås det å ta inn en ny hensynssone for sikring av mineralressurser for en eventuell framtidig verdiskaping noe som støttes av et flertall i komiteen
forslaget om å innføre tidsbestemt bruksendring som et nytt tiltak står en samlet komité bak
en presisering av at fristen for rammetillatelse skal være tolv uker mens fristen for endring av gitt tillatelse herunder rammetillatelse skal være tre uker støttet av alle unntagen SV og Miljøpartiet De Grønne
president det er flere forslag en samlet komité stiller seg bak og som jeg ikke skal bruke mer tid på i dette innlegget
det er noe uenighet rundt endringsforslag knyttet til konsekvensutredninger som jeg vil redegjøre kort for
som oppfølging av et EU-direktiv innføres nå sanksjoner for brudd på reglene for konsekvensutredninger
Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har et endringsforslag til lovteksten som angir at bruddet må være grovt uaktsomt og ikke bare uaktsomt
Arbeiderpartiet Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne går imot forslaget om å forenkle reglene om krav til konsekvensutredning ved å flytte bestemmelsen fra lov til forskrift
president Stortinget har tidligere vedtatt at det skal stilles krav om konsekvensutredninger på torvuttak under to millioner kubikk eller på myrarealer under femten hundre dekar
dette følges nå opp i proposisjonen ved at grensen for når torvuttak alltid skal konsekvensutredes senkes fra femten hundre til to hundre dekar
Senterpartiet har her et eget forslag om å senke grensen til åtte hundre dekar
da har jeg vært igjennom de fleste forslagene president og jeg kan vel slå fast at det er en bred enighet om hovedformålet bak proposisjonen nemlig å legge til rette for mer effektive planprosesser og enklere saksbehandling for kommunene
neste ter neste taler er Terje Aasland
<ee> jeg kan slutte meg til det aller meste av det saksordfører sa og takke også saksordføreren for vel gjennomført arbeid
ellers så kan jeg slutte meg til det saksordfører har sagt
neste taler er Rigmor Andersen Eide
ja preside president i denne saken har KrF en kort kommentar
for saken handler i bunn og grunn om forenkling og mer forutsigbare planprosesser
et eksempel på dette er å innføre tidsavgrensning bruksendring som en ny mulighet og jeg er glad for at komiteen samla støtter dette
som en konsekvens av kommunereforma ser vi kanskje mer enn tidligere at eiendommer kan strekke seg over en kommunegrense
lovforslaget rydder opp og legger opp til en at ny grunneiendom skal kunne opprettes uten søknad eller saksbehandling hvis eiendommen blir liggende i to kommuner etter endring av grensene
vi er tilfreds med at bestemmelser om torvuttak nå følges opp i loven
myrområder er svært viktig biologisk og som flomregulerende område og KrF er fornøyd med at grensa for to når torvuttak skal konsekvensutredes senkes kraftig til to hundre dekar
til slutt president så fremmer jeg forslaga eller forslag som KrF er en del av
da har representanten fremmet de forslaget hun ref <ee> refererte til
<ee> innstillinga viser jo at en samla komité er opptatt av å få mer effektive og enklere planprosesser og at det er stor enighet om det
<ee> likevel så har Senterpartiet noen punkt der vi har et avvikende syn ifra <ee> flertallet og jeg vil kort kommentere noen av de <ee> punktene
det ene gjelder regionalt planforum
<ee> vi mener også at de møtene bør være åpne både for media og for publikum og vi fremmer også forslag omkring det
det er i allmennhetens interesse å få kjennskap også til drøftelsene i den type regionalt planforum
Senterpartiet kjem|kommer også til å stemme imot forslaget om å ta inn mineralressurser som hensynssun sone i plan- og bygningsloven paragraf elleve åtte tredje ledd bokstav C
som virkemiddel så kan hensynssoner være|1 problematiske fordi det er knytta en viss uklarhet til rekkevidde og rettslig betydning
<ee> mens virkninga av en hensynssone <ee> gjelder inntil den er endra eller fjerna av revisjonen av kommuneplanens arealdel så er for eksempel båndlegging underlagt en be tidsbegrensning på fire år
og forslaget om hensynssoner som vi nå har foran oss framstår i praksis som en slags båndlegging uten tidsbegrensning og det kjem|kommer da Senterpartiet til å stemme imot
når det gjelder konsekvensutredninger og overtredelsesgebyr <ee> paragraf trettito <ee> åtte a så kjem|kommer vi da til å har vi da frem sammen med KrF fremma et anna forslag
og det er fordi at vi mener at konsekvensutredningsregelverket er så vanskelig tilgjengelig og også prega av såpass mange skjønnsmessige vurderinger at den her type sanksjon først blir bør bli aktuell ved en grov uaktsomhet
når det er sagt så ønsker jeg å presisere at vi sjølsagt støtter holdninga om at gebyret må være|1 av en størrelse av en sånn størrelse at det virker avskrekkende og dermed også preventivt
<ee> til slutt president så gjelder det spørsmålet om <ee> konsekvensutredning på torvuttak
en drivverdig myr i dag må være|1 på cirka seks hundre til åtte hundre <ee> dekar og dersom KU-grensene senkes til to hundre så vil det kunne få store konsekvenser for torvindustrien sia da nesten alle nye tiltak må konsekvensutredes
det kjem|kommer sjølsagt til også å ha virkning for kostnader og det er viktig å huske på at det er ganske høye kos oppstartskostnader for å åpne en myr
så er det noen som nok vil da si at vi skal etter hvert forby torvuttak og det er riktig at det er gjort et vedtak om å vurdere en utfasing av norsk torvproduksjon
president med det tar jeg opp de forslag som Senterpartiet har fremma i innstillinga
og dermed har representanten tatt opp de forslag <ee> som hun refererte til
neste taler er Ola Elvestuen
president jeg vil også takke saksordfører for en grundig gjennomgang
jeg har også bare noen korte kommentarer
når dette nå legges ned på to hundre dekar <ee> så tror jeg det er en <ee> god <ee> det er en god grense å legge dette på
<ee> det å ta ut å begrense bruken av torv er tross alt et viktig klimatiltak
det å ivareta myr er også viktig for ivaretakelse av biologiske mangfold mange andre også positive konsekvenser <ee> også i forhold til å håndtere økt nedbør og andre ting
<ee> så dette er vi godt fornøyde med
<ee> ellers president så vil vi også stemme for å gi kommunene mulighet til å <ee> båndlegge og ivareta hensynssoner for mineralforekomster
det er altså bare å gi en kommunal frihet
kommunene kan selv bestemme om de gjør dette men at muligheten er der og også at det vil være en ytterligere <ee> beslutninger om hvorvidt man tar ut <ee> mineralforekomster er selvfølgelig en beslutning som må tas seinere
men at en hensynssone kan <ee> brukes og at det er en utvidelse av det kommunale selvstyret det støtter vi
<ee> fra Venstres side så støtter vi dette mener at dette gir en <ee> forenkling
jeg tror dette er en kon fleksibilitet som er riktig å ha
<ee> juridisk bindende kommuneplan og muligheten for det er viktig i mange kommuner
for en del av de største kommunene blant annet her i Oslo som jeg representerer så har det gitt betydelige problemer
men denne endringen den vil bli støttet
ja president saksordfører har redegjort <ee> godt
<ee> Marit Arnstad har redegjort for <ee> hvorfor vi mener det er viktig å sørge for å åpne opp og styrke <ee> det som handler om representasjon i i planforum
<ee> Arbeiderpartiet har trukket opp noen av de tingene <ee> der <ee> der det har vært debatt og der det er ulike merknader innad i komiteen
jeg tenkte jeg skulle <ee> snakke litte grann om myr
<ee> jeg synes jo president at vi skal bare tenke lite grann på følgende
hvert år så bruker vi altså tre milliarder kroner blant annet på å hindre at man graver opp myr og tørrlegger myr i Indonesia mens i Norge så har vi altså <ee> betydelige uttak av myr i året
klimagassutslippene fra <ee> myruttakene i Norge er store
men det er akkurat som på en måte myrødelegging i utlandet og myrødelegging i Norge er to helt forskjellige ting
riktignok er det to ulike steder på kloden men konsekvensene for klima og miljø konsekvensene for biologisk mangfold er altså de samme selv om selvsagt det biologiske mangfoldet er annerledes i Malaysia enn det det er i Norge
men derfor president så synes jeg det er bra at vi får <ee> at vi får <ee> på plass <ee> den innstrammingen som som ligger her
men samtidig så har jeg et spørsmål til statsråden for dette er jo et typisk eksempel på den sektorvise <ee> stat
<ee> det er Miljødirektoratet som utreder forbud
det er statsråden <ee> som har ansvaret for <ee> for det som handler om regelverk i plan- og bygningsloven
og det er Finansdepartementet som har ansvaret for eventuell avgiftsbelegning av torv
jeg synes president at det er et godt poeng
så derfor så vil jeg utfordre statsråden som jeg vet har en bakgrunn som aktiv tilhenger og motstander av skatter og avgifter <ee> til å å til å spørre han og se <ee> vil han følge opp
det var det ene altså <ee> president
<ee> det andre som <ee> som <ee> det andre debatten som har gått er jo blant er dette som handler om <ee> om båndlegging av <ee> til <ee> til mineralutvinning
<ee> jeg tilhører de som er kritisk til at man skal båndlegge store arealer til <ee> til mineralutvinning og har vært <ee> kritisk til de endringene som gjøres
men president <ee> ellers bra det som skjer på myr bra en del av de tingene som skjer og så er det noe uenighet som ulike partier har redegjort for
president <ee> jeg vil starte med å takke energi- og miljøkomiteen for en rask og positiv behandling
innstillingen viser at det er bred enighet om flere av lovendringene som skal sikre effektive planprosesser og gi en enklere saksbehandling
vi ønsker levende byer som er gode å bo og leve i og levende distrikter men samfunnet er i endring og da må lovverket gjøre det mulig å tilpasse seg til nye tider
det er derfor viktig med fleksible regler og det er gledelig at det nå har blitt tillatt med tidsbegrenset bruksendring av bygg
det betyr for eksempel at tomme butikklokaler kan benyttes til andre formål i en periode så lenge dette er innenfor rammen av eksisterende kommunale planer og plan- og bygningslovens regler for øvrig
det er behov for mer <ee> løsningsorienterte planprosesser der partene tidlig blir enige om målet hvordan man kommer dit og at alle involverte aktører bidrar aktivt i samme retning
jeg er derfor glad for at Stortinget nå vil vedta lovendringer som skal gjøre regionalt planforum til et lovpålagt <ee> en lovpålagt oppgave for alle landets regioner
også presisering av regelverket om frister ved endring av byggesøknader og foreslått presisering av regler om <ee> overtredelsesgebyrer og forskriftshjemler bidrar til mere effektive planprosesser
det samme gjelder presisering av reglene om om at avklaring av overvann skal være sikret i et byggeprosjekt
det er en utfordring å få god og pålitelig oversikt over ledninger i grunnen for alle som skal planlegge bygg- og anleggsprosjekter og alle som skal gjøre gravearbeid
dette forsinker og skaper unødvendig overraskelser i prosjekter
det er derfor gledelig at det er en oppslutning om forslaget om krav til dokumentasjon om om ledninger og infrastruktur i grunnen
lovendringen vil gi raskere ferdigstillelse av prosjekter og enklere koordinering av gravearbeid og færre skader på eksisterende ledninger og annen infrastruktur i grunnen
gjeldende regelverk om konsekvensutredninger må endres i lys av revidert EU-direktiv og miljøkonsekvensutredninger
dette reviderte direktivet har til hensikt å gjøre oppdatere og <ee> oppdat å klargjøre oppdatere og innskjerpe bestemmelser om konsekvensutredninger
direktivet innebærer at det må gj gjøres endringer i plan- og bygningslovens bestemmelser om overtredelsesgebyr og straff
samtidig legges det opp opp til å gjøre regelverket om konsekvensutredninger enklere og mer fleksibelt
regjeringen tar sikte på å iverksette forskrift om konsekvensutredninger etter plan- og bygningsloven samtidig med at lovendringer trer i kraft
president la meg bare kort også kommentere et par spørsmål som har kommet opp i debatten
det ene knytter seg til hvem som skal inviteres til det regionale planforumet og spørsmålet om åpenhet
vi ønsker ikke å detaljstyre <ee> hvem som skal være med i det regionale planforumet
dette mener vi er et spørsmål som bør vurderes lokalt ut ifra <ee> fra de spørsmålene som skal opp
jeg er også enig i at spørsmålet om åpenhet er viktig men vi mener ikke at plan- og bygningsloven er rette sted å ta opp dette spørsmålet
det er spørsmål som hører mere hjemme i kommuneloven som etter hvert kommer til behandling i Stortinget
samtidig er dette også et eksempel på at den sektoriserte stat klarer å samordne seg nettopp ved at vi nå tar opp <ee> og følger opp det som har vært Stortingets ønske i denne saken
og jeg kan forsikre at vi tenker helhetlig <ee> og at det er en god samordning mellom <ee> departementene
og så vet representanten at jeg kan ikke forskuttere virkemiddelbruken men te men jeg tar med meg de innspillene som kommer fra komiteen
ingen flere har bedt om ordet og debatten i sak fire er dermed omme
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at sakene fem og seks behandles under ett
og det anses som vedtatt
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til tre minutter til hver partigruppe og tre minutter til medlemmer av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at det ikke blir gitt anledning til replikker og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er saksordfører i sak fem Tove Karoline Knutsen
president i proposisjon hundre og ni L foreslår regjeringa å innføre en registrerings- og tilsynsordning for salg av tobakksvarer og tobakkssurrogater samt gjøre endringer i strålevernloven og helseberedskapsloven
hovedmålet med endringene i tobakksskadeloven er å hindre salg av tobakksvarer til mindreårige under atten år
registreringen skal gi oversikt over hvilke salgssteder som finnes som det skal føres tilsyn med
regjeringen legger til grunn at deler av tilsynet kan samordnes med kommunenes kontroll av salgs- og skjenkebevillinger under alkoholloven
svært mange av de som begynner å røyke og snuse begynner før de er sytten år
undersøkelser viser at aldersgrensen i liten grad overholdes på salgssteder i Norge også i dag
en artikkel fra totusenogti av forskere ved Folkehelseinstituttet viser at fortsatt kjøper nesten førtifem prosent av tobakksbrukerne under atten år sjøl sine tobakksvarer
derfor er det en samla komité som støtter at det innføres tiltak for å ha bedre kontroll og tilsyn med at aldersgrensen for salg av tobakksvarer og e-sigaretter overholdes
det er enighet om at det trengs en registreringsordning for salg av tobakksvarer at det er viktig med god kontroll med at tobakksvarer ikke selges til mindreårige og at det må være tydelige reaksjoner på lovbrudd
president den <ee> rød-grønne regjeringa Stoltenberg II-regjeringa la i totusenogtretten fram proposisjon femtifem L med forslag om å innføre en bevillingsordning for salg av tobakksvarer et forslag som ble vedtatt i Stortinget
en litteraturgjennomgang i forkant viste at en bevillingsordning for salg av tobakk framsto som et hensiktsmessig og effektivt virkemiddel for å redusere tilgjengelighet og dermed bruk av tobakk blant mindreårige
Arbeiderpartiet vil vise til at Legeforeningen å beklager at ikke Helse- og omsorgsdepartementet går videre med den <ee> tidligere foreslåtte bevillingsordninga framfor en register- og tilsynsordning
foreninga har påpekt ved en rekke anledninger at potensialet for kontroll er mykje|mye større enn det man legger opp til og foreninga beklager at dette potensialet ikke tas ut igjennom lovregulering
vi er enig med legeforeninga sin <ee> innvending sjøl om vi støtter forslaget i proposisjonen om en registreringsordning
litt om stalen Statens strålevern som var en sjølstendig etat fram til første januar totusenogseksten da ble det gjennomført en effektivisering av helseforvaltningen og Strålevernet ble organisert som en etat i Helsedirektoratet
det ble ikke den gangen foretatt noen|1 juridisk vurdering av omon omorganiseringa det kom da først høsten totusenogseksten
derfor så omgjøres altså dette forslaget om å gjenopprette <ee> få <ee> Statens strålevern som en selvstendig etat og sikre at dette reflekteres i regelverket
neste taler er Morten Wold
president her <ee> hurtigviha hurtigbehandler vi to saker i ekspressfart og tre minutters taletid alt man får
<qq> derfor først pils i park
mange som søker til parkanleggene er studenter enslige og folk som har relativt begrenset kjøpekraft
de har ikke bolig med balkong terrasse eller uteplass
de har ikke råd til å gjeste uteserveringene langs Karl Johan eller på Aker brygge men de vil gjerne nyte den norske sommeren hvis den melder sin ankomst
de ønsker fellesskap med venner og kjente og de forsterre forstyrrer sjelden ro og orden
politiet i Oslo beskriver drikking i parker som et beskjedent problem og dersom noen skulle bli synlig beruset eller utagerende har man lokale politivedtekter og reaksjoner i straffeloven å støtte seg på
FrP tror ikke en slik lovendring vil føre til at mange flere vil konsumere mye mer alkohol enn det som allerede gjøres i parkanlegg i dag
forslaget blir nedstemt president og det må Fremskrittspartiet akseptere
men det forhindrer ikke at jeg likevel synes det er merkelig at flertallet i den lovgivende forsamling ikke har såpass tiltro til voksne enkeltindivider at de klarer å drikke en pils eller et glass vin i parken om det er lovlig når de fint klarer det i dag når det faktisk er ulovlig
dernest president tilsyns- og registreringsordning for tobakksvarer
det er bra at ordningen som innføres er betydelig mindre omfattende byråkratisk og kostnadskrevende enn bevillingsordningen fra den rød-grønne regjeringen vedtatt i Stortinget i tjuetretten men ikke iverksatt av dagens regjering
når det er sagt president har Fremskrittspartiet generelt liten tro på at restriksjoner økt kontroll og mer byråkrati er veien å gå for å hindre norske forbrukere å skaffe seg lovlige varer til eget forbruk
utfordringen med at personer under atten år får kjøpt tobakksprodukter er alltid tilstede men det illegale smuglermarkedet er en større utfordring enn kiosker bensinstasjoner og butikker når det gjelder dette
det er Fremskrittspartiets klare oppfordring at de avgifter som nødvendigvis m vil måtte følge med en slik registrerings- og tilsynsordning skal være så lave som mulig og maksimalt strekke seg til finansiering av drift av ordningen
jeg tar med dette opp <ee> Fremskrittspartiets forslag president
dermed har representanten tatt opp det forslag han refererte til
neste taler er Olaug bollestad
KrF kommer til å votere for regjeringa sin endring av proposisjon hundre og ni og vi|1 vil votere imot representantforslaget om endringer i alkoholloven fra FrP
president KrF er for tiltak som gjør det gjør at færre unge begynner med tobakk
derfor så stemte vi|1 òg for bevilgningsordningen våren totusenogtretten
det ble gjort ved et vedtak som vi|1 meiner burde vært iverksatt
de mest effektive virkemidler bør tas i bruk for å forhindre røykestart blant mindreårige
vi|1 voterer imidlertid for proposisjonen i dag
og så vil vi|1 følge utviklingen nøye for å se om denne ordningen virker som forutsatt for røyk er et av de største helseutfordringene vi|1 har og unge bør ikke begynne å røyke
president det er veldig mye som kunne vært sagt om forslaget om endringer i alkoholloven
det aller viktigste jeg vil peke på er behovet for alkoholfrie soner i landet vårt og hensynet til barn og unge
det er ikke mer es eksponering for alkohol våre unger ønsker seg og trenger tvert imot
derfor er vi|1 glad for at stortingsflertallet ikke vedtar dette forslaget
nei da det er ikke ett vin glass vin i deiligste deilige sommerværet som beskrives i forslaget som er utfordringen
igjen kommer vi tilbake igjen
det er det som er kjernen i den store avstanden imellom FrP og KrF sin alkoholpolitikk
KrF meiner at det er positivt og nødvendig med noen begrensninger for alle av oss av hensyn til noen få
det er et solidaritetsprinsipp for vår del
og vi|1 tror at det gir et bedre samfunn ikke minst for barn og unge som i dag virkelig ikke trenger mer alkohol rundt seg
derfor president så tar vi|1 opp de forslag vi|1 stemmer for og det vi|1 stemmer imot
neste taler er Tone Wilhelmsen Trøen
for det første har vi sammen med FrP en regjeringsplattform og samarbeidsavtale for inneværende stortingsperiode som er nedfelt at hovedlinjene i norsk alkoholpolitikk ligger fast
noen vil hevde at litt alkohol i parken på en varm sommerdag ikke rokker ved disse hovedlinjene men et generelt unntak fra alkohollovens forbud som gjelder for hele landet vil nok kunne anses å være en stor endring i alkohollovens system
for det andre så er det jo også slik at vårt landsmøte i mars vedtok at vi neste stortingsperiode skal jobbe for å tillate nettopp pils i park
pils har jo sjelden en alkoholprosent opp mot tjueto volumprosent og slik sett så går forslaget fra FrP-representantene betydelig lenger enn det lands Høyres landsmøte vedtok
for det tredje har vi en relativt streng alkoholpolitikk i Norge som nok også bidrar til at vi har et av de laveste forbrukene av alkoholholdige drikker i Europa
som helsepolitikere i vår komité er det en rangering å være stolte av
men det er også viktig at våre alkoholpolitiske virkemidler stadig utfordres av ESA og det er viktig at vi i Norge forvalter vår alkoholpolitikk slik at vi ikke svekker vår troverdighet overfor ESA og EFTA-domstolen
disse tre begrunnelsene har noe ulik vekt og karakter men er allikevel for oss i Høyre viktige å hensynta dersom en skal vedta endringer på dette lovområdet
denne saken må utredes og ut på høring fordi den reiser mange praktiske spørsmål for eksempel hva er en park <ee> lovtekniske og ressursmessige utfordringer
Høyre støtter derfor ikke forslaget om en rask lovendring uten forutgående utredning og høring nå
neste taler er Ketil Kjenseth
president <ee> når det gjelder tobakkslovgivningen så støtter Venstre regjeringens <ee> forslag til regulering <ee> og er glade for at vi <ee> har en effektiv regulering og bruker minst mulig ressurser på det
så til <ee> til Fremskrittspartiets <ee> forslag om alkohol i park som jeg vil bruke min tid taletid på
for Venstre er tilhenger av å åpne for å tillate å nyte medbrakt øl og vin i parker og på strender men vår modell den innebærer at vi må ha en regulering <ee> av det her og det må legges til kommunene
vi kan ikke tillate et frislipp av <ee> alkohol i parker og andre offentlige steder som torg eller strender
blant annet handler det om å kunne sikre alkoholfrie soner <ee> og tidspunkter på døgnet også som hensyntar særlig områder der barn og barnefamilier ferdes mye
og det er ikke alle parkanlegg som egner seg for å nyte alkohol
Venstre vil derfor oppfordre regjeringen om å foreta en utredning om hvordan det kan legges til rette for at lokale myndigheter kan få en adgang til å regulere parkområder hvor det kan tillates å nyte medbrakt alkohol
vi foreslår at en starter med en utredning og noen forsøk med sikte på å åpne for alkohol i gruppe én det vil si inntil fire komma sju prosent styrke i praksis såkalt pils i park
når det gjelder pils i park så har det også noen praktiske og ikke minst miljømessige sider
<ee> øl <ee> i inntil fire komma sju prosent volum er alltids i dag på pantbar emballasje <ee> og det gir mindre potensial for forsøpling og reduserer faren for knuste glass og flasker
så at en starter med det å gjør forsøk for det er mange hensyn å ta knytta til det her
president røyking er fortsatt den viktigste enkeltårsaken til sykdom og for tidlig død i Norge
flertallet av de som røyker og snuser begynner før de er atten år så jeg mener det er helt avgjørende at vi|1 forhindrer at nye generasjoner begynner med å bruke tobakk
derfor er det gledelig at Stortinget i dag vil vedta forslaget om å innføre en registrerings- og tilsynsordning for salg av tobakksvarer og tobakkssurrogater herunder e-sigaretter
jeg er opptatt av at ordningen ikke blir for byråkratisk og for omfattende
også for kommunene så vil merarbeidet bli betydelig redusert ved at ikke de skal vurdere å innvilge eller avslå søknader
gjennom denne ordningen vil alt salg som skjer i Norge bli registrert og det blir mulig å reagere mot lovbrudd
det vil bli ført tilsyn med at se salgsstedene overordner aldersgrensen med oppstillingsforbudet og reklameforbudet
sjøl om direktoratet tidligere har hatt mulighet til å føre tilsyn med for eksempel reklameforbudet vil det nå bli et systematisk stedlig tilsyn med salget
i alkoholpolitikken så må vi|1 balansere hensyn til å verne tredjeparten mot hensyn til personers frihet
alkohol medfører store alkoholskader både for individ og samfunn og det er et åpenbart at alkohol må være en regulert vare
hovedlinjene i alkoholpolitikken ligger fast
dersom en skal endre politikken på det punktet som representantforslaget tar opp så er der en rekke spørsmål som bør utredes
for det første gir begrepet park den beste avgrensningen
hvordan define definerer vi|1 i så fall en park
skal det alltid være lov å drikke i parker eller bør kommunene kunne bestemme dette sjøl
skal det kunne gjøres unntak for visse arrangementer eller dager
ønsker vi|1 at det òg skal drikkes i parker på syttende mai
hvordan|1 bør en utforme sånne regler sånn at en òg balanserer hensynet mot barnefamilier som ønsker en dag i parken uten å forholde seg til alkohol <ee> og med hensyn til at enkelte ønsker å nyte alkohol i en park
for det andre forslagsstiller ønsker å avgrense det til å drikke alkohol som inneholder mindre enn toogtyve|tjueto prosent volumprosent alkohol
er dette en god avgrensning
forslaget inneholder ingen argumenter verken for eller mot akkurat denne avgrensningen
jeg mener at fordeler og ulemper må identifiseres på òg dette området
og det tredje punktet er at man må utrede forholdet knytta til bestemmelser om ro og orden kontroll- og ressursmessige utfordringer for politiet
dersom det blir lovlig å drikke alkohol på offentlig sted vil dette politisk og lovteknisk måtte avgrenses mot atferd som strider mot bestemmelsene om ro og orden
i kjølvannet av drøfting rundt grensesnitt for lovlig og ulovlig drikking vil man òg måtte sette nærmere spørsmål knyttet til rammer og prioriteringer for politiet
president min konklusjon er at jeg vil fraråde at det foretas en lovendring som tillater konsum av alkohol i park uten nærmere utredning og uten at man er gått grundig inn ko inn i konsekvensene før en vurderer eventuell regulerings på dette området
president i helga var tusenvis av kriminelle løs i Norges parker
dem satt i parken og drakk <ee> øl eller tok seg et glass vin
i dag er det her forbudt
det må det bli en slutt på sa Torbjørn Røe Isaksen daværende Unge Høyre leder til VG Nett tredje mai totusenogsju og han fortsatte
loven som forbyr alkohol i parker er en sovende og gammeldags lov som stempler vanlige folk som kriminelle
når folk flest er lovbrytere så er det loven og ikke folk det er noe feil med
jeg kunne ha egentlig ha avslutta mitt innlegg her for Røe Isaksen oppsummerer den her saken på en glimrende måte
det er akkurat det her det handler om
det kan jeg avkrefte president
og grunnen til at det så å si aldri får oppmerksomhet i media bortsett fra når noen av oss fremmer forslag om saken er at det går utrolig bra
det funker rett og slett
folk <ee> klarer faktisk å ta seg en øl eller et glass vin uten å lage kvalm uten at barn blir forstyrra og uten å forstyrre den alminnelige fred og orden
så kan man jo alltids si at jo det her går jo så greit fra før så hvorfor skal man begynne å tukle med det når det fungerer i praksis
jo det er fordi at det her er et mer interessant spørsmål prinsipielt enn reint praktisk
skal virkelig alle som ellers opptrer som lovlydige borgere bli per definisjon kriminelle av at man nyter alkohol uten å være til last for en eneste av sine medborgere
jeg mener nei
det her forslaget handler ikke om et frislipp
det handler om en kontrollert oppmykning en oppmykning som er en tilpasning til praksis og hva realitetene er i dag
representanten Olaug Bollestad sa til Aftenposten tiende april at i utgangspunktet er det besnærende å kunne drikke en kald øl i en <ee> solvarm park
aldri tidligere har hun vært nærmere et æresmedlemskap i Fremskrittspartiet men hun fortsetter videre
når vi er kritiske er det fordi vi mener at det bør være noen åpne plasser som er alkoholfrie
jeg er enig i alt det her <ee> men jeg tror ikke folk i hopetall vil trekke til parken for å drikke seg snydens
dessuten gjelder forslaget tross alt bare parker og ikke alle andre åpne plasser som er alkoholfrie
neste taler er representanten Tove Karoline Knutsen
president <ee> bare en kort kommentar til den <ee> prop ett hundre og ni
derfor så går vi inn for en registrerings- og tilsynsordning og støtter proposisjonen og vi ber også i merknadene om at man <ee> at man følger utviklinga nøye og evaluerer at dette fungerer etter hensikten
så president <ee> i dok åtte hundre og fem S <ee> vår innstilling der så er det altså representanten Freddy de Ruiter fra Arbeiderpartiet som er saksordfører
han har permisjon i dag så jeg skal ta Arbeiderpartiet og saksordførers innlegg
norsk lovgivning krever at det skal være bevillingsordning eller bevillingspliktig å drikke eller servere alkohol på offentlig sted
det er kommunene som kan gi en sånn bevilling og da må det gjelde for et nærmere definert område
og det er heldigvis brei politisk enighet om de alkoholpolitiske hovedlinjene vi har i landet
det forslaget som FrP fremmer her om å tillate konsum av alkohol under toogtyve|tjueto volumprosent i parker bryter med denne politikken og det vil helt klart kunne ha negative konsekvenser
det er en allmenn oppfatning at norsk alkoholpolitikk er vellykka fordi vi har en tydelig styring vi har regulering og kontroll som igjen er viktig for å understøtte gode holdninger og verdier når det gjelder alkoholbruk
å tillate bruk av alkohol i parker vil utfordre dette på en uheldig måte
et generelt unntak for alkoholloven for hele landet vil også innebære ganske store endringer i dagens lovverk
Norge har takket være vår restriktive alkoholpolitikk lavt forbruk av alkohol sammenlikna med andre europeiske land
og det er også sånn at vår alkohollovgivning vil kunne utfordres av ESA som også tidligere representanter har vært oppe her og sagt
derfor må vi forvalte alkoholpolitikken sånn at vi ivaretar vår troverdighet internasjonalt og at vi kan forsvare monopolet og andre ordninger overfor ESA og EFTA-domstolen
Arbeiderpartiet meiner at FrPs forslag innebærer en unødvendig og uønska liberalisering og vil dessuten kunne være vanskelig å håndtere fra myndigheters og politiets side
vi meiner forslaget fremstår som lite gjennomtenkt og uten at man har sett på konsekvensene
parker og andre friområder skal kunne oppleves trygge for alle og ikke minst for barn og familier
og det er også et poeng at de som sliter med alkoholproblemer kanskje kan slippe å forholde seg til drikkende mennesker i enda større grad enn i dag
på bakgrunn av dette og ikke minst av hensyn til den gode alkoholpolitikken Norge har så vil ikke Arbeiderpartiet støtte dette forslaget fra FrP
ingen flere har bedt om ordet
sak sju er dermed ferdig eller sak seks er dermed ferdigbehandlet
vi går videre til sak nummer sju
etter ønske fra komiteen så vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlem av regjeringen
og første taler er representanten Morten Ørsal Johansen som er sakens ordfører og deretter Knut Storberget
<ee> det er jo god kutyme at saksordfører nå benytter anledninga til å takke for et godt konstruktivt og ryddig samarbeid
jeg vil i hvert fall takke komiteen for samarbeidet i denne saken
dette er en sak som vi har jobbet med i lang tid og i dag skal vi i denne salen avgjøre viktige rammete ti betingelser for eiendomspolitikken i landbruket
saken som vi skal behandle har stor betydning for dette landets bønder med hensyn til liberaliseringer forenklinger muligheter og utfordringer
og som det stod i dagens utgave av|1 Nationen president så er dette helt riktig en merkedag for norsk jord- og skogbruk
jeg var saksføre ordfører også i forrige runde der vi behandlet forslaget om å endre konsesjonsloven på landbrukseiendommer
og den gang fikk regjeringa en rekke bestillinger på denne ifra denne sal
proposisjonen som vart|blei fremmet i denne runden mener jeg svarer veldig godt til de anmodningsvedtakene som da vart|blei vedtatt
og de fleste forslaga som her kjem|kommer fram nå er oppfølging av|1 Stortingets anmodningsvedtak i forbindelse med behandlingen til innstilling hundre og treogfemti|femtitre L tjuefemten tjueseksten om endringer i konsesjonsloven og tvangsforbyl tvangsfullbyrdelsesloven
regjeringa har i sin plattform lagt til grunn at det blant annet gjennom min vil blant annet gjennom mindre byråkrati og forenkling av|1 lover og regler vil gi enkeltmennesker større frihet til å styre sine egne liv
regjeringa har videre understreket at eiendomsretten er grunnleggende rettighet for at en og at den skal styrke bondens rett til fritt å disponere sin egen eiendom
som et ledd i dette arbeidet foreslår departementet endringer i både jordlovens delingsbestemmelse og driverbestemmels driverpliktbestemmelse
og for å sikre effektiv betalingsoppfølging av feilutbetalte statlige midler til jordbruksforetak foreslår departementet endringer i jordlovens bestemmelse om tilskudd
i et mer åpent og krevende marked krev mener vi at det er avgjørende at vi arbeider for å avregulere jordbrukets ramme rammebetingelser til fordel for større næringsfrihet for den enkelte bonden
jeg er glad president for at regjeringa deler mye av|1 denne ambisjonen
proposisjonen legger nettopp opp til at bonden skal kunne bestemme mer over seg sjøl og sin egen eiendom
etter at vi nå har behandlet denne saken får vi endelig modernisert lovverket lite grann
konsesjonsloven har i mange sammenhenger virket konkurransehemmende redusert investeringslysten samt gitt et u en uheldig eiendomsstruktur
jeg er derfor glad for at vi etter flere år med denne saken på pulten nå endelig kan si at vi har kommet et stykke på vei i å modernisere lovverket i tråd med det landbruket vi har i dag
jeg er derfor veldig glad president for at i dag ser ut til å bli flertall for å øke arealgrensa for konsesjon fra femogtjue|tjuefem til femogtredve|trettifem dekar dyrket mark
dette er et viktig tiltak for utvikling og vekst og det er bra at vi nå endelig lytter til næringa og vil drive mer lønnsomt i landbruket
reine skogseiendommer president blir også nå ser det ut for unntatt priskontroll og jeg vil takke Venstre for at dem <INAUDIBLE> hvert fall dette støtter regjeringsforslaga med dette i dette forslaget
det er viktig at lovverket skiller godt mellom jord og skog og dette vedtaket vil være en viktig steg i den retningen
denne li liberaliseringa vil medføre flere pass at flere passive skogeiere vil selge for å få folk til å drive skogen til folk som vil drive skogen
dermed får industrien mer trevirke å jobbe med og dette er viktig med hensyn til verdiskaping og arbeidsplasser
derfor har dette landets skogeiere all grunn til å juble i dag president
så til slutt som sagt jeg vil takke komiteen for samarbeidet i saken
og den har minnet meg på noe veldig viktig at det å jobbe <ee> som stortingsrepresentant er spennende og utfordrende og én ting er helt sikkert ingenting er avklart før ting er avklart
representanten skal ta opp forslag tror presidenten
fremmer de forslag som Fremskrittspartiet står bak i denne saken
og det blir replikkordskifte
<ee> vil representanten Ørsal Johansen kanskje ta plass her
da blir det replikkordskifte begrenset til tre replikker
og første replikant er representanten Knut Storberget
jeg er nok litt mer tilbakeholden i jubelen herfra både på grunn av innholdet i denne saken men også på grunn av den prosessen som har vært
og således så er det jo ikke noen merkedag men det er en ja det er i så fall en trist merkedag
<ee> på side femten i proposisjonen så framgår det jo at Regelrådet mener at <ee> det høringsgrunnlaget som har vært lagt til grunn i denne saken det er ikke mindre enn et brudd på utredningsinstruksen
vi vet samtidig at det er kommet et nytt forslag nærmest over bordet i komiteen som skal frita for konsesjon når det gjelder skogbrukseiendommer opptil tre tusen dekar
og i dag tidlig så ble vi kjent med at Venstre fremmer forslag når det gjelder det og som skulle være det som skulle danne flertallet for regjeringen <ee> hvor man krever faktisk mer utredning
<ee> så mitt spørsmål til saksordfører er er saksordfører komfortabel med det grunnlagsmaterialet som ligger til grunn for så dramatiske forslag og så betydningsfulle forslag for eiendomsstrukturen i Norge
Morten Ørsal Johansen vær så god
president <ee> saksordfører føler at denne saken har vært|1 gjennomarbeida vært|1 godt <ee> godt utredet
<ee> at prosessen som har foregått i forbindelse med behandlinga av|1 saken og kanskje har vært|1 en smule ustrukturert
det skal <ee> saksordfører være helt enig i men utover det så er synes jeg saken er godt utredet
<ee> vi gjør noen viktige grep i forbindelse med å kunne u utvikle norsk landbruk og det er jeg særdeles godt fornøyd med
neste replikant er representanten Geir Pollestad
president det er det er nå en pleier å si at en skal takke for spørsmålet
det gjør jeg ikke
nei det er sånn at når vi behandler saker så så er det noen som har et et samarbeid gjennom <ee> med gjennom <ee> behandlinga av en sak <ee> vi prøver å komme til enighet