scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og det er jo det som er suksesskriteriet her at vi|1 bruker mer penger men får enda mer tjenester
og det er jo derfor vi|1 har redusert vedlikeholdsetterslepet som økte under forrige regjering
en brukte pengene feil
neste tilleggsspørsmål er fra Sverre Myrli deretter Abid Raja
takk prese <qq> takk president
det popper nå opp med nye enheter og selskaper innafor jernbanen
et av de en av de nye enhetene er foretaket med det enkle og greie navnet Jernbaneinfrastrukturforetaket Bane NOR SF
i statsbudsjettet skriver statsråden at bare i tjuesytten trengs det femogtredve|trettifem nye administrative stillinger i Bane NOR
samtidig varsler nå foretaket kutt i drifta på en halv milliard og muligens nedbemanning blant fotfolket
dette er en rød tråd i regjeringas jernbanepolitikk mer administrasjon mindre ut til fotfolket
og president det er ikke riktig det statsråden sier at alle kostnadene forbundet med den såkalte jernbanereformen står i statsbudsjettet
samme dag som statsbudsjettet blei sendt blei lagt fram tror jeg det var sendte departementet ut ei pressemelding hvor det står at det er f koster fire hundre millioner kroner
det er bare deler av kostnadene
spørsmålet jeg gjentar som tidligere talere hva koster det å gjennomføre den såkalte jernbanereformen rent administrativt
og da vil jeg ha kostnadene for Samferdselsdepartementet Jernbanedirektoratet og Bane NOR
president for for å begynne med det enkleste først for å vise litt hvor sleivete dette blir
selskapet heter Bane NOR det heter ikke Infrastrukturselskapet Bane NOR
sånn at hvis la hvis vi|1 skal diskutere dette så kan vi|1 hvert fall ha en litt konstruktiv tilnærming til det
det er riktig at noen stillinger blir der flere av i Bane NOR rett og slett for når du samler oppgaver som har vært|1 spredt mange steder så kan du ikke samle de inn i et selskap som ikke skal ha noen som skal gjennomføre det
men det er jo nettopp derfor du kan ha færre mellomledere i NSB som gjør at NSB snakker om å spare en milliard kroner
og da syns jeg faktisk det er fornuftig å bruke litt mer penger i Bane NOR for å kunne bruke mye mindre penger i NSB og allikevel få den samme oppgaven løyst
fordi at NSB skal ikke kutte sitt tilbud som følge av at de kuste ko kutter kostnader
de skal levere det samme som i dag mer effektivt men med færre mellomledere
og da må vi|1 sjå|se på totaliteten i jernbanesektoren
under rød-grønn regjering så forfalt jernbanen
etterslepet dobla seg på åtte år
det sier seg sjøl at noe burde bli gjort med det
de rød-grønne evna det ikke
dagens regjering kutter forfall og vi|1 organiserer det bedre
totale kostnader
de har du i Stortingets statsbudsjett
neste tilleggsspørsmål er fra Abid Raja
gjennomsnittlig så frakter vel jernbanen rundt to hundre tusen passasjerer daglig og åttifem tusen tonn
<ee> og det er klart jernbanen er jo veldig viktig både av hensyn til transportbehovet sikkerhet og miljø
og en god organisering er altså derfor viktig at vi får mest mulig igjen for de offentlige pru pengene som vi bruker nettopp på jernbanen
det skal bli bedre organisering mellom aktørene og tilrettelegge for konkurranse
men målet har aldri vært konkurranse for konkurransens skyld
målet har vært at man skal klare å lage et kundetilbud som er bra og at vi får mest mulig igjen for pengene
mitt spørsmål til statsråden er
når mener statsråden at vi vil se de <ee> største positive effektene av jernbanereformen og hvilken av de mener statsråden at det vil være
jernbanereformen består av mange deler
den består av bedre organisering
det er det som tredde i kraft fra første i første totusenogsytten
det er jo åpenbart at når Arbeiderpartiet Senterpartiet er imot enhver krone brukt på bedre organisering så ville de bare videreført dagens system inn i evigheten
det er ingen god løysing
det ville kosta skjorta
men den viktigste delen av det vi|1 har gjort på jernbane sammen de fire borgerlige partiene det er jo faktisk å snu trenden når det gjelder infrastrukturen
fordi at mange av de som kritiserer oss sier at vi|1 burde heller brukt mer penger på å bygge jernbane og vedlikeholde den vi|1 har
ja det er jeg heilt enig i og det er jo nettopp det våre fire partier har gjort
under forrige regjering så dobla altså samla vedlikeholdsetterslep
når de tiltrådde i totusenogfem så var samla forfall på ni og en halv milliard kroner
når de gikk ut så etterlot de seg et forfall på nesten nitten milliarder kroner
den trenden har vi|1 snudd
nå er samla forfall ned mot <ee> seksten-tallet
og det er jo nettopp fordi vi|1 har prioritert det nettopp fordi vi|1 har klart å prioritere opp bevilgninger men òg gjort en tøff jobb med å organisere det bedre
og når aktørene sier at her vil vi|1 kunne drive mer effektivt når organisasjoner får satt seg så syns jeg at det er verdt å lytte til mer <INAUDIBLE>
president jeg gir samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen én sjanse til selv om ingenting tilsier at han fortjener det
de som er over femogfemti|femtifem år og ansatt i NSB og som må gå over til vinneren av anbud vil ikke få opptjene rett til AFP om det ikke garanteres for fra tidligere arbeidsgiver <ee> hvilket betyr NSB og staten
kan Solvik-Olsen garantere at han vil sikre alle NSB-ansatte over femogfemti|femtifem rett til AFP dersom de må bry bytte arbeidsgiver dersom man anbudsutsetter NSB
til nå har han nemlig unnveket å svare på det spørsmålet hver gang jeg har stilt det
statsråd <ee> Solvik-Olsen
president det er ikke riktig det som er påstanden her
jeg har sagt mange ganger i Stortinget og ikke minst mange ganger i offentlig debatt at vi|1 gjennomfører ikke denne reformen for å ta pensjonen til folk
vi|1 skal finne en løysing på dette ikke sant
det har jeg sagt
det er min intensjon
i det ligger der svaret at vi|1 skal ivareta dette
og jeg kan ikke forstå at det er så vanskelig å forstå det
men det som er viktig for meg det er at vi|1 skal sørge for at norsk jernbane er enda mer attraktiv å jobbe i framover
da kan vi ikke underbetale folk
da kan du ikke ta pensjonen
da skal du ivareta de rett og slett fordi at du trenger kompetente folk videre i jernbanen
og det er det vi|1 skal ha
så står da her representanten Holmås og rister på hodet
det er mulig fordi at han er imot heile reformen men vi|1 ser at der er mange gevinster i dette
og vi|1 kan faktisk nå glede oss over at med borgerlig flertall så bruker vi|1 syv milliarder kroner mer på å bygge jernbanen i tjuesytten enn det Holmås klarte i tjuetretten
sånn at en må gjerne være misfornøyd med at en ikke selv sitter i regjering men ønsker en en sterkere jernbane så må en faktisk stemme på et av de borgerlige partiene i totusenogsytten
neste hovedspørsmål er fra Pål Farstad
vi går til hov
spørsmålet mitt går til <ee> næringsministeren president
vi har <ee> behov for å skape nye bedrifter og nye arbeidsplasser
dette gjelder generelt for landet og ikke minst gjelder det for mitt hjemmeområde på Møre
her er det store muligheter blant annet knytta til det marine og maritime i tillegg til andre bransjer
det er derfor gledelig at regjeringa i går la fram en ny havstrategi
jeg ser fram til konkretiseringa av denne strategien og forventer at den vil legge grunnlag for mye god næringsutvikling president
en viktig faktor for å komme i gang med nye bedrifter er tilgang på kapital
her må det gjøres mer virkelig president
Venstre har foreslått å etablere <ee> opprette et en kapitalfunnordning
dette har vi fått regjeringa med på og vi er glad for det
det som gjenstår nå er å utforme detaljene i hvordan|1 kapitalfunnordninga skal virke i praksis
vi legger til grunn at denne ordninga er på plass i forbindelse med revidert budsjett nå i vår
kan næringsministeren nå bekrefte overfor Stortinget at ordninga som Venstre har etterspurt og fått gjennomslag for nå blir innført
og hvordan|1 tenker statsråden at ordninga skal være innretta
president jeg er veldig glad for at regjeringen sammen med Venstre og KrF i Stortinget har forsterket gründerpolitikken i Norge
det var på høy tid
vi la frem en gründerplan i oktober tyvefemten|tjuefemten som la grunde <ee> grunnlaget for en felles gründerpolitikk
det handler om kapital i tidlig fase
det handler om <ee> kunnskap
det handler om å ha en kultur for gründerskap
og vi har sett hvor ekstremt sårbare vi er når vår største næring oljenæringen får plutselige og dramatiske prisfall med de konsekvenser det får for kostnadskutt og nedbemanninger
og det må vi m <ee> møte med å skaffe oss flere bein å stå på
da trenger vi gode gründere
<ee> og Venstre har i i aller høyeste grad bidratt til at gründerpolitikken er fulgt opp i de ulike statsbudsjett <ee> slik at vi nå har på plass et godt grunnlag for å være gründer i Norge
jeg er òg glad for å se at politikk faktisk <ee> virker
i fjor så vi et rekordstort antall <ee> mennesker starte sin egen bedrift
så er det riktig at Venstre har <ee> foreslått og fått gjennomslag for å etablere en kapitalfunnordning
jeg mener det er en veldig god idé
vi trenger insitamenter til at flere investerer i gründerbedrifter
det er en ordning som er <ee> til behandling i Finansdepartementet
dette er jo en ordning som handler om skatteincentiver så jeg kan altså da ikke svare på hvor den ligger og hvordan den utfordres og utformes
det er det finansministeren som kommer tilbake til Stortinget med
Farstad
ja president <ee> jeg takker for svaret
<ee> mange starta bedrifter men vi trenger flere som gjør det samme
<ee> og <ee> litt til hjelp til statsråden i forhold til det videre arbeid sammen med Finansdepartementet er at <ee>
jeg nevner det at <ee> et av landa vi i Venstre henta inspirasjon fra om dette temaet det er Storbritannia
der får invis investorer femti prosent skattereduksjon når de investerer i nye bedrifter
og det er et kraftig insitament til å styre investeringer inn i nye bedrifter
det syns Venstre er meget fornuftig
og Venstre meiner derfor det er hensiktsmessig å legge opp til en ordning som gir så sterke insitament som det som her er nevnt
og Venstre ønsker ei ordning som ligger i nærheten av det Storbritannia har i si ordning altså nærmere femti prosent
så kan næringsministeren forsikre Venstre om at insitamenta i denne ordninga blir tilstrekkelig slik at ordninga får den ønska effekt
ja president <ee> det er vårt mål å oppfølge Stortingets vedtak som jeg t sagt tidligere i dag sa jeg skulle blott bare mangle
men innretning og utforming av ordningen det må altså finansministeren svare på
så skal jeg hjertens gjerne overbringe Venstres ønsker for utforming av ordningen
det jeg er enig i er at vi også må se på skatteincentiver
vi må se på opsjoner
vi må se på andre deler av gründerpolitikken for få flere til å investere i gründerbedrifter
vi trenger flere bedrifter
vi trenger bedrifter som kan vokse i Norge
og da må vi ta i bruk de verktøy vi har og da er skattepolitikken veldig veldig viktig
og første tilleggsspørsmål er fra representanten Breivik riktig nok ikke hadde tegnet seg men vær så god deretter Else-May Botten
president <ee> vi har jo nå gjennom <ee> disse tre og et halvt årene fått på plass en rekke viktige ordninger
vi har styrket etablerertilskudd
vi har styrket etablererlån gjennom Innovasjon Norge
vi har rullet ut såkornfond
noe av det siste vi rullet ut <ee> var nå et presåkornfond
og det er veldig kjekt å få <ee> tilbakemelding om at tegningen fra de private for det har jo vært noe av utfordringen er tre ganger så stor som det offentlige bidraget
og det betyr jo at når offe når offentlige bidrar med én sum penger ja så kommer de private på banen
dette forslaget til Venstre skal vi selvfølgelig òg diskutere på en grundig og god måte
som sagt så handler det om å innrette virkemidlene
jeg tror ikke vi nødvendigvis mangler virkemiddel men vi må innrette de sånn at de faktisk treffer
neste tilleggsspørsmål er fra Else-May Botten deretter Line Henriette Hjemdal
Botten
ja president jeg merker meg at <ee> statsråden ikke svarte på skatteincentiv men <ee> jeg tenker det kan være like viktig å snakke om tilgang på kompetanse for det er jo helt avgjørende for at nye selskap skal lykkes
i tjuefjorten så sa en rapport regjeringa sjøl har bestilt at én av fire IT-jobber kom til å stå ledig i tjuetretti
Abelia har sagt at regjeringa styrer mot kritisk kompetansemangel
for litt sia kunne vi lese følgende overskrift på Digi dott no
sliter med å finne nok utviklere
det kan tvinge årets start up ut av Norge
saken gjelder Xeneta som s i snart ett år har søkt etter utviklere
den her regjeringa har ikke forstått den eneste i <ee> foreslått en eneste IKT-studieplass
alt har blitt|1 tvunget igjennom i forliket på Stortinget
har ikke statsråden fått gjennomslag i si egen regjering eller forstår hun ikke hvor viktig teknologikompetanse faktisk er for å utvikle framtidas jobber
ja president <ee> når <ee> man velger å stille spørsmål om skatt til <ee> andre enn finansministeren så får man selvfølgelig ikke svar
når man velger å stille utdanningsspørsmål til næringsministeren så bør man heller rette det til kunnskapsministeren
vi har også hatt en kraftsatsing på forskning og høyere utdanning
det har aldri vært brukt mere penger en større andel av BNP
det er <ee> òg tilbakemeldinger vi får fra forskning og høyere utdanning
vi har styrket grunnskolen
vi har styrket realfagene
vi har styrket lærlingeordningen
vi har styrket hele utdanningsløpet i Norge gjennom de årene vi har sittet i regjering og det er selvfølgelig alfa omega
nå rulles det u òg ut et eget såkornfond for IKT-næringen nettopp få for <ee> for å få flere gründere knyttet til disse næringene
og vi er verdensledende på deler av <ee> tech <ee> tech-løsningene for eksempel knyttet til Finntech
så vi har veldig mange veldig dyktige miljøer
Hjemdal
president verden er i endring og det er ikke tvil om at vi trenger de gode ideene og menneskene som tør å satse på dem
vi trenger gründerne som er kreative løsningsorienterte og som ikke gir seg før en idé blir virkelig
og mang Norge har mange av dem men vi trenger fler
og derfor er spørsmålet til representanten Farstad om KapitalFUNN viktig
men president Norge er også et langstrakt land med mange ulike ressurser
<ee> det er viktig at vi skaper arbeidsplasser og legger til rette for gründerskap som tar også i bruk lokal kunnskap og utnytter de lokale og regionale fortrinnene
for jeg tror at i møtet mellom lokalkunnskap om lokale fortrinn og gründernes kreative hode så kan virkelig de gode ideene komme fram
i dag <ee> president så har regionsreformen blitt presentert her ute
nå vet vi hvordan regionene skal se f <ee> ut i framtiden
og mitt spørsmål er til statsråden
hva vil statsråden gjøre for å legge til rette for at gründerne <ee> kan ta d vare på og bruke de regionale fortrinnene som vi har
ja president det tror jeg faktisk gründerne gjør
og du ser fantastisk mange eksempler på for eksempel innenfor reiselivsnæringen på gründere i hele landet
gründere er like vanlig i <ee> byene som i distriktene
det er altså ikke sånn at du må bo i en by for å være en vellykket gründer
tvert imot så er jo det regjeringen har gjort for å bredde ordningene som vi har i Innovasjon Norge som vi har i Forskningsrådet veldig viktig
du skal altså ikke måtte ha en merkelapp knyttet til et universitet eller en by for å få tilgang på viktige ordninger i Forskningsrådet og Innovasjon Norge
du kan få tilskudd enten du bor i Alta eller Arendal eller Oslo
det skal ikke være ekskluderende <ee> om du bor i <ee> distriktene eller om du bor i byene
så jeg tror det viktigste vi gjør er å ha gode virkemidler
vi har økt opp satsingene med tre milliarder i denne regjeringens periode
neste tilleggsspørsmål er fra Marit Arnstad
president vi venter i spenning på hva som kjem til å skje når det gjelder KapitalFUNN på i revidert nasjonalbudsjett både om det blir noe og hvor stor det eventuelt blir <ee> er en ordning en eventuell ordning blir
det er jo sånn at <ee> bedriftsetablerere og gründere i distriktene er spesielt sårbare når det gjelder muligheten til å opprette og utvikle egen bedrift
og dem er sårbare særlig på to punkt nå <ee> i den siste perioden
og det ene jo at den her regjeringa har <ee> regelrett rasert en del ordninger som har fungert veldig godt overfor bedriftsetablerere og gründere i distriktene nemlig de regionale utviklingsmidlene som ble|1 tildelt fra fylkene til bedrifter og gründere i hele landet
det andre er at regjeringa også har redusert år og for an år etter år ordninga med breiband og at vi i dag i realiteten når det gjelder høyhastighetsbreiband har et geografisk digitalt klasseskille som er et stort problem også for næringsaktører
det er mye generelle virkemidler
ja president jeg er jo veldig glad for at de rød-grønne partiene også når er for <ee> skatteincentiver
det var jo ikke noe som sto på dagsorden i de åtte årene de styrte Norge
<ee> når det gjelder <ee> de løsningene vi har valgt så handler det jo om nettopp å ta hele landet i bruk
jeg har vært opptatt av å ha virkemidler som treffer og derfor så har vi i motsetning til de før oss altså gjennomført en ganske grundig analyse av hvilke ordninger gir innovasjon gir verdiskaping
og da er det dessverre slik president at de midlene representanten viser til ikke hadde den effekten man skulle ønske seg
det er ikke slik at de har god innovasjonseffekt
da bør vi gjøre ting annerledes og det gjør vi når vi styrker ordninger i Innovasjon Norge i Forskningsrådet
SkatteFUNN er altså den mest vellykkede ordningen vi har og den treffer alle bedrifter små og store i absolutt hele landet
da bør vi bruke mer penger på det som virker og mindre på det som ikke virker
vi går da tilbake til hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Torgeir Knag Fylkesnes
ja president <ee> jeg konstaterer at <ee> de negative meldingene som kom til etter at regjeringen la frem sin havstrategi <ee> i går den kom fra Arbeiderpartiet og SV og la meg si jeg blir vel ikke veldig forundret
så har òg noen fått det for seg at denne har vi brukt lang tid på
det er altså gått <ee> knapt ni måneder fra vi arrangerte en stor havkonferanse i Bergen tredevte|trettiende mai i fjor hvor vi sa at vi skulle sette i gang arbeidet med en havstrategi
det blir altså ni måneder
og de månedene har vi brukt på å reise rundt få innspill fra de som jobber i havnæringene
det er altså to hundrede og femti tusen nordmenn som går på jobb hver dag i havnæringene
og det har vært viktig for oss å ikke lage et skrivebordsprodukt men lage et produkt som næringene bedriftene <ee> forskerne organisasjonene institusjonene kjenner seg igjen i
vi har fått over tre hundrede innspill
de har vi samlet i strategien med nittifem oppfølgingspunkt
det handler om dyktige fiskere dyktige sjøfolk dys dyktige forskere dyktige ingeniører
det er mennesker som har brakt oss dit vi er og det er mennesker som skal bringe oss videre
så har vi altså en rekke oppfølgingstiltak på de ulike områdene og dette handler jo om å benytte de fantastiske mulighetene som finnes på i og under havet til å skape nye arbeidsplasser
Fylkesnes
president la oss være klar over hva vi|1 sammenligner med
hvis du sammenligner med hvor mye kroner dagens regjering bruker på dette sammenligna med forrige regjering så bruker vi|1 faktisk mer penger langs kysten enn forrige regjering gjorde
det brukes mer penger
så er det riktig at det var planer om enda litt mer som gjør at innfrielsesprosenten blir mindre enn hundre prosent
men ser du sammenligner du krone for krone hvor mye bruker vi|1 hvor mye brukte SV så bruker faktisk vi|1 mer
det er like lite riktig som når representanten Arnstad gir inntrykk av at at <ee> at det satses lite på breibånd i distriktene
nei der satses mer målretta i distriktene der behovet er
sånn som i Sogn og Fjordane er satsingen firedobla
men det er riktig at i en bynære områder så er der mindre penger til å støtte <ee> subsidiere og utbygging av fiber fordi at der tar markedet hånd om det sjøl
det handler om å målrette innsatsen og det gjør dagens regjering
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Heikki Eidsvoll Holmåls deri deretter Else-May Botten
ja president oppfølgingen går til Søviknes
<ee> stortingsflertallet har ved to anledninger vedtatt at regjeringen skal satse på havvind
dessverre virker det som regjeringen har gjort det til en del av sitt image å gi blaffen i Stortingets vedtak
første i tolvte tjuefemten så vedtok Stortinget
Stortinget ber regjeringen i forbindelse med energimeldingen legge frem en strategi som bidrar til realisering av demonstrasjonsprosjekter for flytende havvind
det gjorde ikke energimeldingen
derfor så gjorde Stortinget et nytt forsa forslø <ee> forsøk på vedtak trettende juni tjueseksten
Stortinget ber regjeringen seinest i tjuesytten sørge for en støtteordning til realisering av demonstrasjonsprosjekt for flytende havvind og andre former for havbasert fornybar teknologi
det eneste som står i denne strategien som er lagt fram er at regjeringen vil ta sikte på å klargjøre hvilke områder det kan være aktuelt å åpne for søknader om konsesjon for havvind
president dette er ikke i nærheten av å følge opp Stortingets vedtak som regjeringens egne partier på Stortinget var med på og derfor spør jeg har statsråden tenkt å gjøre en like dårlig jobb som sin forgjenger med å få bygget havvind i Norge
gi blaffen i er ikke et parlamentarisk uttrykk
Terje Søviknes
president <ee> regjeringa og min forgjenger har jobba med fornybar <ee> gjennom heile denne regjeringsperioden
<ee> det kommer jeg òg som statsråd til å gjøre
havvind <ee> er mulig i Norge
vi har store vindressurser òg til havs men kostnadsbildet knytta til havvind kontra vind på land har fortsatt <ee> har foreløpig vist at det er bedre å utnytte vindressursene vi har på fastlandet
derfor så er det spennende å sjå|se den utbyggingen som nå skjer i Norge på vind
det begynner å bli konkurransedyktig <ee> først og fremst da med satsing på fastlandet
så ser vi at utviklinga går fort kostnadene er falt både på havvind og på fastlandsvind og jeg tenker at <ee> her må markedet virke
vi kommer selvfølgelig tilbake igjen til Stortinget i forhold til de anmodningsvedtak som er <ee> referert fra representanten
vi er fortsatt bare i midten av februar når det gjelder tjuesytten
neste tilleggsspørsmål er fra Else-May Botten deretter Pål Farstad
ja president mitt spørsmål går til næringsministeren
havstrategien er la <ee> er et langt og spør du meg òg uferdig dokument <ee> med mange fine ord
<ee> men fordi <ee> for dem av oss da som har forventa en plan høsting lenger ned i næringskjeden så kan vi lese at høstingspotensialet skal vurderes og at det så eventuelt skal tilrettelegges for og så videre
og vi kan òg lese at man skal følge nøye med på utviklinga i verftsindustrien og gjennomføre en utredning for et oppdatert kunnskapsgrunnlag og så videre
<ee> men det her handler også om folk som s <ee> næringsministeren sjøl sa
mange har faktisk jobber knytta til havrommet så det er ikke bare dem teknikalitetene som er viktig å få på plass
men da er det veldig rart å lese den <ee> strategien for det er ikke nevnt i det hele tatt
<ee> det er ikke vurdert og utreda s altså anna enn dem <ee> altså det er ikke det er ikke nevnt lønns- og arbeidsvilkår i det hele tatt <ee> og hvordan|1 man skal bygge opp under for å sikre lønns- og arbeidsvilkåra for <ee> ansatte på norsk sokkel blant anna
hvorfor har ikke statsråden lagt inn føringer og et engasjement i rundt det her
ja president <ee> som sagt så registrerer jeg at Arbeiderpartiet SV er kritisk til meldingen
det er ikke veldig overraskende
det som er veldig mye viktigere for regjeringen er at Havforskningsinstituttet NHO Universitetet i Bergen <ee> Rederiforbundet Norsk Industri <ee> Kongsberg Gruppen Ulsteingruppen er veldig fornøyd med meldingen
det er jo disse som jobber i disse næringene de som kjenner næringene og det er de som kjenner utfordringspotensialet i næringene
når <ee> representanten viser til lønns- og arbeidsspørsmål så må jeg minne om at vi la frem en maritim strategi i mai tyvefemten|tjuefemten hvor disse spørsmålene er behørig gjennomgått og det skal vi vel komme <ee> behørig òg tilbake til i dagens spørretime
dette er en strategi som for første gang samler norsk havpolitikk
over to hundrede og femti tusen mennesker jobber innenfor havnæringene
vi har et fantastisk potensial for å skape verden mat medisiner mineraler nye transportløsninger
det potensialet har vi tenkt å hente ut
da må man først og fremst bygge på sku kunnskap
man må først og fremst skaffe seg mer kunnskap om det som foreligger av muligheter
neste tilleggsspørsmål er fra Pål Farstad deretter Rasmus Hansson
jeg er glad for <ee> at en havstrategi er på plass
la det være sagt
det gjør ikke vi ved å ta sjansen på for eksempel sjødeponi av gruveavfall
hvordan|1 tenker statsråden at vi framstår overfor våre markeder for å for eksempel sjømat i et slikt perspektiv
og jeg tar da utgangspunkt i sjødeponi og mineral
ja <ee> president uten å gå inn på enkeltsakene her for de tilligger jo ikke mitt <ee> departement å ha ansvaret for så mener jeg at de avgjørelsene er basert på kunnskap og det er kunnskap som har brakt oss dit vi er i dag og det er kunnskap som skal bringe oss videre
vi har også fattet noen avgjørelser basert på veldig grundige vurderinger av de som har den faglige <ee> ballasten for å kunne treffe avgjørelser
det har dannet grunnlag for regjeringens avgjørelser
de mener jeg har vært helt riktig basert på den kunnskapen vi har
neste tilleggsspørsmål er fra Rasmus Hansson
president det er bra vi har fått en havstrategi og det er <ee> bekymringsfullt at den <ee> fortsatt er til de grader oljerelatert
<ee> man kan jo diskutere hvorvidt oljeproduksjon har noe som helst med havet å gjøre
<ee> men i hovedsak er altså utfordringen hva er det vi skal leve av ved siden av og etter olja
løsningen blir automatisering og kutt i arbeidsplasser
kan statsråden konkretisere hva som er målet for å produsere arbeidsplasser innen marine næringer utenom olje
ja president det er egentlig veldig enkelt
det er at <ee> de muligheter vi har <ee> i et land som har seks ganger mer hav enn vi har land med en flere hundrede år gammel historie det gir oss noen fantastiske muligheter til å skaffe nye arbeidsplasser nye næringer
<ee> og det vi vet <ee> og det OECD har anslått det er at førti millioner mennesker globalt kommer til være knyttet til havnæringene i tyvetredve|tjuetretti
her må jo Norge ta ledelse
vi har alle fortrinn
vi har <ee> mye teknologi spesielt innenfor petroleumssektoren
vi har mye teknologi vi har utviklet innenfor sjømat fiske <ee> oppdrett
og vi har mye teknologi på det maritime
<ee> den endringen maritim sektor har gått igjennom fra seil til damp til nå høyteknologiske skip har vært helt fantastisk
så ja automatisering robotisering gir oss noen utfordringer men det gir oss òg fantastiske muligheter til å skape arbeidsplasser og det er regjeringens mål med denne meldingen
neste hovedspørsmål er fra Sverre Myrli
i tjuefjorten gikk NSB
spørsmålet mitt er til samferdselsministeren
i tjuefjorten gikk NSB med én og en halv millior milliard i overskudd i tjuefemten med én komma tre milliarder i overskudd
store beløp er ført tilbake til fellesskapet i form av utbytte de siste åra
nå budsjetterer ikke regjeringa med utbytte fra NSB lenger
for NSB er ikke i stand til å levere det som en følge av regjeringas vingeklipping av selskapet
president NSB mister nå toga sine over i et nytt selskap
NSB mister verksteda sine over til et nytt selskap
NSB mister eiendommene sine
og NSB mister billettsystemet sitt
president dette er jo en villet politikk ifra regjeringas side
i stedet for å videreutvikle NSB ønsker regjeringa nå at kinesiske og andre utenlandske selskaper skal kjøre tog i Norge
hadde en privat eier gjort slik med sine selskaper som staten og regjeringa gjør med sitt selskap NSB hadde det blitt kalt slakt
ja president samferdselsministeren slakter nå NSB
spørsmålet mitt til samferdselsministeren og nå vil jeg ikke høre de vanlige frasene om jernbanereformen spørsmålet mitt er til samferdselsministeren som eier av selskapet NSB
hva vil samferdselsministeren med NSB og hva slags selskap er NSB om fem år
president <qq> min målsetting det er at NSB er det beste togselskapet i verden om fem år best til å levere togtjenester for at tog som går i rute leverer et attraktivt rutetilbud attraktive sø <ee> tjenester om bord sånn at flere og flere ønsker å reise med tog
det er min visjon
og det vi|1 nå gjør med NSB er å sørge for at de kan fokusere på det som er hovedoppgaven deres nemlig å kunne kjøre tog og levere gode tjenester til sine reisende
den historien som Myrli her forteller representanten Myrli forteller ja den har jo ingen relevans med det han skremmer med
for det er riktig at der har vært|1 sit situasjoner der private aktører kjøper opp et selskap splitter det opp og så selger det igjen
men alt det vi|1 gjør her det er jo den samme eieren på hele pakken
forskjellen er bare at istedenfor at NSB òg skal være et eiendomsselskap ikke et togselskap men et eiendomsselskap så sier vi|1 at det skal vi|1 samle i Bane NOR som skal ha nettopp eiendomsvirksomheten
da forsvinner jo ikke <ee> overskuddet ut
det opprettholdes jo fortsatt
det er bare det at forskjellen er at nå eier vi|1 det vi|1 eier det fortsatt fra Samferdselsdepartementet
så det å gi inntrykk av at du her privatiser og mister noe det er bare tull
på samme gjelder jo når det gjelder billettsystemet som jeg nevnte tidligere her
det er jo ikke sånn at vi|1 skiller ut billettsystemet og oppretter noe fra bånn som aldri har eksistert før så blir bare kvitter vi|1 oss
vi|1 tar det jo inn som en del av det som Samferdselsdepartementet eier fordi det skal ikke bare tjene NSB det skal tjene hele kollektivsektoren
det er med å styrke Norge som et kollektivsamfunn når det gjelder å få flere til reise med buss og tog nettopp for at du skal slippe å ha mange ulike apper eller mange ulike billettsystem
de overskuddene som representanten Myrli snakker om forsvinner jo ikke
det er bare det at det f overskuddet som ROM Eiendom har generert innenfor NSB går nå over til Bane NOR som staten fortsatt eier som jeg fortsatt er generalforsamling for
ser du der er ikke noe forskjell her
det er bare det at vi|1 får bedre styring for vi|1 får samla all eiendommen ett sted istedenfor at Jernbaneverket eide noe og NSB eide noe og du hadde ulike folk som reiste rundt og kontrollerte det samme området
nå har du én person som kontrollerer det samme området
ja president tanken med spørretimen er jo at stortingsrepresentantene skal stille spørsmål til regjeringsmedlemmene og regjeringsmedlemmene skal svare fortrinnsvis på det stortingsrepresentantene stiller spørsmål om
samferdselsministeren har i grunnen ikke svart på noe av det han har fått spørsmål om i dag verken fra Navarsete fra Odnes fra Holmås eller fra meg
spørsmålet mitt er igjen hva vil han med NSB
hva slags selskap ser han for seg at NSB er om fem år
og president nå sa samferdselsministeren nylig at han ønsker at NSB skal kjøre tog
hvorfor i all verden skriver samferdselsministeren da i stortingsmeldinga som l danner grunnlaget for den politiske behandlingen av jernbanereformen at han ønsker flere aktører innenfor jernbanesektoren
han ønsker at flere enn NSB skal kjøre tog
han ønsker å vingeklippe NSB
han ønsker flere selskaper
mens nå sier han altså at han ønsker at NSB skal kjøre tog
hvorfor setter han da i gang jernbanereformen hvis han hadde ønska at NSB skulle kjøre alle toga i Norge
det er jo ikke riktig
jeg stiller spørsmålet igjen
hva slags selskap ser samferdselsministeren for seg at NSB er om fem år
president min visjon er like sterk nå som han var for to minutter siden
jeg vil at NSB skal være det beste to <ee> selskapet i verden til å drive tog nettopp fordi at de tåler å møte konkurranse
det er jo litt rart da at når Arbeiderpartiet starta sin valgkamp i januar i Bergen så var det om bord på Bybanen
hvem er det som driver Bybanen
er det Bergen kommune
er det NSB
er det et statlig eid selskap
nei det er faktisk et franskeid selskap som heter <INAUDIBLE> Keolis
og det er jo litt rart at Arbeiderpartiet syns at Bybanen driver så fall fantastisk bra når det er et franskeid selskap som gjør det
men troen på at NSB ikke skal kunne konkurrere mot de i Norge ja da syns jeg det vitner mer om at Arbeiderpartiet tror at utenlandske selskap er bedre til å drive togtjenester enn Norge jeg norske selskap
jeg tror det motsatte
men jeg tror at når NSB klarer å vinne oppdrag i Sverige gjennom Tågkompaniet så skal de òg klare å vinne det oppdraget i Norge
men jeg tror at vi|1 faktisk må stimulere de gjennom konkurranse
og vi|1 ser jo at Nettbuss leverer nå sitt beste resultat noen gang
Nettbuss er eid av NSB-systemet og er opp og eksponert for konkurranse og de har syv prosent markedsandel i Sverige
første tilleggsspørsmål er kje fra Kjell-Idar Juvik
<ee> i program pro programutkastet til Fremskrittspartiet så står det at NSB skal selges
det her er ikke noen ny politikk ifra FrP som <ee> òg har ei ensidig tru på at privatisering er det som er eneste saliggjørende
salg av NSB og fri konkurranse på sporet vil bidra til et svekket tilbud ikke minst ute i distriktene og det vil kan gi både et dyrere og et dårligere tilbud til de mange
statsråden har tidligere sagt at dagens regjering ikke har planer å selge ut NSB
men nå går vi imot et stortingsvalg og det skal lages et nytt storting og ei ny regjering
derfor kan det være interessant om nestlederen i FrP er enig i programutkastet for FrP
vil statsråden nå avklare en gang for alle om han ville fremme forslag om å privatisere NSB i framtida i tråd med det han faktisk har gått til valg på
president Arbeiderpartiet prøver dette i mange ganger i Stortingets sal
og jeg har <mm> sagt det hver gang at programbehandlingen i ett enkelt parti skjer ikke i stortingssalen
den skjer i på landsmøtet
men la meg bare ta noen av påstandene som representanten Juvik kommer med for de er ikke riktige og jeg
jeg føler der er et behov for at Arbeiderpartiet egentlig burde vært|1 med på et seminar der vi|1 hadde gått igjennom jernbanereformen så vi|1 kunne sett hva det var og ikke hva Arbeiderpartiet tror det er
for det er ikke sånn at det er NSB som definerer hva slags togtilbud der skal være i distriktene
når representanten Juvik gir inntrykk av at jernbanereformen vil bety at NSB kan ha færre avganger i distriktet så er ikke det riktig for det er staten som kjøper de avgangene
og vi|1 har sagt vi|1 skal ha flere avganger ikke færre
der er altså flere avganger både fra Oslo S nå men der er òg flere avganger i Trondheim
der er flere avganger på Jærbanen
der er flere avganger stort sett over heile landet fordi dagens regjering bruker mer penger på å tilby togtjenester til folk
der representanten Juviks regjering sørgde for at jernbanen forfalt så sørger vi|1 for at han både vedlikeholdes og går oftere
det er jeg stolt av
ja president <ee> i sted så sa Ketil Solvik-Olsen og nå også kommer dette opp at <ee> vi i driver ikke på med pe med denne jernbanereformen for å gi folk dårligere lønns- og arbeidsvilkår
<ee> men president <ee> det <ee> er jo <ee> og med med all med all respekt det er å undervurdere <ee> alle andre representanter som sitter her i Stortinget og det er jo en en <ee> er jo en beskrivelse av virkeligheten som ikke er presis
alle vet jo at de private tariffavtalingen <ee> tallene som finnes <ee> og som vil finnes innenfor transportordningen er dårligere særlig på pensjonsområdet enn det offentlige tjenestepensjoner og NSB sine ansatte sine pensjoner er
så setter du det ut for konferan konkurranse så er det all grunn til å tro at du får dårligere pensjonsvilkår
og derfor stiller jeg det samme spørsmålet som jeg stilte to ganger tidligere i spørretimen men ikke finner et svar på
kan Solvik-Olsen garantere at han vil sikre alle NSB-ansatte over femti femogfemti|femtifem år som må bytte arbeidsgiver dersom man anbudsutsetter NSB en AFP-ordning
president for ente gang i denne sal så sier jeg at opptjente rettigheter er noe du har opptjent
det er svaret på spørsmålet
jeg forstår at Heikki Holmås ikke vil akseptere det men opptjente rettigheter AFP-ordning det er en opptjent rettighet sånn sett
men men la meg
det er en ganske rar greie fordi at SV er med å styre i en del byer rundt omkring
SV var òg med og styrte dette landet
der var konkurranse på godstransport på jernbanen under SV sin regjering
nå er plutselig en konkurranse fæle greier men de praktiserte det sjøl
der er konkurranse på flymarkedet
der er anbud på hvem som skal drive flytjenester i distriktene
der er anbud på busstjenester
noen av de største bussanbudene som bransjen nå går og venter på er nettopp i Trondheim der de rød-grønne styrer for ørtende året på rad
og det er lite grann rart da hvis det er grusomt å ha konkurranse innenfor persontransport på jernbane men det er heilt greit innenfor godstransport det er heilt greit innenfor buss innenfor ferje innenfor hurtigbåt og innenfor fly
jeg klarer ikke å forstå hva som er så forskjell på disse|1 tingene her og SV forsvarer det på alle områder men når det er én ting som endrer seg da er plutselig verden fæl
men jeg skal låne love deg at vi|1 lander godt på beina denne gangen òg og de reisende vil få et bedre tilbud med borgerlig regjering enn de fikk med sosialistisk regjering
den muntlige spørretimen er nå omme og vi går videre til sak to som er ordinær spørretime
det blir noen endringer i den oppsatte i den oppsatte spørsmålslisten og presidenten viser i den sammenheng til den elektroniske <qq> spørsmålsappen
de foreslåtte endringer i dagens spørretime foreslås godkjent
første spørsmål er fra representanten Terje Breivik til finansministeren
finansminister Siv Jensen
president Skattedirektoratet publiserte før årsskiftet en uttalelse om skatteplikt på periodebillett på kollektivtransport som ansatte får tilgang til på grunn av sitt arbeidsforhold
dette er ikke uttrykk for en ny rettsoppfatning <ee> men en bekreftelse av tidligere uttalelser
i spørsmålet fra representanten Breivik så står det at periodebilletter til ansatte vil være skattepliktig gitt at kollektivtransport brukes i forbindelse med arbeid
Skattedirektoratets uttalelse gjelder ansatte som kjøper rabatterte kollektivkort til privat bruk
periodebilletter til kollektivtransport i forbindelse med arbeid som ansatte ikke disponerer privat innebærer ingen skattepliktig fordel for den ansatte
utgangspunktet i skatteloven er at enhver økonomisk <ee> fordel vunnet ved arbeid er skattepliktig uansett om fordelen består av penger naturalytelser <ee> <ee> som rabatter er et eksempel på
skatteplikten gjelder også naturalytelser som gis av andre enn arbeidsgiver når det er sammenheng mellom at ytelsen mottas og arbeidsforholdet
det gjelder også når arbeidsgiveren ikke selv har direkte kostnader til ytelsen men hvor <ee> hennes forhandlingsstyrke eller posisjon for øvrig <ee> er utslagsgivende for at de ansatte oppnår fordelen
rabatt på reiseutgifter mellom hjem og arbeidssted går også inn under fordelsbegrepet
når rabatt på kollektivkort på privat <ee> bruk bare er tilgjengelig for personer som <ee> er i arbeid hos visse arbeidsgivere og ikke for andre så vil det normalt være tilstrekkelig sammenheng mellom arbeidsforholdet og rabatten
den skattepliktige fordelen settes til forskjellen mellom prisen i ordningen og markedsprisen utenfor arbeidsforhold
dersom kortene i ordningen har andre egenskaper enn de som tilbys folk flest så må markedsprisen anslås i det konkrete tilfellet
og arbeidsgiver må innberette fordelen i a-ordningen beregne arbeidsgiveravgift og gjennomføre skattetrekk
Finansdepartementet avga i totusenogsju en uttalelse som bygger på rettstilstanden som jeg nettopp har omtalt
denne rettstilstanden lå også til grunn for en upublisert bindende forhåndsuttalelse som Skattedirektoratet ga til Deloitte i desember tjuefemten
uttalelsen gjaldt en arbeidsgiver som vurderte å knytte seg til HjemJobbHjem-ordningen
dette er en ordning for virksomheter i Rogaland som <ee> gir de ansatte i deltakende virksomheter mulighet til å oppnå til dels betydelige rabatter på kollektivkort
ordningen er støttet av blant annet Rogaland fylkeskommune transportselskapet Kolumbus og Bysykkelen
Skattedirektoratets <ee> bindende forhåndsuttalelse konklude konkluderer med at kollektivkort kjøpt gjennom denne ordningen gir en skattepliktig fordel vunnet ved arbeid
likevel så konkluderte <ee> det aktuelle advokatfirmaet i januar <ee> tjueseksten i et åpent brev at HjemJobbHjem-billetten som tilbys ansatte i virksomheter tilknyttet ordningen ikke kan anses som en skattepliktig fordel
president regjeringen ønsker at flere skal reise kollektivt og vi jobber for å forbedre de kollektive tilbudene i samarbeid med Venstre
Breivik
ja president <qq> nå har jo representanten bedt meg om å beskrive gjeldende rettstilstand og det har jeg da gjort
så er det jo selvfølgelig et politisk spørsmål om man ønsker å <ee> gjennomføre <ee> skattemessig gunstigere ordninger knyttet til <ee> å stimulere til bruk av kollektive <ee> kollektiv <ee>
nå har jo <ee> regjeringen i samarbeid med <ee> Venstre og Kristelig Folkeparti gjort ganske mye for å styrke satsingen på kollektive løsninger i og rundt de store byene
det er jo det viktigste vi gjør for å legge til rette for at flere velger kollektivt
det handler jo om å ha gode tilbud <ee> hyppige avganger <ee> og derfor har vi jo i første omgang brukt <ee> ressursene på å bygge opp det tilbudet sånn at det skal være tilgjengelig
spe men hvis man i tillegg <qq> ønsker å drøfte <ee> skattemessig gunstige ordninger så er det selvfølgelig et prioriteringsspørsmål <ee> i forbindelse med <ee> statsbudsjettene
<ee> men jeg har jo lyst til å understreke også at <ee> <ee> det kommer noen nye avgrensninger i dette også <ee> om man skal på en måte tilgodese folk i arbeidsforhold <ee> eller også studenter og andre som ikke er i arbeidsforhold
ja president på den ene siden så tror jeg det er viktig at vi har <ee> <ee> så like regler som mulig i forhold til <ee> beskatning av naturalytelser
<ee> det er <ee> fra tid til annen grunn til å gjennomgå dette på nytt også med tanke på forenklings <ee> å se på om det er rom for å gjøre forenklinger i regelverket
på den annen side så er jeg også opptatt av at vi må ha tilstrekkelig fleksibilitet i fremkommeligheten for <ee> arbeidstakerne
<ee> det er ikke alle som kan velge kollektive løsninger
det er fortsatt mange som er avhengig av å b <ee> bruke bil til og fra arbeidssted
<ee> så jeg tror <ee> jeg tror ikke vi må <qq> innrette samferdselspolitikken eller skattepolitikken ensidig med tanke på å stimulere til økt bruk av kollektive løsninger
vi må også erkjenne at vi bor i et langstrakt land hvor bilen fortsatt er et viktig fremkomstmiddel og sånn sett <ee> <ee> ikke skal u ugunstiges i forhold til andre løsninger og valg
<qq> spørsmål nummer to fra representanten Abid Q. Raja til finansministeren
spørsmålet vil bli besvart av fiskeriminister Per Sandberg på vegne av finansministeren som har erklært seg inhabil
president <ee> Finansdepartementet avslo nylig fripoliseselskapet Silvers søknad om utsettelse av fristen med å oppfylle nye kapitalkrav
det vil føre til at utbetalinger fra Silver til <ee> nåværende pensjonister stopper med umiddelbar virkning
samtidig er det betydelig risiko for at <ee> det medfører et kutt på tredve|tretti til <ee> førti prosent i de oppsparte fripolisene for Silver-kundene som fortsatt er i arbeid
hvilke negative konsekvenser for henholdsvis staten Silver og Silvers kunder vil en ytterligere utsettelse på noen måneder medføre
president la meg åpne med å si at nå er det <ee> avgjørende viktig å ivareta hensynet til <ee> Silvers <ee> kunder
<ee> og administrasjonsstyret vil blant anna så raskt som mulig nå vurdere mulighetene for å opprettholde pensjonsutbetalingene helt eller delvis mens da administrasjonsstyrets arbeid pågår
<ee> så vil jeg si at jeg trur vi alle sammen er enige om president at det er svært viktig å ha regler som bidrar til at norske pensjoner er trygge
det var jo derfor også at et enstemmig storting <ee> i totusenogfemten vedtok <ee> nye kapitalkrav for forsikringsforetak
og det på tross av at selskapet har fått utsatt fristen to ganger
regjeringa var i utgangspunktet innstilt på å gi Silver lenger <ee> <ee> dispensasjon men vel og merke hvis dem kunne dokumentere <ee> fremdrift i prosessen med å finne en løsning
hadde dem vært|1 nærme en løsning så ville dem også fått en mulighet til å komme i mål
problemet president var imidlertid at ikke at Silver ikke var i nærheten av noen løsning
president <ee> det er jo derfor jeg tar opp dette spørsmålet og det er fordi vi ønsker å nettopp ta vare på de tyve|tjue tusen kundene som blir berørt av dette
Silver leverte torsdag morgen i forrige uke <ee> krav om midlertidig forføyning mot at staten fatter vedtak om å sette Silver under offentlig administrasjon
og torsdag ettermiddag beslutta nettopp Oslo byfogdembete å innkalle staten og Silver til rettsmøte i saken
men fredag allerede <ee> så <ee> ble det avtalt at slikt møte skulle finne sted i uke ti eller elleve
få timer senere samme dag overkjører altså Finansdepartementet rettsapparatets beslutning og setter Silver under offentlig administrasjon
er statsråden komfortabel med at departementet på denne måten overkjører retten og forhindrer Silver å få prøvd sin sak for retten
mener statsråden at dette er verdig opptreden fra statens side
og hvorfor og hvordan kan s FrP i regjering tillate slik potensiell pensjonsran av over tyve|tjue tusen <ee> kunder av Silver
ja president <ee> påstandene om pensjonsran det må jo stå på representanten Raja sin sin kappe
<ee> det kunne kanskje ha blitt verre enn som så også hvis ikke regjeringa hadde tatt det ansvaret som man tar i kjølvannet av de vedtak og de lovene som også representanten Raja har stemt for
og det er altså ikke sånn at det er regjeringa eller Fremskrittspartiet som sitter med ansvaret
ja det er Silver som har ansvaret for at dem ikke klarte å oppfylle kravene
og det er Silver sitt ansvar for at dem heller ikke klarte å finne en annen løsning for å sikre sine kunder <ee> pensjonene
<ee> det var mangel på penger som gjorde at Silver heller ikke nådde fram i Liechtenstein
finanstilsynet i Liechtenstein har sagt at fripolisene i Silver ville ha møtt de samme kapitalkravene som i Norge
og sånn som den informasjonen jeg sitter med så har dette selskapet Silver også prøvd en ti elleve andre land i forhold til å finne dette og ikke funnet noen løsning
dem har også tenkt tanken om å flagge ut til Sverige og det har heller ikke vært en løsning
så det var på tide å sette en <INAUDIBLE>
president det må være utrolig flaut for FrP-statsråden at de nå altså begår et pensjonsran av tjue tusen kunder
og vi har sett at settestatsråden har sagt at det renner penger ut av selskapet og det er derfor av hensyn til kundene var viktig å sette Silver under administrasjon
men ut fra det vi forstår så er kundenes pensjonskapital intakt og Silver har i tillegg en egenkapital på cirka fire hundre millioner
selskapet har ut fra det jeg har skjent <ee> skjønt dekket alle løpende forpliktelser og har penger i kassa i mange år fremover
det er et selskap på stell som nå staten velger å konfiskere
og begrunnelsen er at selskapet kan gå tom for penger i mange tiår frem i tid
og Finansdepartementet har i sine beregninger ut tatt utgangspunkt i at dagens rentenivå skal bestå i femti år til
og i euro Europa for øvrig blir dette håndtert smidig og balansert slik at kundenes samfunnets og eiernes interesser blir ivaretatt
og kan statsråden forklare hvorfor norske pensjonskunder skal beskyttes av langt strengere kapitalkrav enn svenske pensjonskunder med samme ordninger som kundene i Silver
president det det er jo et paradoks da at representanten Raja fra Venstre som har stemt for disse kravene selv nå påstår at de kravene som Stortinget har vedtatt <ee> får en følge som et pensjonsran
jeg trur det er litt tidlig å fly så høyt som representanten Raja gjør i dette øyeblikket
det var altså dette Stortinget enstemmig med Venstre og Raja sine stemmer som vedtok de nye kapitalkravene forsikring for forsikringsselskap i april i totusenogfemten
og de nye kravene som Venstre og Abid og representanten Raja stemte for bygger nettopp på EU-regler som ble|1 innført i alle EU- og EØS-land
<ee> og det er altså sånn at gjennom fripoliser så har altså Silver selskapet pådratt seg påtatt seg langsiktige forpliktelser med rentegaranti
det gamle regelverket fanga blant anna ikke opp økt risiko som følge av at rentenivået har falt over <ee> lang tid i et til et veldig lavt nivå
de nye kapitalkravene som Venstre igjen har stemt for gjenspeiler denne risikoen for selskapene
da går vi til spørsmål nummer tre fra representanten Kjell-Idar Juvik til samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen
Juvik
<ee> jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren
første april er det ny FOT-rute-periode i Nord-Trøndelag og Nord-Norge