scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
president Den Norske Opera og Ballett skal presentere opera ballett og konsert av høyeste kunstnerisk kvalitet
jeg forstår at det høye kravet til kunstnerisk kvalitet og behovet for fleksibilitet i programmeringa gjør at det spørsmålet blir reist i en institusjon som Operaen
i et prestasjonsmiljø som Operaen så s som Operaen representerer så forventer vi også at hver eneste oppsetning og forestilling skal være av ypperste kvalitet
spørsmål om faste og midlertidige ansettelser er forhold som reguleres i tariffavtale <ee> og er dermed en sak mellom partene lokalt i Operaen
adgangen til midlertidige ansettelser er nettopp på grunn av antallet faste stillinger
konsekvensen av å bryte dette er at arbeidsmiljøloven vil da være gjeldende
ser kulturministeren og skjønner kulturministeren alvoret i situasjonen
president jeg registrerer jo selvsagt og følger nøye med at det er også en viss uro i ved Den Norske Opera og Ballett
jeg har full tillit til styrets og ledelsens arbeid med å rekruttere nye ledere som kan bidra til at fortsatt skal formidles opera og ballett av høy kvalitet og til et bredt <ee> publikum
president det er grunn til å stille spørsmålet en gang til
skjønner statsråden at dette er et brudd på dagens avtale og at alternativet er å ansette alle i faste stillinger og det vil bety mange flere enn femten
president jeg må gjenta svaret mitt
det er styrets ansvar å sørge for en forsvarlig organisering av virksomheten jamfør aksjeloven
departementet eller <ee> jeg som minister verken vil eller skal legge føringer for den interne organiseringa av Operaen
vi går ikke inn i enkeltsaker som <ee> handler om forhold som reguleres i tariffavtalen og det her er en sak som er opp til partene lokalt
da går vi til spørsmål tretten fra representanten Geir Jørgen Bekkevold til kulturminister Linda C Hofstad Helleland
gode president jeg tilema tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren
i fjor ble det presentert noen parametere for det nye systemet men <ee> det ble ikke lagt fram en helhetlig modell
<ee> hvordan er framdriften i Kulturdepartementets arbeid med ny operapensjonslov
president den økonomiske situasjonen for Den Norske Opera og Ballett <ee> den er svært anstrengt
det skyldes i all hovedsak de økonomiske belastningene som følger av operapensjonsloven
det må utvikles bærekraftige pensjonsordninger i Operaen og det krever at dagens operapensjonslov avvikles
Kulturdepartementet har <ee> over lengre tid arbeidet med et forslag til endring av operapensjonsloven
det er et komplisert arbeid som tar tid
onsdag i forrige uke så ble Operaens ledelse og arbeidstakerorganisasjonene orientert om hovedlinjene i forslaget som departementet jobber med
departementet ønsker å erstatte dagens operapensjonslov men en ordning som sikrer de kunstneriske utøverne flerårig støtte til omstilling når de når aldersgrensa for pliktig fratreden
detaljene i en sånn ny ordning bør i størst mulig grad avtales lokalt mellom partene
hva er grunnen til at man ikke har også kunnet sett på dette i sammenheng med alle de andre <ee> som nå er under vurdering når det gjelder særpensjonsavtaler
ja president det er jo fordi at <ee> det er jo <ee> som jeg også sa i mitt svar det her er jo et arbeid som tar lang tid og det er <ee> en god stund <ee> siden at det her arbeidet ble satt i gang
forslaget handler om å legge til rette for at kunstnerne kan gå over i annet arbeid etter en karriere i Operaen i stedet for å motta pensjon ved oppnådd aldersgrense livet ut
og da snakker vi om særaldersgrense på førtién år for dansere femtito år for sangsolister og femtiseks år for koret
<ee> i sitt første svar så refererte <ee> kulturministeren til et møte som hadde vært med Operaens ledelse og arbeidstakerorga <ee> organisasjonene
kan <ee> hun si litt om hva denne overgangsperioden <ee> handler om og hvor lenge vil man da ha en sånn overgangsperiode
ja vi har jo hatt <ee> noen møter <ee> med de <ee> berørte
vi har jo i en tid jobba med det her <ee> forslaget og vi har invitert partene til å komme med sitt syn på saken før vi ferdigstiller høringsnotatet
<ee> og høringsnotatet tar vi <ee> sikte på å sende ut om ikke så altfor lenge
til spørsmål fjorten fra representanten Jan Bøhler til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen
<qq> ja takk president
<ee> jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren
i hvilken grad anser statsråden at byområder som Oslo og andre har en god og egnet beredskap når det gjelder tilfluktsrom
ærede president i stortingsmelding nummer trettini totusenogtre totusenogfire så fremgår det blant anna
tilfluktsrom skal fortsatt være en del av den beskyttelse samfunnet skal gi borgerne
eksisterende tilfly fluktsrom skal vedlikeholdes
Sivilforsvaret skal gjennomføre tilsyn med tilfluktsrom for å sikre at disse holder en tilfredsstillende standard
tilfluktsrom er permanente beskyttelsesrom som skal verne befolkninga mot skader primært ved væpna konflikt
et moderne samfunn har behov for sivile beskyttelsestiltak
ekst eksisterende tilfluktsrom skal derfor opprettholdes og vedlikeholdes
det er nedfelt i sivilbeskyttelsesloven av totusenogti hvor blandt anna følla følgende tre beskyttelsestiltak fremgår
varsling av befolkninga evakuering av se sivilbefolkninga i krig eller når krig truer offentlig og private tilfluktsrom for beskyttelse av sivilbefolkningen
disse tiltakene <ee> anses nødvendig under en væpna konflikt
tiltakene utgjør en god <ee> beskyttelse for sivilbefolkninga gitt tilstrekkelig varslingstid
det finnes heller ingen andre alternativ som kan erstatte de nåværende tiltakene og samtidig gi ei tilsvarende beskyttelsesgrad
selv om <ee> beskyttelsestiltakene primært er for væpna konflikt altså krig kan det oppstå kriser og situasjoner hvor man kan tenke seg at det er behov for denne type beskyttelsestiltak
i motsetning til væpna konflikt så vil et eventuelt terroranslag med bruk av giftige gasser virus radioaktiv stråling med mer sannsynligvis ikke bli varsla på forhånd
de aller fleste tilfluktsrom benyttes i det daglige til anna virksomhet som lagring og lignende med <ee> fastsatt krav til klargjøringstid
tilfluktsrommene vil derfor være vanskelig å ta i bruk ved hendelser som inntrer uten varsel
et terrorangrep i fredstid krever umiddelbar beskyttelse av befolkninga
i disse situasjonene er også sivilbefolkninga utsatt fordi vi erfaringsmessig har sett at denne type trusselaktører kan rette angrep direkte mot sivile mål
NATO understreker at sivil beredskap krisehåndtering robust samfunnskritiske <ee> funksjoner er en forutsetning for et for det enkelte lands og dermed alliansens samla beredskap og forsvar
NATO har vedtatt en rekke grunnleggende forventninger til medlemsstatene
i alle kriser skal landene sørge for å kunne opprettholde et fungerende nasjonal kriseledelse håndtere mange skadde og forflytting av mennesker sikre mat vann og energiforsyning og sikre kommunikasjon og transportsystemer
regjeringa har derfor etablert et program for videreutvikling av toff totalforsvaret og samfunnets motstandsdyktighet
en mer utfordrende <ee> sikkerhetspolitisk situasjon betyr at <ee> de som skal sikre samfunnet trenger bedre verktøy i verktøykassa
i konseptutredningen for <ee> <qq> <ee> fo <ee> som <ee> s <ee> direktoratet gjorde for sivil beredskap gjorde om Sivilforsvaret i totusenogseksten så heter det i konklusjonen at
tilfluktsrom har i praksis ikke vært håndtert som et beskyttelsestiltak på lang tid
nye tilfluktsrom har ikke blitt bygget og de eksisterende har en uavklart status
og det står også at man trenger en beredskapsstyrke for å kunne ta i bruk anleggene og den finnes ikke og det står også at de private som har ansvaret for størstedelen av tilfluktsrommene sj å sjelden er klar over dette ansvaret hva det innebærer
så den situasjonen som beskrives er jo ganske dramatisk i denne konseptutredning
jeg vil spørre statsråden om om og at han om han er enig i at situasjonen er alvorlig når det gjelder statusen <INAUDIBLE>
<ee> ærede <ee> president <ee> Norge har i dag to tu <ee> sj femogtyve|tjuefem tusen tilfluktsrom med plass til omlag to komma fem millioner <ee> mennesker
disse er fordelt på cirka tre hundre tusen plasser i offentlige tilfluktsrom og ca to komma to millioner plasser i private tilfluktsrom
så er det riktig at man <ee> etter lovendringer inittennittiåtte ikke har <ee> lenger krav til at alle nybygg over en hvis størrelse skal ha tilfluktsrom
det ble endra <ee> på slutten av nitti-tallet
<ee> så er det selvfølgelig sånn at en sikkerhetssituasjonen <ee> som man ser for seg og de endringene som har skjedd rundt oss <ee> tilsier at man må ha kanskje en ny gjennomgang av forholdene for norske tilfluktsrom
ja jeg takker for tilleggssvaret også president
jeg tror vi fs kan få se mange alternative former for krigføring i framtida hvor tilfluktsrommenes relevans kan bli <INAUDIBLE> bli større
så og vi ser her i Oslo for eksempel s Stortinget stasjon Nationaltheatret stasjon Grønland stasjon er de hoved store tilfluktsrommene her i Oslo sentrum
spørsmålet er hvordan skal vi sørge for at de er utstyrt for å møte angrep med gass med virus med kjernefysiske våpen og kunne ta imot store deler av befolkningen hvert fall på kortest mulig tid
for det er jo ikke et poeng å fastslå at det skal ta lang tid å klargjøre dem
ærede president altså det er altså sånn at etter gjeldende forskrift fra nittennittifem så fremgår det at eier og bruker av tilfluktsrommet skal holde rommet vedlike og ha ansvar for at det klargjøres til bruk ved beredskap
så det er et <ee> sammensatt bilde
da går vi til spørsmålet femten
det ser ikke ut som representanten er kommet så vi vil forstå det sånn at han er på tur så vi venter lite grann
<qq> der kommer representanten og rep s spørsmål ifra representanten Lene Vågslid til justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen og presidenten vil gjøre oppmerksom på at representantene er pliktige til være til stede når spørsmålet skal stilles
<ee> gode president på Notodden så jobbes det med spennende planer for etablering av overgangsboliger i forbindelse med tilbakeføring etter soning
overgangsboliger i Telemark står høyt på prioriteringslista i kapasitetsplanen i melding til Stortinget nummer tolv Utviklingsplan for kapasitet i kriminalomsorgen
justiskomiteen har i budsjettet for totusenogsytten skrevet en positiv merknad om Notodden-modellen og det gode arbeidet som er i gang
så spørsmålet mitt er <ee> hva|1 er status for arbeidet med å etablere flere overgangsboliger
ærede president <qq>
regjeringa jobber med å øke soningskapasiteten i Norge og har <ee> gjort dette gjennom heile regjeringsperioden <qq>
overgangsboligene <ee> er fengsler med lavere sikkerhetsnivå
soning i overgangsbolig kombineres med frigang hvor innsatte på dagtid har sysselsetting i form av enten <ee> arbeid eller utdanning ute i samfunnet
det er gjennomført <ee> kvalitetssikre sikrende konseptvalgutredninger for Østlands-området inklusiv tre Telemark <ee> og for Agder-fylkene
det er først og fremst behov for å utvide kapasitet med høy sikkerhet
i tjuefemten ble det bevilga penger til å etabl <ee> til etablere førtién nye lukka fengselsplasser og til én egen ungdomsenhet med inntil fire plasser
og det er bevilga penger til utvidelse ved u Ullersmo fengsel og ved Indre Østfold fengsel avdeling Eidsberg med henholdsvis nittiseks og åttifem plasser
dette er nødvendig for å erstatte deler av Oslo fengsel som må legges ned
disse plassene står ferdig i l i juni tjuesytten
det er bevilga penger i tjueseksten og tjuesytten til prosjektering av nytt fengsel i Agder med tilsammen tre hundre plasser
vi må se på behovet for fengselsplasser i et nasjonalt perspektiv og ut fra faglige vurderinger
i den sammenheng vil også flere overgangsboliger bli vurdert men som nevnt så er det altså behov for å øke kapasiteten for plasser med høy sikkerhet
regjeringa vil derfor komme tilbake <ee> til prioritering av tiltak bevilgningsbehov og fremdrift i forbindelse med de årlige bubdsjettprosessene
<qq> statsråd Amundsen
<ee> og som <ee> nevnt så vil altså regjeringa komme tilbake til prioritering av tiltak
vi vil komme tilbake til bevilgningsbehov fremdrift <ee> og vil se også selvfølgelig på den modellen i den sammenhengen <ee> som <ee> vi vil komme tilbake til Stortinget på der egna måte med
ærede <ee> president det er klart i forbindelse med de ordinære <ee> budsjettene så vil <ee> vil dette også være berørt
<ee> så er det det å si deler representanten Vågslids syn om at det er et viktig prioritert tiltak og <ee> ta <ee> å legge til rette for tilbakeføring til samf <ee> samfunnet
det er også noe|1 regjeringa har prioritert tatt på alvor <ee> og vi har altså flere <ee> tiltak som skal bidra til nettopp dette
det er bevilga tolv millioner kroner til å etablere tre nye enheter for behandling av <ee> rusproblemer i fengsel i inneværende budsjett for tjuesytten
ordninga skal <ee> gi innsatte rusbehandling i fengsel gode overganger til videre behandling etter løslatelse
så i det hele tatt president så er dette noe|1 regjeringa har tatt på alvor og som vi også gjennom tiltak viser at vi gjennomføringskraft på
da er sak to avslutta
det fører ikke referat dermed er dagens kart ferdigbehandla
forlanger noen ordet før møtet er hevet
da er vi klare
fra representanten Snorre Serigstad Valen foreligger søknad om permisjon i dagene tjuefemte tjuesjette april for å delta Europarådets parlamentariske forsamlings delegasjon i Strasbourg
vararepresentanten Aud Herbjørg Kvalvik foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
Geir Sigbjørn Toskedal
president på vegne av stortingsrepresentant Karin Andersen og meg sjøl vil jeg vil vi|1 sette fram et forslag om andre reaksjonsformer enn utvisning ved brudd på utlendingsloven
representanten Kjell Ingolf Ropstad vil fremsette et representantforslag
på vegne av representantene Rigmor Andersen Eide Hans Fredrik Grøvan Geir Jørgen Bekkevold og meg sjøl så har jeg gleden av å fremme et representantforslag om styrka innsats mot at barn utnyttes i menneskehandel
president på vegne av <ee> Miljøpartiet de Grønne og meg sjøl så vil jeg fremsette et forslag om et løft for norsk sirkulær økonomi gjennom gjenvinning av avfall for næringsaktører og kommuner
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer syttién
Stortinget mottok mandag tolv nei mottok onsdag tolvte april meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsminister Erna Solberg vil møte til muntlig spørretime
Statsministeren er til stede og vi er klare til å starte
og vi starter da med første hovedspørsmål som er fra representanten Jonas Gahr Støre
president arbeid er nøkkelen til så mye i folks liv egen inntekt forsørge våre nærmeste likestilling integrering for å nevne noe
før påske så kom perspektivmeldingen fra regjeringen og den fortalte noe om betydningen av arbeid for Norges videre utvikling
den dokumenterte <ee> hvordan vår framtidige evne til å finansiere velferden i vårt land avhenger av arbeid
det er viktigere enn oljen
vi lever ikke av andres arbeid i vårt land vi lever av hverandres arbeid og bærekraften i vår modell er avhengig at så mange som mulig er jobb
derfor må vi bekjempe ledigheten
men det er noe mer og grunnleggende alvorlig vi må møte i tillegg president enn kampen mot ledigheten alene
andelen folk på jobb går nå ned i Norge og den fortsetter på den kursen
det er sterkt urovekkende president
vi opplever altså at antallet ledige går opp og antallet folk i jobb går ned
før valget i tjuetretten så var Erna Solberg bekymret over alle som stod utenfor arbeidslivet og sa at en ny regjering sitat skulle slippe løs det menneskelige talentet i Norge
president regjeringa har ikke lykkes
i tjuetretten hadde Norge den tredje høyeste sysselsettingsraten blant OECD-landene
vi kunne holde foredrag om det over hele Europa at vi hadde mange jobb
nå er vi på niendeplass og på vei nedover
OECD viser også til at det særlig er menn i sin beste arbeidsalder som nå faller utenfor
deres talent blir altså ikke brukt
så mitt spørsmål president det er hvordan forklarer Solberg at politikken hennes ikke virker når det gjelder å holde folk i jobb
president la meg innledningsvis få lov å si at jeg er helt enig med representanten Gahr Støre i at arbeid er viktig
arbeid er viktig for staten og finansen og for utviklingen av velferden fremover men den også ekstremt viktig for det enkelte mennesket
vi vet nå <ee> veldig mye om hvor viktig arbeid er i sosial sammenheng hvor viktig det er for å få mestringsfølelse opplevelse
derfor er det viktig at flest mulig får være i arbeid at flest mulig har en tilknytning til arbeidslivet
derfor er jeg også bekymret for den utviklingen vi har sett siden totusenogåtte av en fallende sysselsettingsrate
totusenogåtte var et veldig høyt tall
det var på et høyt tall da det gjaldt arbeidsinnvandring annet men <ee> med høy sysselsettingsgrad
men vi har altså sett en jevnt fall i sysselsettingen i Norge siden totusenogåtte
av de som i fjor sommer cirka fire komma seks prosent nedgangen i sysselsettingsrate skjedde tre komma tre prosent under den forrige regjeringen
det er altså ikke noe nytt at dette har skjedd
derfor har også LOs ledere vært veldig tydelig på at helt siden totusenogti totusenogelleve så har vi skapt for få jobber i forhold til antallet personer
derfor er det sånn at dette er en felles utfordring som er viktig for oss alle å ta fatt i
der er både konjunkturspørsmål som er inni dette og det er strukturspørsmål som er inni dette med at sysselsetting skå går ned
men sysselsettingsraten begynte altså falle under den forrige regjeringen og falt med tre komma tre prosent fra toppåret totusenogåtte
strukturendringene er blant annet at det blir eldre befolkning
det betyr at sysselsettingsandelen blir mindre på grunn av at det er flere eldre i den delen vi regner det ut ifra fra
men jeg er enig at vi er nødt å gjøre mye for å snu dette i årene fremover
president her var det iallfall ingenting om hva statsministeren mener det er viktig å gjøre
jeg er enig at det er et felles problem for hele samfunnet rammes
jeg tror partene i arbeidslivet er viktig her men det er nå statsministeren som i disse fire årene sitter med ansvaret
og hun sa at dette var en hovedsak for henne i tjuetretten
utviklingen har fortsatt i negativ retning
og jeg mener at det er viktige ting å gjøre her av kjente virkemidler men det er også behov for å gå nye veier
for hva er det som skjer når unge menn i tredve|tretti-årene tjue opptil tjue prosent av dem står utenfor arbeid
eller har det noe om kunnskap kvalifikasjoner det har noe om kunnskap til å forstå det teknologiske skiftet <ee> koblingen mellom utdanningsinstitusjonene våre og arbeidslivet en lang rekke virkemidler
og det har noe med det som også skjer med useriøse tilstander i deler av arbeidslivet vårt som gjør at en del mennesker vender seg bort fra <ee> arbeidsmarkedet
president <ee> representanten Gahr Støre tar fullstendig feil når han sier at regjeringen ikke har noe politikk for dette
vi har hatt politikk fra dette fra dag én når vi kom inn i regjeringskontorene
vi har doblet bevilgningene til Kompetansepluss som er altså de tiltakene som bidrar til at folk i arbeidslivet får styrket sine sin kompetanse sånn at de kan forbli i arbeidslivet nettopp for å sikre at når de store teknologiske endringene kommer ja så står folk mer rustet i forhold til det
vi har endret på mange av arbeidsmarkedstiltakene
vi bruker lønnstilskudd mere
vi har gjort mye på endringene på strukturtiltak
og det er en interessant forskjell i den endringen på utmelding som skjedde av arbeidsmarkedet under den rød-grønne regjeringen og den som har skjedd nå
utmeldingen av arbeidsmarkedet under den rød-grønne regjeringen skjedde mot helserelaterte ytelser
flere og flere som gikk over på den typen ordninger
under denne regjeringen så har nok noen flere trukket seg tilbake blant annet er det flere ungdom som ikke har deltidsjobb når de studerer
de er fulltidsstuderende fordi det vanskelige arbeidsmarkedet
det er derfor viktig å være klar over hva som er konjunkturrelatert og hva som er strukturrelatert
vi er nødt å gripe fatt i begge deler <INAUDIBLE> nå ned
da åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra Dag Terje Andersen
og særlig all for ungdom så har altså uføregraden i løpet av de siste to åra øka med trettisju prosent
og så står statsministeren her og sier at andelen som går på helserelaterte ytelser går <ee> ned
men det er altså sånn at antallet som går på jobb hver dag går ned og det er første gang på veldig lang tid i fjor altså elleve tusen færre som går på jobb hver dag
andelen ikke bare andelen går ned men antall folk på jobb går ned
er statsminister enig at det er ei svær utfordring for det norske samfunnet som vi snart må ta tak i
president vi har tatt tak i dette fra dag én men vi har vært igjennom en voldsom konjunkturendring
og Arbeiderpartiet fører nå konsekvent en politikk som later som om at vi ikke har hatt det største oljeprissjokket mot norsk økonomi og at det ville hatt en betydning
selvfølgelig har det en betydning når vi mister femti tusen jobber i oljerelaterte områder
derfor har vi en konturdu konjunkturutfordring og så har vi en strukturutfordring
og når gjelder de tallene på helserelaterte så skal jeg få lov å sende de over til representanten Andersen siden han ikke tror på statsministeren når hun sier det fra taler Stortingets talerstol men det er altså slik at det som skjer nå er at det er flere som har trukket seg ut
og vi må ha bedre tall på å vite det hvis vi skal gripe an men vi har altså økt Kompetansepluss
vi har økt lønnstilskuddordningene
vi har lagt om ungdomssatsingen sånn at vi har en mer målrettet ungdomssatsing
vi har en lang liste over tiltak vi har gjort nettopp for å gripe fatt i de som står svakest i arbeidsmarkedet sånn at ikke en konjunkturendring blir til en varig utmelding s av arbeidsmarkedet slik som vi har sett under tidligere ledighetsperioder når Arbeiderpartiet har styrt
da har man vært utenfor arbeidsmarkedet i varig etterpå
denne regjeringen har en aktiv politikk for å forhindre det
neste tilleggsspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad deretter Per Olaf Lundteigen
gode president vi|1 er flere partier som kan understreke at arbeid er viktig og tross alt det viktigste au når en sammenligner med for eksempel oljeinntektene så mange tenker er ekstremt viktig så er jo humankapitalen mye viktigere
og for KrF så har det vært viktig i denne perioden å satse tidlig innsats
vi|1 har vært opptatt av gründertilskudd av såkornkapital for å starte nye bedrifter men ikke minst au kunne gjøre noe med å trygge de arbeidsplassene som er der
mitt poeng er iallfall at dette herre er et bredt spekter av tiltak som er viktige for å kunne få sysselsettinga opp igjen
<ee> og nå stend|står vi jo på <ee> randen av denne perioden og på vei inn i en ny og statsministeren gjeng|går til valg <ee> og s er heilt sikker på at dette blir et av de viktigste tiltakene
og derfor utfordrer jeg statsministeren hva er det viktigste hun vil gjøre for å øke sysselsettinga når hun nå stend|står foran en ny periode
president <ee> jeg er enig i at det er to til to sett med tiltak som må til for å løse denne utfordringen
og det ene går på konjunkturrelaterte tiltak og det andre går på strukturtiltak
altså det ene går på tiltak som investerer i at vi skaper flere jobber
det har regjeringen sammen med <ee> KrF og Venstre på Stortinget gjort mye for
mye for gründerskap for næringsrettet virksomhet for bedre skattemessige rammebetingelser som gjør også at vi ser at nå kommer det flere jobber i privat sektor
vi ser at der er økte investeringer i industrien
der er mange positive tegn og ledigheten går heldigvis ned for øyeblikket
den andre delen er å sørge for at mennesker det investeres i mennesker
og det gjør vi gjennom en rekke omlegginger som vi har gjort av arbeidsmarkedstiltak
arbeidsplikt for unge sosialhjelpsmottakere er for eksempel en måte å hindre at man går inn i en sfære hvor det å være utenfor arbeidsmarkedet gjør at du er faktisk blir ufør etter hvert fordi du <ee> mister din egen evne og selvtillit til å gjøre det
vi har gjort det jeg sa på Kompetansepluss
og det er viktig å si at vi må ha sett på begge disse tiltakene
vi må både skape jobber men vi må styrke enkeltmennesket gjennom utdanning gjennom å følge de opp hvis de detter ut og gjennom bedre satsing på psykisk helse
neste tilleggsspørsmål er fra Per Olaf Lundteigen deretter Pål Farstad
president det er et faktum at yrkesdeltakelsen synker og det svekker folks <ee> mulighet til å stå på egne bein økonomisk
det svekker vår evne til å finansiere våre kollektive velferdsordninger
og personer fra nye EU-land i Sentral- og Øst-Europa utgjør i dag over to hundre tusen personer og har stått for hovedtyngde av sysselsettingsveksten i Norge sia totusenogåtte
sysselsettingsraten i den øvrige befolkningen har blitt svakt redusert
Norge er i dag i en situasjon hvor tilbudet av arbeidskraft er større enn etterspørselen av arbeidskraft og flere trekker seg dermed ut av arbeidslivet
president ja det fullt mulig å øke yrkesdeltakelsen selv om vi har <ee> har er en del av den frie bevegelsen av arbeidskraft innenfor <ee> EU-land men det dreier seg om at vi må sørge for at folk er kvalifisert for de jobbene som er ledige
og det vi ser nå er at de som har størst utfordringer i arbeidsmarkedet det er unge menn men med lav formalkompetanse
derfor er det vi har lagt mye vekt på å sørge for at vi kan ha påfyll på formalkompetansen
det er derfor så mye av arbeidsmarkedstiltakene våre er rettet inn mot nettopp den ungdomsgruppen som du ser trenger påfyll av kompetanse og derfor vi har blant annet laget en ny ungdomssatsing som vi har rullet ut først i de fem fylkene som vært størst opptatt av det
men det er viktig å si vi må gjøre to ting vi må skape flere jobber men vi må samtidig sørge for at mennesker blir kvalifisert til jobbene som skapes og det krever mer kompetanse fremover
neste tilleggsspørsmål er fra Pål Farstad deretter Audun Lysbakken
president et av de mest alarmerende utviklingstrekka er at det er en økende andel menn i aldersgruppa femogtjue|tjuefem til femogfemti|femtifem år som faller ut av arbeidslivet som statsministeren også har vært inne på her
en av hovedgrunnene til dette er åpenbart at det er en del arbeidsplasser som tidligere sysselsatte denne gruppa som raskt raskt fases ut
<ee> vår felles utfordring er å skape nye arbeidsplasser og nye muligheter for de
en slik mulighet bør etter Venstre sitt syn være å gjøre det enklere å starte for seg sjøl
problemet er at det for mange oppleves som for kronglete for usikkerhet å gjøre nettopp det
i de siste ukene har Venstre fremma en rekke forslag i Stortinget om forbedringer for sjølvstendig næringsdrivende
det gjelder forenkling skatteregler og et bedre sosialt sikkerhetsnett
og spørsmålet er er statsministeren enig i at det på alle måter er fornuftig å legge til rette for at flere kan starte egen virksomhet og at k og kan Venstre regne med regjeringa si støtte for det
president vi er helt enig i at vi skal <ee> at det er viktig at flere starter egen bedrift
at flere blir selvstendig næringsdrivende er ikke et mål i seg selv fordi at jeg tror det med Norge mest av alt trenger er flere nye ideer som skaper vekstbedrifter som sysselsetter flere altså som ikke bare en enmannsbedrift men som er en større bedrift
det er kanskje der vårt største hull er at vi ikke har nok vekstbedrifter i de nye områdene
men når det gjelder spørsmål om de som går ut av arbeidslivet mellom femogtyve|tjuefem og femogfemti|femtifem er menn om svaret der er å skape sin egen bedrift så er ikke jeg sikker på at det er målrettet og treffer det
det er bra for norsk økonomi at det er flere som som gjør det men der tror jeg faktisk at vi må se i øynene at det er en blanding av <ee> av enkeltfaktorer knyttet til stø psykisk helse knyttet til kompetansebehovene og kompetanseutfordringene de har
når jobben forandrer seg så klarer de ikke å henge med i den jobbendringen eller hvis deres bedrift legges ned så har de ikke <ee> har de ikke kvalifikasjonene til andre bedrifter
derfor er det viktig at vi gjør de tiltakene som reddet både vårt arbeidsmarkedstiltak systemer for å gjøre noe med kompetansepåfyll når du er voksen
president <ee> jo lenger ut i perioden vi kommer <ee> desto flinkere blir statsministeren til å skylde på alle andre
det er hvert fall ett område formkurven <ee> går oppover på
<ee> det burde jo være motsatt selvfølgelig fordi <ee> jo lengre tid Erna Solberg har vært statsminister desto større ansvar har hun faktisk for den virkeligheten hun er satt til å styre over men det er underlig at det skal være så vanskelig å erkjenne
det er nær sammenheng mellom den økende ulikheten i makt og rikdom i vårt land <ee> og <ee> at altfor mange blir stående på sidelinjen i <ee> <ee> arbeidslivet
og jeg lurer på om sikkerheten rundt de negative effektene av skatteøkninger betyr at Erna Solberg nå kan dokumentere positiv effekt for sysselsettingen av den reduserte formuesskatten eller om det fortsatt bare er tidenes dyreste slag i luften
men skal vi ha en analyse og ha gode mål rett rettede tiltak så må vi vite at faktisk hva som er bakgrunnen og hva som er årsaken og hva som er bildet knyttet til dette
og da er det viktig å si at selv i en periode før oljeprisfallet ja før den største konjunkturendringen denne re de vi har opplevd på lang lang tid i Norge ja så falt sysselsettingsraten i Norge fordi vi ikke hadde gode nok målrettede tiltak
og det er nettopp det å forstå at her trengs det kraftigere strukturtiltak kompetansetiltak og forståelse av det
når det gjelder skattelettelser så mener jeg når vi trenger både å skape nye jobber og når vi skal sørge for kompetanse og og løftet av folk som trenger endringer så vil skatt være feil svar
hvis vi skal øke den særskilte beskatningen av norskeide arbeidsplasser så blir det færre arbeidsplasser enkelt og greit
da går vi videre på hovedspørsmål og neste hovedspørsmål er fra Knut Arild Hareide
<ee> president det er sikkert da vi tiltrådte så startet vi arbeidet med å jobbe med objektsikring og hvilken utfordringer det var
de utfordringene vi da så for oss var noe annerledes enn de som Riksrevisjonen har undersøkt
først og fremst så var det at vi så at det var for få sivile objekter som ble innrapportert at det var for dårlig samarbeid
derfor gjorde vi endringer i to trinn
det ene var <ee> endringer i sikkerhetsloven som ble vedtatt i Stortinget i fjor
så nedsatte vi Traavik-utvalget som har laget forslag til en helt ny sikkerhetslov som også gjør <ee> klarere hva slags objekter og i sivil sektor som skal innrapporteres og hvilke krav som <ee> som settes til hva den innrapporteringen vil være
vi var kjent med noen utfordringer <ee> i form av at justisminister og forsvarsminister var kjent med noen utfordringer men regjeringen som sådan var ikke kjent med bildet av totalutfordringene
men enkeltområder er jo sånn at vi også behandler de i regjeringens sikkerhetsutvalg
det gjelder særlig myndighetsorganene sin sikkerhet <ee> altså regjeringskvartal storting andre områder som da gjennomgås og og og gjøres i <ee> for å være sikker på de områdene
derfor blir det også innsatt store <ee> tiltak <ee> våren totu altså våren totusenogseksten og høsten totusenogseksten for å komme i kraft med å gjennomføre de tiltakene som ikke var gjort
president det er jo ikke slik at det har manglet på kritikk i denne saken og kritikken til Riksrevisjonen jo kjent
kritikken til Riksrevisjonen er kjent og <ee> betydelig dokumentert i alle landets aviser rundt denne saken
så er jo ikke sånn at regjeringen har klart å unngå noen ubehageligheter med det men det er heller ikke det som er bakgrunnen for det
så jeg respekterer også sikkerhetslovens bestemmelser og det er at det er angjeldende myndighet og her er det Forsvarsdepartementet som har ansvar for å vurdere hva som s er gradert materiale og hva som ikke er gradert materiale
og de har gjort en tydelig faglig vurdering på at dette er gradert materiale <ee> som de mener at ikke kan offentliggjøres slik som Riksrevisjonen har gjort
<ee> det gjør ikke vi en annen vurdering av fra resten av regjeringen
da måtte vi hatt egen regjeringskonfera altså egen <ee> statsråd og <ee> og det ville vært <ee> etter min mening helt urimelig mistillit til Forsvarsdepartementets vurdering av disse spørsmålene
<ee> vi mener at sikkerhetsloven har vi nettopp for at vi ikke skal politisere disse spørsmålene selv om jeg ser at det har blitt litt av diskusjonen rundt det
det åpnes for tilleggsspørsmål og første tilleggsspørsmål er fra rin Line Henriette Hjemdal deretter Jette F. Christensen
takk <INAUDIBLE>
som politiker er det vårt ansvar å sørge for trygghet og sikkerhet for innbyggerne
da er sikring av kritiske objekter i samfunnet helt sentralt
en av hovedpunktene som påpekes i Riksrevisjonens rapport er manglende koordinering mellom politiet og Forsvaret
Riksrevisor bruker betegnelsen alvorlige svakheter om samarbeidet mellom disse to etatene president
president for det første så er det slik at regjeringen har jobbet mye med å jobbe med spørsmålet knyttet til samarbeid mellom politi og forsvar generelt
og vi mener at det er betydelig forbedret i beredskapssammenheng
det som er viktig er jo at vi har tilsynsorganer på disse områdene som bør ha mulighet og fullmakt til å gå inn og se på hvordan samarbeidet faktisk fungerer og gi anbefalinger
i tillegg er det selvfølgelig også statsråder og regjeringens ansvar å følge opp at vi får til gode samarbeidsforhold mellom disse områdene
og når Riksrevisjonen har dokumentert det så betyr det at det legger stor vekt fra regjeringen på at vi må sørge for at de funnene Riksrevisjonen har rettes opp i så raskt som mulig
neste tilleggsspørsmål er fra Jette F. Christensen deretter Per Olaf Lundteigen
president dette er ikke et hemmelig regjeringsdokument som Stortinget vil nedgradere men det er et dokument ifra Stortingets kontrollorgan som Riksrevisjonen vil offentligjøre sjøl men som blir stoppa av regjeringen
det er en veldig underlig situasjon all den tid mye av dette her allerede har stått i avisen
Stortinget kan ikke diskutere hvorfor Stortingets vilje ikke er fulgt opp
meiner statsministeren at riksrevisor er uansvarlig
meiner ikke statsministeren at det ville vært til det beste at Stortinget kunne diskutere hvorfor det har gått så seint og hvorfor ikke Stortingets vilje etter toogtjuende|tjueandre juli har blitt oppfylt
all den tid så mye av dette her er ute allerede kan vi|1 ikke få lov til å diskutere dette her åpent i Stortinget
president all informasjon ligger i Stortinget
hele den graderte rapporten som ingen foreslår skal avgraderes ligger Stortinget til kontroll- og konstitusjonskomiteens arbeid
der er ingenting i denne saken som hindrer Stortinget til å gå inn i dybden til å se på hva som har skjedd til å gå inn i detaljene
foreløpig har noen valgt å gjøre dette til et spørsmål bare om at vi følger sikkerhetsloven og graderingen
det er fullt mulig å gå inn i alle spørsmålene langt nedover det for å gjøre jobben som Stortinget er satt til for å kontrollere regjeringen
det må være helt klart
det er ingen som hindrer Stortinget i å gå detaljert inn med detaljerte spørsmål men det kan altså ikke være i det åpne rom for det vil svekke vår sikkerhet
og da er det det organet som eier informasjonen og det er det regjeringen følger opp
neste tilleggsspørsmål er fra Per Olaf Lundteigen deretter Snorre Serigstad Valen
president beredskap blir <ee> viktigere og det står ikke bra til
det veit vi som sitter i kontrollkomiteen
men Riksrevisjonens rapport om objektsikring den er konfidensiell og regjeringa vil ikke avgradere det
sånn at Stortinget plenum kjenner derfor ikke realiteten i svikten av objektsikringa
det gjelder militære nøkkelobjekter som er viktige og det gjelder ikke minst sivile nøkkelobjekter knytta til elektrisitet kommunikasjonsforhold som er helt avgjørende for at samfunnet skal fungere
Senterpartiet mener at vi må øke tryggheten til folk og nøkkelobjektene må sikres
president jeg er helt enig i representantens pos eller <ee> postulat om at viktige objekter skal sikres
og det er grunnen til at vi blant annet har <ee> laget en ny forslag til en ny sikkerhetslov som kommer til Stortinget for å sikre at vi får til gode sikringsmetoder også i sivil sektor på objekter som er viktig
sikring kan skje på flere måter
det kan skje mellom fysisk sikring gjennom heimevernsstyrker som skal være der en krise og konflikt men kanskje den aller viktigste sikringen i et nytt og sårbart samfunn er at vi sikrer det igjennom å ha god cybersikkerhet
det er der mange av truslene i dag dukker opp
du må altså gjøre et robust nok system til at det kan holde i en krise eller en konflikt og sørge for at der ikke er cybersårbarheter som vi har sett i andre land knyttet til det
neste tilleggsspørsmål er fra Snorre Serigstad Valen
ja president i tjuetretten så kunne vi høre fra Høyre at Norge ville vært et tryggere land med Erna Solberg som statsminister
<ee> Høyre meldte at sitat operasjonssentralen hadde vært bedre rusta bemanninga hadde vært bedre og helikopteret hadde vært tidligere i lufta
statsministeren eller den påtroppende sa sjøl ledelse er en viktig del av konklusjonen i Gjørv-rapporten og fulgte opp med å si jeg merker meg at tjueandre-juli-rapporten var en knusende rapport på hvordan det norske samfunnet blir styrt
nå står den samme statsministeren på Stortingets talerstol og sier at regjeringa har gjort en for dårlig jobb
og kontrasten kunne jo ikke vært større president
så jeg lurer på om statsministeren har lyst å reflektere litt over kontrasten mellom egen skråsikkerhet i tjuetretten og den statsministeren vi ser i dag som ikke engang vil la et åpent storting diskutere saken i sin fulle bredde
president på ett område så sier jeg og jeg tror faktisk at vi alltid må være innrømme at beredskapen kan bli bedre på områder
<ee> på et område har vi da ikke gjort en god nok jobb og det syns jeg det er ærlig å innrømme at vi har burde ha kommet lenger på objektssikring
men vi har gjort veldig mange av de store grepene som gjør at vi er bedre rustet til også objektsikring fremover
en av de konfliktene som har under forrige regjering og som var i begynnelsen av vår regjering var jo nettopp hvilke sivile områder skal inn under dette og hvilke krav stiller det hvis du kommer inn under sikkerhetsloven
derfor kommer der en ny sikkerhetslov og som er viktig for å sørge for at vi i fremtiden også har en bredere objektsikring og en bedre sikring av vi vitale institusjoner for fremtiden
på det andre området så vil jeg si at jeg står for at Norge er et tryggere land i dag enn det var totusenogelleve
det sa jeg at både den forrige regjeringen har bidratt til denne regjeringen har bidratt til
vi har i dag helikopterkapasitet som gjør at man også kan for eksempel skyte altså det er en mulighet for å gjøre det
vi har gjort den opptreningen skal til
vi har bedre helikopterberedskap
vi har et <ee> gjort <ee> fulgt opp nesten alle punktene fra den komi det arbeidet som var gjort i Gjørv-kommisjonen og den særskilte gruo komiteen som var på Stortinget
og neste hovedspørsmål er fra Marit Arnstad
president gjennom rovviltforlik i totusenogfire og totusenogelleve så har Stortinget lagt klare føringer for rovviltpolitikken
de har bidratt til å dempe konfliktnivået i rovviltpolitikken
i fjor sommer gjorde Stortinget vedtak om bestandsmål for ulv et bredt forlik
og heldig er den mindretallsregjering som får et så bredt flertall bak en så vanskelig sak
desto sørgeligere er det jo å sjå|se at regjeringa og regjeringa aleine i tida etterpå har håndtert det herre på en sånn måte at det har skapt stor usikkerhet og sinne
konfliktnivået om ulvepolitikken har aldri vært|1 høyere enn i dag
Klima- og miljøverndepartementets nei til lisensfelling av ulv innebar et brudd med Stortingets vedtak om bestandsmål
måten det her <INAUDIBLE> gjennomført på stille spørsmålstegn ved om regjeringa har overholdt opplysningsplikten sin overfor Stortinget
det at en trenerte saken til siste arbeidsdag før jul betydde at vinterens lisensfelling av ulv ikke kunne gjennomføres i tråd med Stortingets vedtak og resultatet er at ulvebestanden er økende og langt over det bestandsmålet som Stortinget har satt
det er på mange måter sånn at regjeringa har satt til side Stortingets ulveforlik
og at det skaper sterke reaksjoner hos at folk og i Stortinget er jo ikke rart
gjennom sin opptreden har regjeringa bidratt til å øke konfliktnivået øke utryggheten for dem som bor i ulvesona uklarhet om de vedtakene Stortinget har gjort og usikkerhet om hva som faktisk vil skje i tida framover
det er godt gjort løpet av et halvt år
folk føler at dem ikke blir lytta til og at deres|1 standpunkt ikke har noe verdi for regjering og statsforvaltning til tross for at Stortinget har gjort et vedtak i den her saken
mitt spørsmål er om regjeringa står bak det bestandsmålet som Stortinget vedtok i fjor sommer
og hva meiner statsministeren egentlig om regjeringas oppfølging av det klare vedtaket som Stortinget gjorde i juni i fjor
president det er slik at etter Stortingets vedtak i fjor så har <ee> <ee> har <ee> det gitt blitt gitt fellingstillatelse på tjue ulv i denne sesongen
tretten ulver er belastet den kvoten
det er altså tatt ut betydelig mengde ulv i løpet av dette året
<ee> det vi mener <ee> er
og i tillegg så er det altså det har vært toogseksti|sekstito klagesaker og det er bare seks av de som er blitt omgjort av regjeringen
<ee> det er altså ikke slik at regjeringen ikke har tatt ut ulv vi har <ee> eller bidra til det
det har vi absolutt gjort
det er ikke slik at et flertall i Stortinget bare kan overprøve
da må det fattes vedtak i form av lov for å gjøre endringer i den lø praksisen som er
nå forstår jeg at Stortinget sluttfører arbeidet med den lovendringen som regjeringen har foreslått og lår lager eventuelle nye lovarbeider
nå må vi se på resultatet som kommer ut av det
<ee> jeg
<ee> regjeringen støtter jo et bestandsmål og har vært enig i at bestandsmålet skal være slik som Stortinget har
men vi kan ikke gå utover det som er lovgrunnlaget som regjering selv om der er plenumsvedtak i Stortinget bak det
president <ee> det herre er jo en videreføring av det også klima- og miljøministeren har sagt i Stortinget tidligere
det forhindrer jo ikke at det er svært mange også i Stortinget som meiner at de vedtak Stortinget har gjort er innafor det lovgrunnlag som trengs og at det er respekten for vedtaket og oppfølginga som synes å være regjeringas store problem
da klima- og miljøministeren redegjorde for stor i stor for stor i Stortinget om ulvesaken i januar så fikk han beskjed om å endre lovtolkinga og forskriften sånn at det ble tilpasset Stortingets vedtak
hans <ee> fikk en frist til tiende mars til å legge fram en sak for Stortinget om hvordan|1 Stortingets vedtak skulle følges opp
statsrådens svar har vært|1 et forslag om å endre naturmangfoldloven gjennom et nytt annet ledd i paragraf atten og statsråden sier at det er hans forslag til løsning på konflikten som har bygd seg opp mellom regjering og storting i her saken her
hvordan|1 ser statsministeren på den endringen av naturmangfoldloven som regjeringa har lagt fram for Stortinget
meiner hun at den er egna til å dempe konfliktnivået i rovviltpolitikken og til å oppfylle Stortingets vedtak i den her saken
president det må alltid gjøres juridiske enkeltvurderinger av saker og vedtak
og det vil det jo også måtte gjort av det forslaget som vi hadde lagt frem for som vi la frem for Stortinget
det skadepotensialet er lite i ulvesonen fordi at der er lite <ee> lite sau <ee> og den sauen som er er stort sett <ee> forvaltet på en annen måte enn i andre områder i Norge som en konsekvens
og jeg skjønner at det oppleves veldig vanskelig for folk som bor der at fordi de har tilpasset seg så må de leve med enda mer ulv
derfor er det jo nettopp det å kunne ta inn større og bredere samfunnsmessige <ee> forhold <ee> som at belastningen blir for stor i ulvesonen av å ha mange ulv i det området som har vært viktig grunnlag for den forslaget regjeringen hadde
det mener jeg ville gjort det mulig å forvalte i ulvesonen på en annen måte
og første tilleggsspørsmål er fra Trygve Slagsvold Vedum deretter Terje Aasland
president <ee> statsminister Erna Solberg har latt toppbyråkratene og Høyre-statsråd Helgesen styre ulvepolitikken
folk som har blitt berørt er i opprør
de folkevalgte regionale rovviltnemndene har trekt|trukket seg
Stortingets vilje har ikke blitt fulgt opp
så mitt spørsmål til statsministeren president er har statsministeren tillit til det arbeidet statsråd Helgesen har gjort denne saken
president jeg har tillit til det arbeidet statsråd Helgesen har gjort i dette området
vi har gått grundig også fra min side gjennom <ee> de det lovgrunnlaget som er og de uttalelsene som er
og det er slik at regjeringen må gjøre en avveining også i denne typen klagesaksbehandling av forholdet til norsk lov
neste tilleggsspørsmål fra Terje Aasland deretter Rigmor Andersen Eide
president når Arbeiderpartiet i juni i fjor valgte å inngå i et bredt forlik om ulveforvaltningen i Norge så var hensikten å dempe konflikt
det er en <ee> etter vår mening president en håpløs situasjon å leve med
regjeringen har skyvd|skjøvet jussen foran seg og unnskyldt seg med det
så har regjeringen fremmet en sak for Stortinget om endringer i naturmangfoldloven hvor en <ee> mener det er grunnlaget
president <ee> jeg kjenner ikke og kan ikke kommentere en en innstilling som Stortinget ennå ikke har avgitt
den må jo selvfølgelig vi <ee> <ee> få sett og lest
og den ikke offentlig og det er utenfor kutyme å kommentere det før den faktisk er offentlig
det jeg kan kommentere er det vi har ment
vi har ment at det trengs et sterkere grunnlag for å kunne legge inn andre forhold enn spørsmålet om skadepotensialet på dyr
<ee> det gjorde vi med en lovendring
det er mulig at det er mulig å gjøre det på andre måter
vi skal selvfølgelig følge opp Stortingets vedtak
vi har hjemmel til å ta ut skadedyr men ikke hjemmel på lisensjakt
neste tilleggsspørsmål er fra Rigmor Andersen Eide deretter Ola Elvestuen
og her er vi nå i forkant av beitesesongen
for om kort tid så starter beitesesongen i store deler av landet
og spørsmålet mitt til statsministeren blir da kjenner statsminister seg trygg på at forvaltninga både den formelle og operative delen har vilje og kapasitet til effektivt å følge opp dette
president regjeringen har understreket overfor forvaltningen at vi skal ha en lav terskel for å ta ut skadedyr <ee> og at vi skal ha en hurtig saksbehandling på disse sakene
<ee> det er viktig for regjeringen
vi har også fått kritikk for at vi gjør det for raskt <INAUDIBLE> enkelte ganger <ee> blant annet knyttet til <ee> uttak av <ee> av bjørn som har gjorde skade i fjor
<ee> men det er altså slik at vi har lav terskel for det
vi mener at skadedyr skal tas ut
ja president jeg er godt fornøyd med hvordan statsministeren svarer på lovfortolkning omkring hvordan vi må følge opp Bernkonvensjonen og naturmangfoldloven også at lovfortolkningen jo må gå foran det som er enkeltvedtak i Stortinget
<ee> i henhold til Rovdata så har omtrent samme ulvebestanden i år som det det var i fjor
det er <ee> toogfemti|femtito helnorske ulv ni færre enn i fjor riktignok <ee> først og fremst fordi Slettås-flokken regnes som grenseflokk i år
det er så langt påvist fire helnorske valpekull seks i grenserevir altså sju totalt to færre enn i fjor
<ee> men så skal man ta på alvor den bekymringen som er og de de utfordringene som er i området hvor det jo er <ee> ulv og etablerte ulveflokker
<ee> og det er flere måter å komme med konfliktdempende tiltak
så mitt spørsmål til statsråden blir er <ee> er statsministeren villig til å se på konfliktene tiltak i kommuner med ulverevir for eksempel at dere har en også en økonomisk kompensasjon og støtte inn i <INAUDIBLE>
president det er blant tiltakene vi <ee> nå har til vurdering <ee> å se på hvilke andre typer konfliktdempende tiltak vi kan ha <ee> der hvor der er <ee> belastninger for lokalbefolkningen av at de har påtatt satt seg
og det syns jeg vi skal <ee> være veldig tydelig på at det er et område av Norge som i dag påtar seg og <ee> være forvaltere av vårt ansvar på Bernkonvensjonen når det gjelder ulv
de får får da en større <ee> noen vil kalle det naturopplevelse men for de oppleves det nok for veldig mange en også en større belastning i sitt <ee> i sitt nærområde en større usikkerhet
<ee> og det er naturlig å se på muligheter for å kompensere og finne løsninger for det
det som er vanskelig er å finne finne ordentlige kompensasjonsformer som går utover <ee> spørsmålet om <ee> erstatning for for dyr
<ee> så er det sånn at <ee> det er viktig å si dagens rettstilstand er gitt av det som er tidligere arbeid
nå har Stortinget til behandling en sak
<ee> når de er ferdig med den behandlingen så vil jo det også kunne være grunnlag for en ny rettstilstand