scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
de talere som nå får ordet <ee> har en taletid på har også en taletid på tre minutter
<ee> president jeg må få lov å berømme statsråden som står ganske rakrygga i den her saken
det er modig gjort og det er riktig gjort og statsråden er på et vis ambassadør for naturen og ikke bare ambassadør for regjeringa
det er besnærende president å tenke seg en sånn endring som forslaget innebærer
<ee> det synes ganske greit
jeg har hørt disse elektriske motorene sjøl på vanna
du hører dem knapt
men det er noen ganske viktige poeng her som ikke er vært s nevnt president
og jeg kjenner godt til det
og jeg kjenner godt til faunaen som er i disse vanna og det er det at mobiliteten øker
det er jo hele poenget med det
mobiliteten øker
man kommer seg fortere rundt på vanna ut i disse her sivområdene hvis man vil på motsatt side av vannet
vi snakker om vann som er én kilometer én vei og to kilometer den andre veien
der kan det være smålomreir det kan være storlomreir det kan være en sangsvane som ligger på reir på ei øy der det kan være traner som legger egg bort på den andre sida
man kommer lettere dit
dette er et viktig argument president som en faglig vurdering ville brakt på bane
og det er derfor forslaget og bemerkningene og holdningen til statsråden er riktig og det er derfor direktoratet sier det de gjør
ei trane vil sky reiret sitt med én forstyrrelse én forstyrrelse
sangsvaner vil sky reiret ved én forstyrrelse
er det greit da hvis du gjør det lettere
dette er ikke så enkelt som det kan framstå president
dette her er en ganske alvorlig sak egentlig for vi bruk vi bryter ei grense
man kan gjøre det litt morsomt og så si at den grensa ser vi ikke under vann
nei men det er ei grense på vann som vi nå bryter
hva er en elektrisk motor president
ikke bare det vi nå opplever kanskje
det ble jo nevnt også fra talerstolen her fra flere talere at elektriske motorer er i sterk utvikling
vi ser akselerasjonen på mange biler på andre farkoster
den er utrolig rask
batterikapasiteten øker
vi er altså vi bryter nå ei grense
og så er spørsmålet da hva er begrensa effekt
dette må da komme fram i en vurdering ikke sant fra en forsk i en forskrift hva er en begrensa effekt
jeg er redd for med de holdningene som nå representeres her i salen så vil den grensa kunne tøyes og den tolkning kunne tøyes ganske betydelig
så jeg må bare få lov å si president jeg er bekymra på naturens vegne for at vi nå bryter ei grense
så får vi se hva som kommer fram av forskriftsendringer
neste taler er Heidi Greni deretter Lars Haltbrekken
som initiativtaker til det herre forslaget så var jeg sjø sjølsagt spent på komitébehandlinga <ee> <ee> og jeg var i hvert fall inntil jeg hørte statsråden sitt innlegg her i dag veldig <ee> veldig fornøyd med det resultatet komiteen kom fram til
opptakten var at Holtålen kommune hadde mye henvendelser ifra flere som ønska muligheten til å bruke elmotor òg på mindre vatn
Stortinget åpna for elsykkel i utmark og det fremsto da åpenbart for kommunen at det òg måtte gjelde båtmotor
<ee> det er som sagt <ee> s <ee> større fare for at sykkel setter spor i naturen enn at båtmoto <ee> at en båt med elmotor gjør det
det høres kanskje mye ut med tjue vatn men i en kommune med så stor utstrekning og så mange fjellvatn som vi har så er det bare en brøkdel av|1 dem
femogtjuende|tjuefemte i åttende i sytten oppheva Fylkesmannen vedtaket med <ee> m <ee> fordi kravet til særskilte grunner i motorferdselsloven paragraf fem ikke var oppfylt
i somme vedtak fatta Holtålen kommune <ee> <ee> forskrift om at bensinmotor kunne be m og opp til seks hestekrefter kunne benyttes på vatn over to kilometer på navngitte vatn
det er ganske ulogisk for meg at Fylkesmannen da overprøver vedtaket om elmotor men det var helt greit det vedtaket om <ee> bensinmotor
det er òg veldig ulogisk at du skal tillate sykkel med elmotor men ikke en båtmotor
og det her kunne umulig være lovgiver sin intensjon
derfor foreslo vi en en lovendring men dep <ee> departementet konkluderte med at det var tilstrekkelig med ei forskriftsendring noe som en mesda nesten samla komité slutta seg til
<ee> det her ble|1 jo gjort for å fremme friluftsliv og for å sørge for kultivering av|1 de herre vatna
det er en liten sak i den store sammenhengen men viktig for dem det gjelder og ikke minst så er det en seier for lokaldemokratiet
det er selvfølgelig kommunene som har lokalkunnskapen som skal fatte de her vedtaka
<ee> det er ei grense for hva Fylkesmannen skal kunne overprøve og jeg håper nå at det kjem|kommer den her forskriftsendringa kjem|kommer raskt på plass så det kan settes ut i livet så fort som mulig
da har representanten tatt opp det forslag hun refererte
representanten Kjenseth fra Venstre sier at hyttefolket ved vannet han bor ved ikke ser noe problemer med bruk av elmotor på hans vann
det er det som er problemet med at vi kan skremme opp fuglelivet og som vi hørte min kollega Arne Nævra si få fugler til å forlate sine reder
så kjem|kommer representanten Heggelund fra Høyre med en harang rundt ting som overhodet ikke har noe med denne saken å gjøre
jeg vil anbefale representanten Heggelund å lese brevet vi har fått fra regjeringa til komiteen i saken
det er trist å sjå|se på i slike saker
neste taler er Per Espen stak Stoknes deretter Ketil Kjenseth
president representanten Heggelund går til angrep på MDGs lokalpolitikk <ee> på et utrolig tynt grunnlag som vanlig
<ee> mange kommuner gjør enorm innsats for å ta vare på natur jord og næromra nærnatur men likevel så ser vi at i praksis så er det ofte konflikt mellom lokale og nasjonale hensyn
det så vi sist i debatten om nærnaturloven hvor det viste seg at hele åttiseks prosent av søknadene om å få bygge i områder med byggeforbud ble innvilga i norske kommuner i årene bakover
kun fjorten prosent av tilfellene så klarer altså da kommunens representanter å motstå sterke lokale interesser om å bygge ned nærnaturen
det lider nærnaturen under
i jordvernsaken så så vi at vi har et nasjonalt mål om å komme under to tusen dekar per år
likevel lar kommunene årlig om lag seks tusen dekar altså tre ganger så mye bygges ned
i vann- og snøscootersaken vannscooter og snøscooter så ser vi også at det gis en lang rekke dispensasjoner
<ee> man ønsker å gi lokale hensyn på et lokalt nivå og det er helt forståelig
vi i MDG har selv tre hundre lokale representanter og at lokale myndigheter ønsker å gi lokale hensyn det er helt naturlig
jeg har sjøl bodd i disse flere mindre lokalsamfunn og du vet at når du treffer naboen dagen etter enten på ei ferge eller på en tur og så har du akkurat avslått den saken så blir det vanskelig
så MDG har stor tillit til den enorme innsatsen som lokalpolitikerne gjør men her det handler det om systemfeil
det handler om at det blir mål på ulike nivå
kommune kommunale mål ønsker å ta lokale hensyn nasjonale mål skal ta hele landets hele naturen sin hensyn
når det blir konflikt mellom de to målene så må vi stå fast på de nasjonale målene og sørge for at det er nasjonale virkemidler som kan sørge for at de nasjonale målene gjenspeiles på de lokale nivåene
i dag handler det om et sånt nasjonalt hensyn hensyn til naturen
neste taler er Ketil Kjenseth deretter Heidi Greni
<qq> i Venstre så er vi veldig glad for at MDG og SV er <ee> stor fan av miljøvernminister Ola Elvestuen <ee> <qq> og det må vi jo si at Venstre også er <qq> vi
vi har heia Ola fram til <ee> til den ministerposten og det er jo for å også forsvare miljøverninteressene
<ee> i den saken her så diskuterer vi også forvaltning men også den mobiliteten som representanten Arne Nævra var inne på
<ee> og når <qq> når representanten Haltbrekken siterer meg så er det fint om han siterer meg riktig for jeg bor ikke ved <ee> et innlandsvann
<ee> jeg bor riktignok ved Mjøsa som er en stor innsjø men det er ikke den vi snakker om <ee> her
<ee> <qq> og det det hyttefolket ja i noen tilfeller så er det er det de
<ee> men faktum er i mange av de tilfellene her så er det verken hytter liggende ved de vannene <ee> og i s veldig sjelden så er det boliger
<ee> rundt mange av de vanna her så er det brygger i forfall <ee> og det er svært vanskelig tilgjengelig å komme dit med båt
<ee> og mange av de båtene som ligger her det er mange som er i ferd med å råtne opp <ee> eller ligger u ubrukt
så det er ikke så mange motorbåter å sette den der elmotoren på
det skal vi også huske på
og apropos mobilitet så er det <ee> mange eldre som har et forhold til en del av den naturen her som i dag <qq> på grunn av brygger eller ikke kan ro kommer seg ut på de de vanna her
det er én viktig grunn til at jeg synes det er greit at vi her åpner for at kommunene sjøl kan få ta initiativ til å regulere noen få vann til den muligheten her
for vi åpner jo ikke for en storstilt elmotorifisering av <ee> små innlandsvann m ved det vedtaket her
så er det viktig når en da åpner for at noen kan få ta det initiativet her å få det unntaket så be må vi evaluere hva er det det her fører til
<ee> så det er en oppfordring til <qq> både til oss sjøl men òg til byråkratiet at en f med <ee> den forskriftsendringen lar det følge med en evaluering av det her
så jeg ble veldig forø forundra når hele initiativet kom ifra dem som ønska kultivering av|1 de her fiskevatna
og kommunen vedtok det her nettopp for å få til ei bedre kultivering
<ee> når dem sier det er mye mer støy av|1 en elmotor enn|1 det er av|1 en av|1 en som ror så blir jeg jo òg veldig overraska for de her elmotorene jeg har hørt i alle fall er det ikke noe leven til
<ee> kravet om begrensa effekt er veldig fornuftig og det er ikke verre å håndheve det når det gjelder elmotor enn|1 det er når det gjelder bensinmotor
det er veldig uforståelig for meg at kommunene <ee> og hell <ee> og at vi heller ikke skal klare å ta hensyn til de natur natur <ee> <qq> vurderingene vi må gjøre
<ee> det gjør kommunene i dag når dem tillater bensinmotor på et vatn på to komma én kvadratkilometer
det kan sjølsagt kommunene òg gjøre når dem skal tillate elmotor på et vatn på én komma ni kvadratkilometer
så <ee> hvis noen av|1 dere kan forklare meg det er aldeles logisk så hadde det vært opplysende for meg i hvert fall
og det er nettopp respekten for lokaldemokratiet Senterpartiet er opptatt av
neste taler er Lars Haltbrekken deretter Arne Nævra
Haltbrekken har hatt ordet to ganger tidligere og får ordet til en kort merknad begrenset til ett minutt
jeg vil minne representanten Greni på at når det foreligger særlige grunner til det så har kommunene i dag lov til å gjøre det Senterpartiet ønsker
men jeg har ett spørsmål til de partiene som nå <ee> står bak dette forslaget og som sier at kommunene skal gjennomføre naturkartlegginga
og spørsmålet er kjem|kommer det mer penger til kommunene til denne naturkartlegginga i det reviderte nat <ee> nasjonalbudsjettet
og Spørsmålet går til KrF Venstre Høyre Fremskrittspartiet Senterpartiet og Arbeiderpartiet
og alle har taletid igjen
neste taler er Arne Nævra
jeg skal være kort
<ee> det som jeg ikke helt forstår her det er ut ifra <ee> innlegget til representanten Greni
<ee> hun snakker om altså at vi må ha tillit til lokale myndigheter som skal vurdere naturhensyn eller noe i den duren der president
og så vidt jeg forstår ut ifra forslaget til Senterpartiet så er jo det ribba for de hensyn
Senterpartiets forslag er jo at det skal mer eller mindre åpnes altså for bruk av elektrisk motor på mindre vann
de har ikke med halehenget til flertallsvedtaket eller tilrådinga heller
og da er jo spørsmålet hvordan i alle verden skal sånne hensyn da tas
hvis jeg forstår forslaget til Senterpartiet så er det mer eller mindre fritt fram
det fatter jeg faktisk ikke
jeg vil understreke poenget til min kollega Haltbrekken
økologisk grunnkart er altså et enormt behov
hadde vi hatt et økologisk grunnkart for landet som viser naturfkvalitetene så behøvde jo ikke kommunen ringe naturfaglige folk lokalt og spørre om har dere noe på det vannet her
sånne telefon har jeg faktisk fått noen av president hvor man spurt om det finnes verdier er det en tiurleik her er det en hekkefugl der
det er veldig trist at vi ikke har et sånt grunnlagskart for da hadde altså naturfaglige myndigheter hatt et helt annet verktøy å jobbe ut ifra
neste taler er Stefan Heggelund deretter Heidi Greni
Heggelund
<ee> president først til representanten Greni
jeg tror vi kan nøye oss med i denne debatten å glede oss over når våre to partier er enig som vi er her
til representanten Haltbrekken
men så reagerte jeg på noe annet som representanten Haltbrekken sa
han sa at representantene Stoknes Nævra og Haltbrekken ikke var noe å bygge en forening på
jeg kan ikke tenke meg noe som er mindre sant
dette er jo aktivister av det reneste og rankeste merke
og jeg vil også veldig gjerne være med i fanklubben til statsråd Ola Elvestuen
og jeg tror jeg snakker på vegne av hele regjeringsfraksjonen
vi kunne hatt en hjemmeside som het olasstue.no
vi kunne sendt ut et nyhetsbrev som het Elvenytt
og vi kunne hatt sightseeinger på hans gamle kontorer på rådhuset der han har vært byråd og <ee> leder av byutviklingskomiteen
jeg tror denne foreningen er liv laga og jeg er glad for at den blir tverrpolitisk
president jeg fikk jo en to tre utfordringer her som jeg gjerne vil svare på
når det gjelder naturhensynet så er det j er jo det en forutsetning i hele motorferdselloven der kommunen kan gi dispensasjon der kommunen kan komme med lokale forskrifter så er det en forutsetning at det skal ivaretas og kartlegges
jeg vil jo tru en bensinmotor kan ha større innvirkning òg på på naturen rundt seg
jeg love at Senterpartiet <INAUDIBLE> med mer penger til kommunene og det her skal dem klare innafor vårt budsjett
for nå begynner vi å snakke når representanten Arne Nævra snakker om økologisk grunnkart
og det er jo her Venstre viser hva vi har holdt på med de siste fire åra
vi har bevilga masse penger til å s <ee> til å få kommunene til å gjøre naturkartlegginger økologisk grunnkart arbeid med det er i gang
<ee> artsdatabanken er en del av det
<ee> men <ee> de kommunene som her skal søke de dispensasjonene må vi jo forutsette har gjort et forarbeid og vet hva dem setter i gang
<ee> hvis ikke så så er jo det også et grunnlag for å si at her er det ikke mulig å få det unntaket eller også å gi fylkesmann mennene et særlig tilsyn med nettopp de <ee> kommunene
så her er det mye godt arbeid på gang og det regner jeg med også <ee> statsråden sier i sitt innlegg
<ee> ja president nå hadde jeg egentlig tenkt om det var riktig å ta om det å ta ordet når det var forespeila både med med omvisninger på tidligere kontorer og anna annet
men det jeg skulle ta ordet for var nettopp det som handlet om kunnskapsløft for norsk natur for der er det jo <ee> et løft <ee> som er gjort de siste årene
og arbeidet med økologisk grunn grunnkart er jo <ee> godt i gang
men først og fremst så er jo dette for å lage et grunnlag for å få en mere helhetlig økosystembasert forvaltning som jo er det vi skal det vi må jobbe fram i åra framover
så president har jeg lyst å si til dette helt konkrete forslaget så er det riktig at jeg har ikke anbefalt det men det har vært en vurdering
og jeg tror nok at vi skal fint klare å følge opp det forslaget som nå ser ut til å få flertall uten at det skal føre til noe negative effekter på de vannene som er mindre enn to kvadratkilometer
ja president jeg merka meg at flere hadde <ee> det sånn retoriske poenger hvor man sammenligna elbåter på vann med elsykler på land
<ee> og jeg kan jo da berolige Senterpartiet med at det er forbudt med selvgående elsykler i naturen <INAUDIBLE> elscooter da må du ha skilt
<ee> som ivrig elsykler sjøl så vet jeg at du må sykle hele tiden og dessuten så sykler du på sti så mens en elbåt går helt av seg sjøl så den er s mer sammenlignbar med en elscooter
så og det andre da er at med en båt så kommer du tett innpå reir mens du i en elsykkel sjelden sykler tvers gjennom skauen da sykler du på en sti
og på den måten så er det veldig avgrensa bevegelsesmønster for elsykler som ikke gjelder for båter
så både med hensyn på bevegelsesmønsteret og måten man driver s motoren på er det veldig forskjell store forskjeller på de to kategoriene
president naturvern er et <ee> viktig tema
det er viktig både fordi vi skal sikre at fremtidens generasjoner <ee> kan nyte fantastiske naturopplevelser på samme måte som vi kan gjøre
det er en konservativ grunnverdi fordi vi mener at samfunnet bygges i fellesskap med de generasjonene som kom før oss og de generasjonene som kommer etter oss
i tillegg så er naturvern et viktig klimatiltak
jo det er fordi at jo større biologisk mangfold vi har jo bedre er naturen rustet til å møte de værendringene vi uansett vet kommer
dette er stortingsflertallet klar over og bevisst på og det viser vi også i måten vi behandler denne saken på
vi mener det er behov for å supplere eksisterende vern for å sikre representativitet ta vare på truet natur og å gjøre verneområdene mer robuste
det mente vi også i forrige periode hvor vi sluttet oss til at det skal gjennomføres supplerende vern for å dekke opp mangler i dagens verneområder
og det kan ikke være sånn at bare fordi man ikke kanskje får det akkurat sånn som man vil i en sak så skal man fremme et nytt representantforslag
så dette er ivaretatt president
president nå trur jeg ikke vi|1 skal kappe om å verne mest mulig
for det er ikke sikkert at det er noe poeng i seg sjøl å verne men heile fordi heile poenget må jo være at man må verne det som er nødvendig å verne men ikke verne for vernets skyld
og så tror jeg det er viktig å merke seg det gode arbeidet som gjøres med frivillig vern og lokal medvirkning
og jeg er glad for at statsråden virket å ha forståelse for lokal medvirkning og viktigheten av lokal aksept
og så er jeg au spent på å se hvordan de fylkesvise supplerende verneplanene kommer til å se ut
og Fremskrittspartiet kommer til å følge det arbeidet nøye når det kommer
president Senterpartiet bygger sin politikk på flere ideer
én av disse er forvaltningsideen og i det ligger det at jorda skal forvaltes på en sånn måte at den overlates i bedre stand til neste generasjon enn da vi sjøl overtok
de norske nasjonalparkene er oppretta i en stolt tradisjon om verdier det er verdt å ta vare på og Senterpartiet har i hovedsak støtta opp om det arbeidet
men Senterpartiet står også i en annen tradisjon der verdier kan ivaretas gjennom bruk i mange tilfeller bruk som både skaper og ivaretar verdier som for eksempel beitebruk
vi produserer mat på beitemarka og får biologisk mangfold igjen
vi hogger skog og vi planter skog og får både biologisk biologiske og økonomiske verdier igjen ja det er til og med avgjørende for klimaløsningen
om lag én tredjedel av de norske artene som er utrydningstrua president hører hjemme i jordbrukets kulturlandskap
natur er ikke bare verdifull om den får ligge helt urørt den er også verdifull om vi bruker den på en forsvarlig måte
Senterpartiet trur på vern gjennom aktiv forvaltning og en kunnskapsbasert vernepolitikk
vi har mindre tru på statlige og byråkratiske verneregimer som tres nedover huene på lokalsamfunn næringsdrivende og grunneiere
Senterpartiet deler derfor ikke utgangspunktet for dagens sak president om at det er behov for mer vern
president saken berører heller ikke det faktum at ressursene eies av noen enten det er gjennom staten oss alle eller private grunneiere
i Norge har vi mange grunneiere de fleste mindre og det har vært en suksessfaktor for verdiskaping fordeling av ressurser og en langsiktig forvaltningstradisjon
senterpa Senterpartiet minner om at vi på åtti- og nitti-tallet hadde konfliktfylte fredningsprosesser som førte fram til prinsippet om frivillig vern
ordninga har vært en stor suksess president
gjennomføringskostnadene er redusert vesentlig og konflikten er tilnærma borte
faglige evalueringer viser at ordninga har gitt naturfaglig gode løsninger
ordninga har også vist styrke ved at man har makta å følge opp med bevilgninger til fredning
politisk har frivillig vern stått sterkt og i juni tjuesytten uttalte daværende statsråd Helgesen at det bør være en høy terskel for å avvike fra frivillighet ved vern av privateid skog
Senterpartiet merker seg at regjeringa i sin nye regjeringserklæring utvetydig slår fast at målet om vern skal skje gjennom privat frivillig vern eller vern av offentlig eide skogarealer
Senterpartiet forutsetter at dette også er politikken ved etablering av nye nasjonalparker og verneområder at det skjer på frivillig basis og gjennom lokale løsninger
Norges nasjonalparker er våre naturskatter
vi kom seint i gang her i landet med å gi store naturområder beskyttelse for framtida men vi kom etter hvert godt i gang
men vi har fortsatt en jobb å gjøre
presset på de delene av norsk natur som ikke er tilstrekkelig sikra for ettertida er stort
påvirkningene på naturmiljøet skjer i et tempo som langt overgår den naturlige utviklinga
FNs miljøprogram har estimert at det hver dag forsvinner mellom hundre og femti og to hundre arter på verdensbasis
vi mennesker er avhengige av naturen
i dag står mange viktige arter og naturtyper i fare for å forsvinne for bestandig
arealinngrep høsting forurensning og klimaendringer er noe av det som truer naturmangfoldet sterkest
de største truslene mot naturmangfoldet i Norge er at leveområder for dyr og planter blir ødelagt og oppdelt gjennom ulike former for arealinngrep
nasjonalparker og andre naturvernområder sikrer sårbare og trua naturtyper og den bevarer områder av stor verdi
hvis man tar utgangspunkt i at hele Norge en gang var uberørt av mennesker var halvparten av denne urørte naturen borte ved nittenhundre-tallet
i nittenførtiåtte var andelen inngrepsfri natur redusert til trettifire prosent mens det i dag er bare litt over ti prosent igjen av det som en gang var
president når man kjem|kommer i min alder så vil mange komme til den konklusjonen at alt var bedre før
det har jeg også kommet til i alle fall når det gjelder partiet Høyre
i åra totusenogén til totusenogfire så hadde partiet Norges ukronede nasjonalparkkonge Børge Brende som miljøvernminister
ingen har fått vedtatt like mange nasjonalparker i statsråd som han fikk
det starta med at han fikk en telefon fra journalist Karl Brox i Adresseavisen i Trondheim
han ba statsråden trekke ut øverste høyre skuff på skrivepulten sin
der lå landsplanen for nasjonalparker fra nittennittitre klar til å bli gjennomført
Brende trakk ut skuffen og satte i gang
aldri har vi sett maken til tempo i opprettelsen av nye nasjonalparker her i landet
men hvor er dagens Høyre
hvorfor viderefører ikke dagens Høyre den gode konservative tradisjonen det er å ta vare på natur for framtida
hvorfor vil ikke dagens Høyre støtte SV og KrFs forslag om nye nasjonalparker
det president er et spørsmål jeg stiller meg etter at vi har behandla denne saken og jeg tar med det opp SVs forslag i saken
<ee> å bevare et utvalg av <ee> norsk <ee> natur mot framtidige inngrep har lenge vært en viktig del av|1 norsk <ee> politikk
nasjonalparkplanen er en viktig del av dette og det er derfor viktig å presisere at intensjonen i representantforslaget er god
Venstre vil verne mer natur enn i dag og vi vil opprette nasjonalparker for å ivareta naturmangfoldet
å bevare det naturlige biologiske mangfold er avgjørende for økosystemet og hvordan det økologiske samspillet vil kunne takle framtidige endringer i miljøet
tap av naturmangfold og biologisk mangfold er en like akutt utfordring for livet på kloden som klimaendringene
vi veit at nesten halvparten av de truede dyre- og planteartene i Norge i dag lever i skog
likevel er bare to komma ni prosent av den produktive skogen i Norge verna i dag
i naturmangfoldmeldingen har vi satt oss mål om å verne ti prosent
av seksten typer våtmark i Norge <ee> vi har i dag er ni av de her trua og hundre og åttitre trua arter har våtmark som sitt viktigste leveområde
det kan være fatalt for disse artene dersom våtmark forringes eller blir borte
mange forskere har pekt på det kaller en sjette masseutryddelse der verdens arter i dag utryddes tusen ganger raskere enn det som er naturlig
i alle år har arter forsvunnet naturlig men på grunn av menneskelig aktivitet og arealendringer forsvinner nå så mye raskere
det er derfor viktigere nå enn noensinne <ee> å sikre ivaretakelsen av disse artene og sikre økosystem til alle arter noe nasjonalparkplanen vil være med å gjøre
det er derfor nødvendig å gjennomføre supplerende vern i tråd med naturmangfoldmeldinga
statsråden og Klima- og miljøverndepartementet har satt i gang gjennom å s det her gjennom å starte arbeidet med fylkesvise supplerende verneplater planer
og arbeidet med de her fylkesvise supplerende verneplanene vil vurdere supplering av nasjonalparkplanen og spesifisere hvilke områder som vil kvalifisere som nye nasjonalparker gjennom en konkret registrer et konkret registreringsarbeid
det er jo òg viktig å legge til over de åra vi har <ee> skapt de <ee> førtiseks nasjonalparkplanene <ee> nasjonalparkene at|1 de <ee> fjell og innland er godt representert
<ee> hav begynner nå å komme til mens skog og innmark er <ee> er mindre representert
så det mangfoldet av nasjonalparker er jo også viktig
og så til <ee> til <ee> Lars <ee> Haltbrekken
<ee> de den rød-grønne regjeringen satt i åtte år og en ble ni nasjonalparker rikere da
<ee> men det er hvertfall en god fordeling mellom <ee> mellom blå-grønn og rød-grønn side her
det er etablert <ee> heldigvis mange <INAUDIBLE> alle begge sider
president vi har <ee> heldigvis mange flotte nasjonalparker i Norge og jeg tror jeg kan si med full sikkerhet at vi ikke angrer på noen av dem
allikevel blir det stadig mindre urørt natur i Norge
vindprosjektet på Fosen ødelegger tradisjonelle reindriftsområder og store deler av den mest urørte kystnaturen i Trøndelag
i Finnmark planlegges vindparken Davvi midt i et av Norges største inngrepsfrie områder på Varangerhalvøya
og i dag vil S Stortinget antagelig stemme ned forslaget fra MDG om å stanse tap av villmarkspreva prega natur og starte restaurering av tapte naturverdier
noen må snakke på vegne av naturen og ikke bare menneskers interesser
derfor er vi i De Grønne varme tilhengere av forslaget som fremmes av Kristelig Folkeparti og SV her i dag og som også ble fremma av SV MDG Arbeiderpartiet og Venstre i forrige stortingsperiode
vi trenger en ny nasjonalparkplan som både handler om å lage nye nasjonalparker og å utvide de gamle
Miljøpartiet De Grønne mener for eksempel at tiden nå er overmoden for nye nasjonalparker på Preikestolen i Østmarka og på tvers av landegrensene på Nordkalotten
og vi håper statsråden ser viktigheten av den denne tematikken og vil jobbe videre med dette selv om regjeringa dessverre stemmer ned forslaget her i dag
ja president i stortingsmeldinga Natur for livet la Stortinget grunnlaget for det langsiktige arbeidet med å ta vare på norsk natur og områdevern er ett av virkemidlene virkemidlene for få til dette
i dag er cirka sytten prosent av Fastlands-Norge verna
nasjonalparkene utgjør cirka ti prosent av dette
i behandlingen av naturmangfoldsmeldingen påpekte Stortinget at nasjonalparkene skal sikre et representativt utvalg av store verdifulle naturområder uten større tekniske inngrep for framtida
det ble også påpekt at nye nasjonalparker er nødvendig blant annet i kystnaturen og i barskogområde områder i lavlandet
vi har trettini nasjonalparker på fastlandet
i tillegg er det sju på Svalbard
<ee> etter at nasjonalparkene Raet Jomfruland og Færder kom på plass har også representativiteten langs kysten betydelig bedret
vi mangler imidlertid fortsatt nasjonalparker i barskogen i lavlandet
en slik bynær nasjonalpark bør styrke Oslos renommé som miljøhovedstad
president Stortinget har beslutta at det skal utarbeides fylkesvise supplerende verneplaner
dette arbeidet har mitt departement startet
disse planene skal sikre at vi får vernet et representativt utvalg av naturtyper som i dag ikke er godt nok fanget opp i verneplanen verneområdene og at vi får vernet mer av de naturtypene som er trua
planene kan omfatte alle vernekategorier
hvilken verneform som velges for de ulike områdene er avhengig av hvilke naturverdier som skal ivaretas og hvilke typer inngrep og aktivitet som kan være forenlig med å ta vare på naturverdiene
de supplerende verneplanene vil derfor kunne omfatte både nasjonalparker naturreservater landskapsvernområder og biotopvernområder
i Jeløya-plattformen har regjeringa lagt til grunn at vi skal vurdere supplering av nasjonal at vi skal vurdere supplering av nasjonalparkplanen
jeg mener at det er naturlig og mest kostnadseffektivt at dette skjer som et ledd i arbeidet med suppleringsvernet
hvis registreringene avdekker behov for mange nye potensielle nasjonalparker eller eventuelle utvidelser av eksisterende parker kan det være relevant å forankre dette videre arbeidet i en egen nasjonalparkplan
når jeg får mer kunnskap om hvor mange områder som kan være aktuelle å utrede med sikte på nytt nasjonalparkvern vil jeg ta stilling til om det er grunnlag for å utarbeide en egen plan for dette arbeidet
hvis det viser seg at det er snakk om et begrenset antall områder så mener jeg det kan være like hensiktsmessig at verneprosessene inngår som en del av de fylkesvise supplerende verneplanene
president til slutt så vil si at jeg er glad for Stortingets engasjement for <ee> nasjonalparkene våre
i <ee> Nordland har det lenge vært jobba for å opprette <ee> Lofotodden <ee> nasjonalpark
mitt enkle spørsmål til statsråden er
når blir Lofotodden nasjonalpark oppretta
ja president dette har jeg svart på til komiteen før at den ligger til behandling i <ee> departementet og vi tar sikte på å få en avgjørelse <ee> i dette semesteret altså før sommeren
<ee> takker for <ee> svaret president og ser fram til at vi kan ta sommerferie og feire at Lofotodden nasjonalpark blir oppretta før sommeren
ja <ee> president <ee> som sagt <INAUDIBLE> den ligger til behandling og vi skal ta en beslutning før sommeren
men jeg kan nå tillegge at man allerede nå kan feire at vi jo har fått på plass en utvidelse av Dovrefjell–Sunndalsfjella nasjonalpark med Hjerkinn
det har vært <ee> det er altså cirka ti prosent av Fastlands-Norge som er verna som nasjonalparker
når en kjenner <ee> åssen Norge ser ut <ee> med topografi geografi dominansen av fjell og sjø så er kanskje ikke dette her så direkte imponerende som det kan høres ut i første omgang
heldigvis så er bildet ganske annerledes på Svalbard og det er jeg glad for
der er det store områder verna som bekjent
det står altså en del igjen
og de samme partiene er bekymra for utviklinga der denne herre villmarksprega naturen er i ferd med å forsvinne
det blir mindre og mindre av dem
de <ee> sier også og det <INAUDIBLE> sagt av nesten alle talerne her i dag at det er viktig at nasjonalparkene i Norge sikrer et representativt utvalg av store verdifulle naturområder uten større tekniske inngrep
men så <ee> er det <ee> henvises det selvfølgelig da til det initiativet fra departementet som også statsråden gikk igjennom om disse her regionale verneplanene der nasjonalparker kan inngå
dessuten så er poenget med en nasjonal plan å prioritere nasjonalt ikke innad i fylkene
derfor altså bakgrunnen for <ee> defø derfor altså SVs forslag om denne her <ee> nasjonalparkplanen
jeg syns det er leit at Senterpartiet som vi ofte er enige med i distriktspolitikk og landbrukspolitikk der vi drar lasset sammen ikke ser mulighetene i verneområdene bare begrensningene
det vil si de jakter på argumenter mot ethvert forslag til vern men det er altså meget mulig å argumentere fra økoturisme næringsutvikling for distriktene med utgangspunkt i vernearbeidet eller verneområdet
og i dag så begynner <ee> faktisk den næringsveien å seile opp som en viktig faktor president
de siste femti årene har vi mennesker ødelagt mer av naturrikdommen enn det som blei ødelagt fra tidenes morgen og fram til seksti-tallet
arter dør nå ut i et omfang og en hastighet som er opp mot <ee> tusen ganger raskere enn det som er normalt
livets bibliotek står i brann
denne brannen må vi slukke og vi må begynne å restaurere en del av de områdene som er ødelagt
vi står rett og slett ovenfor en masseutryddelse av plante- og dyrearter den største siden dinosaurene forsvant
og det verste er at vi sjøl ikke vet hvilke konsekvenser dette har for oss
dette konkluderte <ee> FN med i en <ee> studie allerede i totusenogfem
å miste natur handler ikke bare om å miste vakre blomster storslåtte turområder og flotte dyr
det er verre
for å kunne gi oss disse godene må naturen ha et mangfold og sånn er det
hver sommerfugl hver mose hubroen og fjellreven dem hører med
å ta vare på naturrikdommen er et ansvar vi har i verden
vi kan ikke kjøpe oss fri eller få noen andre til å <INAUDIBLE> for oss
India må ta vare på sine tigre og det er bare vi som kan ta vare på norsk natur
og vi veit hva som skal til
for å ta vare på naturen må vi slutte å bygge den ned vi må gi beskyttelse til de viktige og verdifulle naturområdene og vi må begynne å restaurere de områdene som er ødelagte
og vi kan hente noen erfaringer og noe inspirasjon fra noe av det vi allerede har gjort
i nittentjuetre så blei det etablert et skytefelt på Dovrefjell
i over sytti år dominerte tanks granater og kanoner kuler og krutt deler av det som er Norges nasjonalfjell
i nittennittini vedtok Stortinget å legge ned skytefeltet
ikke bare det
Stortinget vedtok at skytefeltet skulle tilbakeføres til naturen
et nitidig arbeid starta og det pågår ennå
dette arbeidet bør gi oss inspirasjon til å gå videre med restaurering av natur og jeg vil med det ta opp <INAUDIBLE> SV <INAUDIBLE>
president på FNs generalforsamling høsten tjuefemten ble det vedtatt at tap av naturmangfold skal stanses både på land og i havet
og sammen med FNs bærekraftmål er naturmangfoldene styrka under Biomangfoldkonvensjonen
alle land skal oppdatere sin nasjonale strategi og utarbeide en handlingsplan for bærekraftig bruk og vern av mangfoldet innen utgangen av tjuefemten
i Norge har vi vedtatt at de nasjonale målene skal være at økosystemene skal ha god tilstand og levere økosystemtjenester
ingen arter og naturtyper skal utryddes og utviklinga for truede og nær truede arter og naturtyper skal bedres
et representativt utvalg av norsk natur skal bevares for kommende generasjoner
naturmangfoldlove mangfoldet gir grunnlag for menneskenes liv på jorda
å bevare og sikre bærekraftige bruk av naturlige økosystemer er nødvendig for menneskets fremtid og en forutsetning for vekst og velferd i alle samfunn
økosystemene på land og i havet har en naturlig produksjon som det kan høstes mat fra og naturen gir grunnlag for menneskenes egenproduksjon av mat
klimaendringer rammer naturen ulikt uavhengig av hvor robust den er i utgangspunktet
for en rekke arter øker behovet for å kunne spre seg til nye habitater i takt med klimaendringene
samtidig bidrar forstyrrelser og inngrep både glopa globalt og nasjonalt til en oppstykking av naturen som vanskeliggjør slik spredning
det økte karbondioksidnivået i atmosfæren fører også til havforsuring
god kunnskap er nødvendig som grunnlag for god forvaltning og valg av tiltak for å nå de nasjonale og internasjonale målene for naturmangfold
Arbeiderpartiet mener at det nå haster med å komme i gang med å ta i bruk de nye moderne dynamiske og treffsikre virkemidlene for å stanse tap av naturmangfold
utredninga fra Direktoratet for naturforvaltning viser til at det er om lag fire hundre arter som kan være aktuelle som prioriterte arter
derfor er det bra at Miljødirektoratet skal legge frem en vurdering i løpet av tjueatten med forslag til hvordan|1 Norge best kan ta vare på om lag nitti truede arter og trettifem naturtyper
<ee> som <ee> representanten Haltbrekken <ee> og representanten Sjåstad sa på en <ee> veldig god måte så er vi også opptatt av naturvern
så har representanten Haltbrekken også nevnt en rekke andre viktige ting som <ee> viser hvor relevant det er med et aktivt naturvern
det er slik at flertallet mener klimaendringer <INAUDIBLE> spredninger av miljøgifter og tap av naturmangfold er vår er vår tids største miljøutfordringer
derfor må vi jobbe aktivt for å motvirke det
naturmangfoldet og livsgrunnlaget må sikres for kommende generasjoner slik at vi overlater naturen og miljøet til våre barn i minst like god stand som vi overtok det fra våre foreldre
derfor så må regjeringen jobbe for å ivareta det biologiske mangfoldet ta vare på truede arter truede naturtyper og vi må identifisere og iverksette tiltak mot de største driverne av problemet president
så er det ja så er det sånn at i forrige periode så behandlet vi stortingsmelding nummer fjorten tjuefemten tjueseksten
der vedtok vi et mål om vern av ti prosent av skogen i Norge og restaurering av femten prosent av de forringede økosystemene i Norge innen tjuetjuefem
så <ee> skal vi ta i bruk virkemidlene prioriterte arter og utvalgte naturtyper for å stanse tapet av naturmangfold
vi skal videreutvikle dagens ordning med utvalgte kulturlandskap i jordbruket og å øke antallet områder frem mot tjuetjue
spørsmålet melder seg president
mener forslagsstillerne at det vi gjorde og ble enig om i forrige periode og det regjeringen nå jobber med å gjennomføre er forgjeves
er det derfor dette forslaget kommer på bordet eller fulgte man ikke med
det er spørsmålet
regjeringen har en offensiv politikk på dette området
det vet vi også at flere partier på Stortinget har
det er grunnen til at det blå-grønne flertallet har blitt enig om disse viktige virkemidlene
det fins ikke lenger noe levende menneske som har sett med egne øyne hvilken rikdom naturen kunne oppvise for seks eller åtte generasjoner siden
finner det bare i spredte nedtegnelser og nesten sagn
mange av oss som er glade i naturen har blitt vant til å se på disse tapene av det her og kjenne en slags sorg over mangfoldet av liv som nå ebber ut over hele verden
vi vandrer i natur i dag som er en skygge av seg sjøl
menneskeheten kan òg ha forårsaka tap av åttitre prosent av alle ville pattedyr
vi naturvernere drives fra skanse til skanse fra våtmark til våtmark fra villmark til villmark men nå er det nok
trendene må snus
ambisjonene må heves
derfor trengs det en ny front i kampen for livet på jorda en politikk for storskala naturfornyelse ikke bare vern
president naturfornyelse gir en positiv framtidsvisjon for menneskene og naturen
rik natur har verdi i seg sjøl fordi den gir individer arter bestander og økosystemer større rom til å trives og blomstre
samtidig er det grundig dokumentert at storskala naturfornyelse i praksis er også en forutsetning for vår sivilisasjon
i tillegg kommer det nære gevinster i form av opplevelsesverdier livskvalitet og lokalt næringsliv
noen tror at <ee> naturfornyelse handler om en romantisk lengsel mot en forgangen idealtilstand av urørt natur
det er en uendelig banal analyse for menneskene er en del av naturen
realiteten er at vi s puster drikker og spiser i et tett samspill med omgivelsene våre og naturfornyelse handler om å skape et samspill der vi begynner å berike verden rundt oss istedenfor å gjøre den fattigere
noen ganger må menneskelige inngrep reduseres
andre ganger er det nødvendig med mer aktivitet for å restaurere kulturlandskap
president De Grønne foreslår derfor i dag en lang rekke restaureringstiltak
skogene rundt Oslomarka bør bli et internasjonalt pionerområde for restaurering av rikere og villere natur
vi bør etablere partier av den artsrike løvskogen som en gang fantes på Øst- og Sørlandet
vi trenger Norges nors første nasjonalpark uten jakt
og vi bør etablere store nasjonalparker på tvers av landegrensene over Nordkalotten
så til slutt tar jeg da opp de to løse forslaga som <ee> ikke kom med i innstillinga i denne saken
ja president forslagsstilleren <ee> ber om at regjeringa tar flere grep for å ta vare på arter og naturtyper og at økosystemene må restaureres
jeg kan bare si at den blå-grønne regjeringa er <ee> godt i gang med dette
stortingsmeldingen om naturmangfold ble et solid og godt verktøy for å ta vare på norsk natur
og jeg arbeider aktivt for å følge opp alle tiltakene som er beskrevet i meldingen og de supplerende tiltakene som Stortinget vedtok
flere tiltak for å ta vare på naturmangfoldet er også omtalt i Jeløya-erklæringen
etter min vurdering er det derfor ikke o behov for en ny stortingsmelding på dette feltet nå eller at det vedtas en rekke nye tiltak slik <ee> forslaget foreslår
president jeg vil redegjøre kort for noen av de tiltakene som er relevante for forslagene
for det første er regjeringen i gang med å gjennomføre et stort kunnskapsløft for norsk natur
god kunnskap er avgjørende for at vi treffer riktig med politikken
vi etablerer derfor et økologisk grunnkart for Norge
det vil gi en ny og bedre kunnskap om hvor vi blant annet har truet natur
vi er også i gang med etablere et helthetlig system for å måle når tilstanden i et økosystem er god eller ikke
når dette er på plass vil vi fastsette forvaltningsmål for økologisk tilstand for de ulike økosystemene
da kan vi vurdere hva som må til for å få god tilstand og det kan for eksempel være å restaurere
og president målet fra naturmangfoldsmes meldingen er jo også restaurering av femten prosent fram mot tjuefemogtjue|tjuetjuefem
<ee> vi restaurerer mye natur allerede
i perioden tjuefemten til tjueatten er det bevilget femogseksti|sekstifem millioner til restaurering av myr og annen våtmark i Norge
så langt er femti kilometer med grøfter lukket og det gjør at fuktighetskrevende myrarter som torvmose kommer tilbake igjen
oppfølging av miljømålene i vall vannforvaltningsplanene innebærer et solid løft for restaurering av vannmiljøet
blant annet skal en rekke gamle vannkraftkonsesjoner revideres med tanke på miljøforbedringer
det gjennomføres omfattende arbeid med skjøtsel og restaurering i kulturbetingede naturtyper slik som slåttemark slåttemyr og kystlynghei
skogvern er viktig for å sikre norsk naturmangfold
og denne regjeringen og det borgerlige flertallet gjennom flere år prioriterer skogvern høyt
aldri har vært vernet mer produktiv skog på ett år enn i tjuesytten
da ble det vernet hundre og fjorten skogsområder med to hundre og tretten kvadratkilometer produktiv skog
og vi planlegger også vern av en rekke områder i tjueatten
i tillegg har vi satt i gang arbeidet med å lage en helhetlig plan for det videre ar videre arbeidet med marint vern
vi starter nå også opp arbeidet med en helhetlig plan for Oslofjorden
et forskningsprosjekt om kysttorskbestanden det marine økosystemet og effekten av bevaringsområder er i gang i Ytre Oslofjord
verneområdene skal bidra til å sikre truet natur og de skal være representative for norsk natur
selv om om selv om over sytten prosent av landarealet allerede er vernet er det behov for å supplere dagens vern
vi mangler blant annet nasjonalparker i større sammenhengende områder med barskog i lavlandet som tidligere nevnt
og det gjennomføres derfor nå naturfaglige registreringer i Østmarka som grunnlag for å kunne starte en formell verneplass <ee> verneplanprosess der
mitt departement har også startet arbeidet med supplerende verneplaner som skal dekke opp manglene i dagens vern på landsbasis
vi vurderer også særskilte tiltak for om lag nitti truede arter og trettifem truede naturtyper
priori prioritert art utvalgt naturtype og områdevern er virkemidler som kan tas i bruk
president jeg mener at vi har virkemidler og tiltak som gjør det mulig å ta vare på norsk naturmangfold
samtidig er overgangen til en mer økosystembasert forvaltning viktig for å sikre at naturen gir oss nødvendige tjenester og opplevelser også i framtida
dette krever et kunnskapsløft vi er i vi er godt i gang med
og basert på denne kunnskapen vil vi også kunne innrette tiltak og virkemidler enda bedre enn i dag
i Norge i dag så har vi ingen <ee> nasjonalparker uten jakt
så mitt spørsmål er
det er flott at statsråden referer til en masse tiltak som er i gang oppfølging av naturmangfoldsmeldinga og så videre <qq> men vil statsråden også ta initiativ for å etablere Norges første nasjonalparker uten jakt
president det som avgjør <ee> hva som skal være innholdet i <ee> verneforskriften er jo verneformålet innafor den enkelte nasjonalpark
og da vil det være verneformålet som avgjør hva som skal være tiltakene
og der vi er nå så er det ingen planer for å lage noen egne regler <ee> hvor det ikke skal være være noe jakt nettopp fordi de ikke truer verneformålet som sådan
president takk statsråden for svar
<ee> siden ikke jeg hørte noen ting om et <ee> spesifikt område uten jakt så kan jeg <INAUDIBLE> komme med et forslag om <ee> kanskje å få til et mere sammenhengende nasjonalparker på Nordkalotten
fordi i Sverige har samiske lokalsamfunn turistnæringa aktører i skognæringa organisasjonen Rewilding Europe samarbeida om å etablere Lappland som et av de ni større områda i Europa der jobber med restaurering av en rikere og villere natur
<ee> så mitt oppfølgingsspørsmål da blir v kan vi etablere en så stor nasjonalta park på tvers av landegrensene på Nordkalotten
vil statsråden ta initiativ til å å samarbeide med svenske myndigheter om å få til en sånn grenseoverskridende nasjonalparkordning <INAUDIBLE> kan være forny naturfornyelse
president jeg kan ikke si hva som til slutt kommer til å bli et forslag men jeg syns det er naturlig å se på dette i de <ee> supplerende verne verneprosessene som vi nå har de de som går fylkesvis
og da er det også helt naturlig å se hen til både det de gjør i Sverige og Finland og også se på om det er ytterligere samarbeid som vi bør etablere sammen med dem
medikamenter som kan dempe smerter og uro og hjelpe til med innsovning er et gode men a har alle skadelige bivirkninger hvis det blir tatt feil og for lenge
og ingen kan vel meine at piller skal brukes til erstatning for nødvendig omsorg og pleie men slik er det dessverre
bare tjueseks prosent sier de aldri har gjort dette
i sjukehjem og omsorgsbolig svarer førtitre prosent bekreftende på påstanden
åttiseks prosent svarer at de har delt ut denne type medisiner over lengre tid
hva vil statsråden gjøre for å sikre at ikke ansatte på grunn av tidsnød må gi pasienter medikamenter til erstatning for nødvigo nødvendig omsorg og pleie
president ingen kan vel meine at piller skal brukes til erstatning for nødvendig omsorg og pleie
slik er det ikke
vi veit at de er der fordi de trenger ofte både medisinsk oppfølging men også omsorg
Sykepleieren hadde en unde spørreundersøkelse som blei offentliggjort rett før jul
og jeg må si jeg blei veldig sjokkert av den sjøl om jeg har visst at dette har vært et stort problem lenge
det er derfor SV har fremma forslag om bemanningsnormer i eldreomsorgen
og denne undersøkelsen gir oss dundrende rett
president det er <ee> en annen grunn til også at dette er alarm
sovemedisiner angstdempende medisiner bra i en krise men har bivirkninger nesten for alle som er skadelige
og det er jeg enig i president
jeg mener medikamenter er av det gode men de skal brukes sånn at folk ikke blir sjuke av det
så medisiner er et gode men ikke alltid
undersøkelsen viser altså at tre sjukepleiere <ee> én tre sier at de månedlig eller oftere deler ut slike beroligende og angstdempende piller
her skiller de som jobber i sjukehjem og i bolig seg ut
der er det altså førtitre prosent som sier at det er slik
det er <ee> også bek åttiseks prosent sier at dette har pågått over lengre tid
det er femogtredve|trettifem prosent som sier at de ikke har gjort noe
men det er ganske overraskende at det er såpass mange også da som ikke tar det opp
og jeg lurer veldig på hva grunnen til det skal være kan være
<ee> og jeg har lyst til å sitere hva noen av sykepleierne sier
for liten bemanning fører til bruk av medisiner framfor menneskelig kontakt
når legen har ført opp preparatet som eventuell-medisin kan jeg ikke som sykepleier la være å gi det svarer noen
andre sier
vi har ganske frie tøyler på administrering av angstdempende og innsovningsmedisiner når miljøtiltak ikke fungerer som tiltenkt
og president det kan jo være en gitt situasjon men det de fleste melder om er altså at det er for få på jobb
og det er alvorlig president
for ikke lenge siden diskuterte vi i Stortinget <qq> å få kartlagt brudd på menneskerettigheter i eldreomsorgen
regjeringspartiene var imot
og president noen av disse sakene kan faktisk være så alvorlig at de er brudd på menneskerettighetene
så president jeg lurer veldig på hva statsråden har tenkt å gjøre med dette
for det er også en del av denne undersøkelsen som Sykepleieren har hatt
for det det er åpenbart at det trengs flere ansatte i omsorgen
og president jeg sitter også i kommunal- og forvaltningskomiteen som nettopp har fått kommuneøkonomien og det er jo kommunene som har ansvaret for omsorgen og heller ikke der legger de inn noe løft til dette
men det ligger inne noen kvalitetskrav kvalitetsforventninger til omsorgen og det er bra
men det gapet mellom det som det er mulig å gjøre på seinvakt alene og det som står i disse kravene fra storting og regjering øker for hver dag som går