scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
demenssykdommer er derfor en stor utfordring både for kommunene og for spesialisthelsetjenesten
Demensplan 2020 som er regjeringas plan er regjeringas plan for et mer demensvennlig samfunn
Demensplanen er viktig grunnlag for arbeidet med å skape Leve hele livet den reformen som jeg nå har omtalt flere ganger
og jeg vil snart komme tilbake til dette i en egen melding på Stortinget
det er et godt utgangspunkt
da blir <ee> resten et spørsmål om <ee> prioritering og å gjøre de riktige tinga
og når en etter å sekstisju år da <ee> og når en når en er kommunen <ee> etter at folk blir sjuogseksti|sekstisju år da får vi|1 mottar vesentlig mindre støtte fra staten så er klart at da utgjør dette en stor utfordring
og er ikke sta er statsråden òg bekymre for at kommunene her får utfordringer som varierer veldig kan variere veldig mye ut ifra ja jeg sier tilfeldigheter hvor mange det er i den <INAUDIBLE>
ja president det er det er ei utfordring og men så tenker jeg vi skal tenke litt alternativt også
for samfunnet sånn som vi kjenner det nå det endrer seg og det går fort ikke bare at vi får så mange flere eldre som skal inn i samme sektor men også at vi får komplekse sammensatte sykdomsdiagnoser <ee> som vi må ivareta ute i kommunene
så <ee> det å åpne opp i større grad også for at flere yrkesgrupper kan inn i helse- og omsorgssektoren i kommunene er også viktig
vi må rive ned silotenkninga
vi må tenke bredt
og vi ser jo au når jeg har reist rundt nå en del av disse ukene så ser vi jo at kommunene og det vet kommunene veldig godt <ee> at de vil bli pålagt et dagtilbud for demente fra tjuetjue
og der ligger jo allerede i dag og har gjort det i flere år et tilskudd som kommunene kan søke på for å få til dette dagtilbudet
det er det ikke alle kommunene som har brukt og benytta seg av og det er jo et spørsmål som vi tverrpolitisk må spørre oss
hvorfor er ikke kommunene på banen og sikrer at de får tilskudd nå som der fremdeles ligger tilskudd <ee> nå i tjueatten
<ee> president gode dagtilbud for demente kan jo være òg å ha en forebyggende effekt og er veldig viktig for livskvaliteten
er statsråden nå egentlig glad for at <ee> Stortinget har <ee> bedt regjeringa om å sørge for at tilskuddet til slike plasser ute i kommunene skal økes fra <ee> det statlige tilskuddet fra tredve|tretti til femti prosent
også igjen til slutt òg <ee> veldig mye handler om penger
nå har jo kommunene fått vesentlig tilskudd over de siste årene over rammen
også er det sånn at lokaldemokratiet er jo lagt opp til at kommunene faktisk sjøl må kjenne på hvor de ønsker å sette inn støtet
og vi er også veldig klar over at mange kommuner der ute det er ikke alltid at de prioriterer rett når midlene skal fordeles når budsjettene skal gjøres opp i desember <ee> hvert år
og det kjenner jeg sjøl veldig godt rep <ee> president som kommunepolitiker igjennom nesten seksten år at det er krevende tidvis
så er det sånn at i den reformen jeg legger fram så ser vi jo at alternativene i forhold til både avlastning i forhold til det de pårørende som gjør et utmerka innsats og som også blir veldig slitne så er det viktig å ha avlastning på plass
det er også viktig også se på alternativ både musikkterapi sanseterapi og så videre som vi ser er en sånn litt alternativ form men som gjør at demente faktisk kan klare det bedre
også ser vi at det er også viktig for demente å kunne bo lengst mulig hjemme og det gjør vi jo også veldig mye på
tilrettelegger for at f langt flere kan bo hjemme med de rette virkemidlene
neste spørsmål er fra representanten Anette Trettebergstuen til eldre- og folkehelseministeren
spørsmålet er overført til kulturministeren som rette vedkommende men vil likevel bli besvart av eldre- og folkehelseministeren på vegne av kulturministeren
og spørsmålet tas da også opp av representanten Trond Giske
Giske vær så god
president fra én <ee> vikar til en annen <ee> tillater jeg meg å stille følgende spørsmål til eldre- og folkehelseministeren
for mange eldre er frivilligsentralen både blitt et uformelt treffsted et sted der man kan få praktisk hjelp men også et sted den enkelte kan bidra med sin arbeidsinnsats og kunnskap
til tross for utallige advarsler overførte regjeringa bevilgningene til rammetilskuddet i tjuesytten og nå er resultatet tydeliggjort i redusert støtte ifølge undersøkelser fra Norges Frivillighetssentraler
vil <ee> <INAUDIBLE> <ee> statsråden bidra til at sentralene igjen får sin rettmessige plass i statsbudsjettet
ja president beslutninga om å overføre ansvaret for frivillighetssentralene fra stat til kommune ble jo tatt av et flertall på Stortinget etter innstilling fra kommunal- og forvaltningskomiteen
i tråd med komiteens innstilling blei det da lagt opp til en overgangsperiode på fire år altså fra tjuesytten til tjuetjue hvor tildeling til kommunene med frivillighetssentraler inngår som særskilt tildelt rammetilskuddsmidler år for år
i tjuesytten så bevilga Stortinget et rekordstort beløp til frivillighetssentraler med en økning på tjue millioner
den enkelte kommune mottok en økning som tilsvarte da syvogførti|førtisyv tusen kroner per sentral i snitt
i tillegg ble det de ble det i tjuesytten etablert atten nye frivillighetssentraler i sytten kommuner
i tjueatten er bevilgningene økt med ytterligere tjue millioner kroner
regjeringa har to år på rad bidratt til den største økninga av midler til frivillighetssentraler noensinne
dette gir en mulighet til å styrke det tilbudet som frivillighetssentralene gir
etter kun femten måneder med en overgangsperiode er det for tidlig å konkludere om hvordan innføring av eller overføring av ansvaret for frivillighetssentralene fra stat til kommune har gått
at enkelte kommuner og frivillighetssentraler vil trenge litt tid til å tilpasse seg bør ikke overraske noen
frivillighetssentralene er lokalt forankra og utvikles ut ifra lokale forutsetninger
sentralene er avhengig av et godt samarbeid med kommunale instanser og frivillige organisasjoner for å kunne drive godt
et kommunalt helhetlig ansvar for sentralene legges til rette for ei videreutvikling av ordninga i tråd med lokale behov
ved å overføre tilskuddet til kommunene har kommunene fått et større og mer helhetlig ansvar for frivilligheten og det var også én av grunnene til at dette var et forslag som ble vedtatt
når bevilgningene fra staten til frivillighetssentralene har økt følger det ei klar forventning og jeg legger trykk på klar forventning om at også kommunene skal prioritere frivillighetssentraler
Giske
<qq> president jeg takker for svaret og en <ee> grundig redegjørelse for den endringa som blei gjennomført
men for de eldre som opplever at deres frivillighetssentral får mindre penger så hjelper det jo ikke at intensjonen var at bevilgningene skal opprettholdes
vi snakker veldig ofte i den salen her om hvor viktig det er at eldre hjelper eldre og at eldre kan være aktiv og at dem har et sosialt fellesskap at vi bekjemper ensomhet og at ikke alt kan løses av staten
frivillighetssentralen er jo et glimrende verktøy for å oppnå alle disse målene
og mitt inntrykk var at dette var en nærmest en teknisk endring man skulle bare flytte bevilgninger fra staten til kommunene men for frivillighetssentralene skulle ikke være noen forskjell tvert imot så skulle man gjerne få en styrking
og da blir mitt spørsmål hvorfor i all verden skulle man da gjennomføre det hvis målet uansett var at frivillighetssentralene skulle få disse pengene
hadde det ikke vært en enklere og sikrere måte å beholde det direkte statlige tilskuddet eller øremerke ordninga
ja president målsettinga den gang var jo nettopp for at kommunene skulle få en større oversikt for en dekker hele frivillighetssektoren for å kunne se alternativer
hvordan løyser vi vår frivillighetssentral best mulig
hva kan inn av frivillige organisasjoner som kan være med i dette samspillet
det som kanskje uroer meg og jeg er kanskje <INAUDIBLE> nokså overbevist om også at representanten Giske ser det likt og det er jo nettopp det at kommunene må jo være sitt ansvar bevisst her
og da må jo vi være kanskje litt tydeligere og si vet du hva der er faktisk kommet midler nok til å kunne videreføre og gjøre et godt stykke arbeid inni kommuner på at frivilligsentralene skal levere det som er intensjonen her fra Stortinget
og på den andre side sier man at det var helt vesentlig at støtten til frivillighetssentralene blei opprettholdt
man får ikke i både <ee> i i i i pose og sekk her
og organisasjonen Norges Frivilligsentraler har funnet ut at femti prosent av frivillighetssentralene har fått mindre tilskudd enn Stortingets forutsetning
nitti prosent gir de pengene som står i grønn bok det som statsbudsjettet bestemmer men oppå disse pengene så var det også brukt kommunale midler og når dette ble slått sammen så kuttes de kommunale midlene
blant annet for for <ee> forteller små kommuner at man går ned fra en heltidsstilling til en halvtidsstilling som leder av frivillighetssentralen
og denne svekkelsen svekker jo også muligheten for frivilligheten så tapet blir jo mange ganger så stort
og det er da jeg spør hadde det ikke vært mye bedre å bare beholdt den direkte ordninga vi hadde
ja president da da er vi jo igjen for det første det som jeg nevnte med evalueringen
nå har det gått femten måneder
jeg tenker vi skal la det gå litt tid til også se om dette fungerer eller ikke
la oss nå ta den først
også er jo dette egentlig en sånn politisk diskusjon også i forhold til lokaldemot <ee> demokratiet kontra øremerking og bruk av øremerking
<ee> og jeg vet også at <ee> representanten representerer et parti som også ser på <ee> lokaldemokratiets muligheter til å kunne treffe de rette valgene
og igjen når ve den evalueringa kommer så må vi se om dette fungerer eller om vi må ta og være litt hardere i klypa og faktisk si at dette er så viktig for oss at dette fungerer ute i kommunene at vi vil innføre eller se på nye tiltak
også vil jeg minne på at når når denne reformen Leve hele livet kommer så er jo nettopp frivilligheten og frivillighetssentralene sett i sammenheng med frivillighetskoordinatorer sett i sammenheng med frisklivssentraler og så videre
der skjer jo veldig mye bra ute i kommunene
så jeg tenker at vi skal klare også sy dette sammen til at det fungerer best med brukeren i sentrum
president jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til <ee> eldre- og folkehelseministeren
for <ee> mange LHBT-personer innebærer det å bli eldre mye usikkerhet og frykt
dagens eldre med LHBT-identitet opplevde å bli sykeliggjort og kriminalisert i mange år på grunn av sin legning
regjeringa vil sikre god helsehjelp og omsorg som gir trygghet og verdighet for eldre og andre som trenger det
alle skal motta gode og likeverdige tjenester uavhengig av alder kjønn og ikke minst seksuell legning
hver enkelt skal bli møtt med respekt og åpenhet
tjenestene må organiseres med utgangspunkt i pasientens behov
og det gjør meg vondt at mange eldre LHBTI-personer opplever å bli sykeliggjort og stigmatisert på grunn av sin legning
sånn vil vi ikke ha det
jeg er derfor glad for at regjeringa har lagt fram en handlingsplan mot diskriminering på grunn av seksuell orientering kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk
ett av målene med planen er å sikre LHBTI-personers rettigheter
i tjuesytten la regjeringa fram en egen strategi for seksuell helse
planen tar til orde for at eldre som bor i institusjon eller mottar tjenester i hjemmet skal få ivaretatt privatliv og mulighet for samliv uavhengig av seksuell orientering eller sivil status
vi skal utvikle tjenester med utgangspunkt i hva som er viktig for den enkelte
eldre ønsker mer individretta tjenester og mer personsentrert omsorg
det er en av de viktigste tilbakemeldingene vi har fått i arbeidet med Leve hele livet som nå kommer før sommeren
eldre ønsker å være sjef i eget liv og få mulighet til å leve livet på egne premisser også når de blir hjelpetrengende
en tjeneste som spør deg hva er viktig for deg er en tjeneste som ivaretar de eldre som hele mennesker uansett bakgrunn og uansett seksuell legning
beboernes livsfortellinger verdier og preferanser skal danne utgangspunkt for utforming og gjennomføring av hver av tjenestetilbudet for hver enkelt
i den nye meldinga som kommer så løfter vi fram dette verdigrunnlaget og jeg tror og håper det vil komme alle eldre til gode også eldre LHBTI-personer
ja president jeg vil <ee> takke s <ee> statsråden for <ee> svaret
<ee> vi skal ikke gå inn i en beki begrepsdiskusjon men LHBT og LHBT+ det tar <INAUDIBLE> tar med seg de ulike gruppene som går under det begrepet
men la det nå ligge
jeg skulle håpe statsråden hadde svart på spørsmålet og kommet med noe mere forpliktende <ee> enn bare <ee> festtaler og ord
hva kan regjeringen lære av arbeiderpartistyrte Oslo i arbeidet med eldre LHBT-personer
ja president <ee> mere kunnskap mer forskning som representanten tar opp i sitt spørsmål er en viktig brikke i dette her
og jeg er overbevist om at både barne- og likestillingsministeren som har et hovedansvar her og også høyere utdanning- og forskningsministeren er opptatt av dette
og jeg som eldre- og folkehelseansvarlig vil iallfall sette fokus videre på dette området og mi målsetting er jo at alle skal få leve sine liv med verdighet
ingen skal måtte føle at de må tilbake i skapet når de blir pensjonister
dette er snakk om eldre som sto på barrikadene og kjempa fram rettigheter for andre i en tid der homofili og annet var forbudt
heldigvis så har samfunnet blitt mye mer bevisst på dette enn for bare noen få år siden men vi har likevel en lang vei å gå når det gjelder kunnskap og holdninger
og det gjelder også helsetjenesten
og jeg er åpent <ee> for å lære av alle kommuner som gjør et godt stykke arbeid
fe det viktigste for meg er å sette brukeren i sentrum
uansett hvilken kommune som kommer opp også leverer på gode tjenester så skal vi lære av hverandre
og det er det vi skal ha i reformen Leve hele livet
vi skal lære av hverandre for å kunne rulle ut alle de gode tiltakene som finnes der ute
president jeg takker for svaret og er veldig glad for å høre at statsråden er villig til å lære fra arbeiderpartistyrte Oslo om hvordan vi kan ta vare bedre på våre eldre også våre eldre med LHBT-identitet
<ee> FRI Foreningen for kjønns- og sekual seksualitetsmangfold og Kirkens Bymisjon har et tiltak på Kampen Omsorg+ i Oslo
tilbudet er kjempegodt besøkt og etterspørres også andre steder i landet
vil statsråden tilrettelegge for at eldre LHBT-personer får tilgang til trygge møteplasser over hele landet
og hvordan vil statsråden sørge for at de ansatte i eldreomsorgen har kompetanse til å møte LH LHBT-personer på en trygg og åpen måte
ja og dette er jo bakgrunnen for at regjeringa har laget en egen handlingsplan mot diskriminering på grunn av seksuell orientering og der er et av de viktige tiltakene økt bevissthet og kompetanse i helsetjenesten rundt disse personene
dette skal jo bidra til at skeive opplever møtet med helsetjenesten best mulig og at ingen skal føle at de må skjule hvem de er
og igjen så vil jeg jo bare si det at når der er gode tiltak så er det jo nettopp der vi skal lære av hverandre og dette vil f vil en se når denne reform blir lagt fram
nå blir jo det gjentagende for der er så mye som kommer der som berører at akkurat dette her vil en kunne se det at en skal lære av hverandre
så jeg håper at det er et godt svar til representanten her
gjennom ny teknologi og digitalisering kan innbyggerne få tilgang til bedre velferdsløsninger
for mange oppleves dette imidlertid som et tap da de ikke lenger klarer å bruke tjenestene
SSB anslår at fire hundre tusen innbyggere i Norge ikke bruker internett
hva vil statsråden gjøre for å forhindre digitalt utenforskap i en stadig mer teknologisk og digitalisert hverdag
og støtter statsråden forslaget om at all skriftlig kommunikasjon med staten skal være digital innen tjuetjuefem
ja president jeg takker representanten for dette spørsmål for jeg syns det er veldig veldig viktig og vi har jo sett det også i media at dette har jo blitt løfta opp som sak
og jeg er <INAUDIBLE> spesielt opptatt av det for jeg hadde også <ee> min mor som var i dette utenforskapet for å kalle det og jeg synes jo at dagene var jo krevende og på mange områder for de som sliter med dette president
så <ee> regjeringa har jo som ambisjon at Norge skal ligge i front internasjonalt i å utvikle den digitale forvaltninga men au nettbaserte tjenester skal være hovedregel for forvaltningas kommunikasjon med innbyggere og næringsliv
regjeringa har som mål at alle innbyggere skal kunne betjene seg selv på nett ikke minst når det gjelder offentlige tjenester
for å kunne nå dette målet må alle sikres tilgang til nettet og ha et minimum av digital kompetanse
for å sikre at flest mulig innbyggere kan benytte seg av digitale tjenester har regjeringa i mange år støtta ulike tiltak for å hjelpe i gang de med liten eller manglende digital kompetanse
Seniornett Norge mottar årlig midler for å drive kurs og opplæring blant de eldre i landet
mange folkebibliotek i kommunene de tilbyr hjelp og kurs i bruk av ulike internettjenester og bruk av digitalt verktøy
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har i flere år gitt tilskudd til ulike tiltak for å øke befolkningas digitale deltagelse og kompetanse
KMD har også inngått en avtale med KS altså Kommunenes Sentralforbund for å utvikle Digihjelpen tilbud rundt om i landet
Digihjelp-tilbudet skal være lavterskeltilbud for innbyggere som mangler eller har liten digital kompetanse og skal hjelpe dem i gang med bruken av digitale offentlige tjenester
også ser vi jo i reformen Leve hele livet som kommer etter hvert at ulike kommuner tester ut ulike <ee> muligheter for hvordan skal vi koble generasjonene sammen
til tross for disse tiltakene er det altså over fire hundre tusen innbyggere i Norge som ikke bruker internett
skal de tvinges inn eller skal de møtes med respekt og en tjeneste som de kan benytte seg av
jeg ønsker at statsråden kan presisere sitt svar
ja president jeg stiller meg jo bak det som <ee> regjeringa har lagt fram
<ee> men det som jeg tenker også det er jo det at vi må jo se på den utfordringa som er der ute
hvordan når vi ut
og der er det jo sånn at kommunene også har et stort ansvar hvordan de når ut til sine innbyggere
blant annet så har jeg <ee> hatt i dialog med ulike kommuner ikke minst også med KS at kommunene for eksempel kan tenke seg å lage en slags telefonkatalog med viktigste telefonnumra på papir
for bare det er jo en utfordring at veldig mange eldre ikke har tilgang
vi får ikke telefonkataloger og når man ikke kan gå på nett og google ja vel så sitter man der
det er én ting som jeg oppfordrer kommunene til å se på
eller dette med å komme ut med viktig informasjon i papirform rundt om i postkasser til eldre som har behov for dette her
men det er au viktig at kommunene kjenner sin kommune og vet og når ut
hvem er det som sliter
så den kartlegginga har jeg også tatt opp og sagt vi må møte disse menneskene her med verdighet
de skal ha mulighet til å delta i samfunnet sånn som det er
og da vil jeg stille et konkret spørsmål
mange har vært <ee> frustrerte for at de ikke lenger har hatt tilgang til pensjonsslippen
fra første juli i år vil pensjonistene som har behov for det igjen få tilgang til pensjonsslippen på papir
er statsråden glad for at pensjonister igjen får tilgang til viktig informasjon om sin egen lønn og skatt
ja jeg er jo glad for at enhver får det en har behov for
selvfølgelig er jeg det
nå er det jo sånn at jeg nevnte i mitt tilsvar i forrige spørsmål bare noen av de sakene
der er jo langt mer en skal gjøre
det var bare for å vise litt billedlig at kommunene har et ansvar her aller mest
også tenker jeg så der er par ting her som også er krevende og det er jo <ee> som en har lett for å glemme og det er jo at eldre veldig ofte ikke kan bruke smartteknologi
de vil kanskje gjerne men de kan ikke for de har tørre hender
og det å skal bruke fingertupper til å bruke smartteknologi er ikke enkelt
en trenger ikke all den kunnskapen som en ellers måtte ha
så der skjer veldig mye på dette området der ute og jeg tror veldig mange i forhold til markedet også vil gi tilbud om ulike ting sånn <INAUDIBLE> denne utfordringa
og det støtter jeg godt opp om
hva vil statsråden og regjeringa gjøre for å sikre ansattes lønns- arbeids- og pensjonsvilkår ved konkurranseutsetting og eller privatisering av eldreomsorgstjenester i kommunene
ja president pasient og bruker skal motta forsvarlig tjenester av god kvalitet uansett hvem som er leverandør av tjenestene
det vil jeg presisere innledningsvis
både helse- og omsorgstjenesteloven og pasient- og brukerrettighetsloven legger opp til at pasienter har det samme kravet på gode og forsvarlig tjenester uavhengig av om man mottar tjenester fra kommunen eller fra private aktører som har avtale med kommunen
regjeringa meiner at offentlig sektor må gå foran i arbeidet med å fremme et seriøst arbeidsliv også når det gjelder anskaffelser
forskrift om lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter pålegger offentlige virksomheter å stille krav til å vise lønns- og arbeidsvilkår hos leverandørene
forskriften er forankra hos arbeid- og sosialministeren
og Arbeidstilsynet fører tilsyn med at offentlige virksomheter etterlever pliktene
forskriften stiller krav om at arbeidstid lønn og dekning av utgifter til reise kost og losji skal være i samsvar med allmenngjøringsforskriften sli der slik <ee> gjelder
der det ikke gjelder allmenngjøringsforskrift skal disse lønns- og arbeidsvilkårene være i samsvar med landsomfattende <ee> tariffavtaler for den aktuelle bransjen
ved fastsettelse av hvilke vilkår det skal stilles krav om etter denne forskriften er det vurdert hva som tillates etter EØS-retten
særlig gjelder det reglene om fri flyt av tjenester
når det gjelder krav om pensjonsrettigheter på et visst nivå må dette også vurderes opp mot EØS-retten
Stortinget anmoda da regjeringa om å vurdere hvordan det kan sikres at aktører som mottar offentlig tilskudd til drift av helse- og omsorgstjenester har lønns- arbeids- og pensjonsvilkår på linje med det som gjelder i den offentlige virksomheta
regjeringa vil jo derfor egna måte komme tilbake til Stortinget med dette og det jobbes
ja takk <ee> president jeg takker for svaret
for det er jo særlig der at en ser <ee> de store forskjellene men selvfølgelig også <ee> på lønn
ja altså forskriften om lønns- og arbeidsvilkår regulerer bare hva offentlig oppdragsgiver skal stille krav om og ikke hva de kan velge å stille krav om
det er ikke gjort en fullstendig vurdering av hvorvidt det er rom for å stille krav om andre lønns- og arbeidsvilkår for eksempel pensjonsrettighetene på et visst nivå
slike krav må blant annet vurderes opp mot EØS-retten
også tenker jeg at arbeid- og sosialministeren vil kunne utdype langt mer om dette seinere da dette spørsmålet berører hennes sakfelt mest
ja takk <ee> jeg takker for svaret
nå gikk jo spørsmålet mitt egentlig på hva statsråden sjøl <ee> mener er definisjonen på like vilkår
men <ee> <qq> for å vinkle det litt annerledes
Jeløya-erklæringen sier jo også når det er fornuftig
i Drammen så har kommunen under Høyre og FrP siden tjueseksten kasta fem millioner kroner ut av vinduet på å markedsføre privat hjemmesjukepleie på glansa papir til alle som søker kommunale tjenester
og én av tilbyderne var Unicare som vi veit har lavt lønnsnivå og dårlige pensjonsrettigheter
men brukerne vil ikke ha det
<ee> og i går ble tapsprosjektet begravd mot Fremskrittspartiets stemmer av kommunen sjøl
er statsråden enig med sine partifeller i Drammen om at dette tapsprosjektet er en fornuftig form for konkurranseutsetting <ee> av offentlige eldreomsorg og en fornuftig bruk av offentlige penger
ja president jeg tenker det hva den enkelte kommune ser som er viktig for sitt og sitt kommunegrunnlag er jo viktig
så tar ikke jeg stilling til hva den enkelte kommune da og våre representanter har valgt å å gå for
da må jeg sette meg inn i saken og det kan jeg ikke gjøre inn i en sånn enkeltvedtak som det har vært i Drammen hvis jeg forsto det rett
ellers så er det jo sånn at det er jo opp til den enkelte kommune om den ønsker å benytte seg av private leverandører og au eventuell fritt brukervalg
kommunenes ansvar for å sørge for nødvendig og forsvarlig tjenester til pasient og bruker ligger jo fast
og Helse- og omsorgstjenesteloven åpner for at kommunen kan inngå avtaler med andre offentlige eller private aktører om tjenesteytinger
men en skal jo i enhver kommune være veldig obs på hva brukerne som skal være i sentrum hva en ønsker seg
og hvis der er områder som ikke fungerer så tenker jeg at en skal bruke den muligheten en har både til klagerett og muligheten til å gå inn i dybden og se hva kan gjøres bedre
president i totusenogsju oppretta Stoltenberg II-regjeringa Den kulturelle spaserstokken som gjennom øremerka midler ga eldre mennesker gode kulturopplevelser
i tjuefjorten foreslo den blåblå regjeringa å legge ned ordninga
etter stort press ble likevel Den kulturelle spaserstokken videreført men da uten øremerka midler
kan statsråden gjer redegjøre for bruken av Den kulturelle spaserstokken i dag det vil si økonomi antall forestillinger geografisk nedslagsfelt med mer
ja president denne regjeringa vil sikre ei god og verdig omsorg tilpassa individuelle behov
tilbudet må <INAUDIBLE> bygges videre ut for å gi alle som trenger det et tilbud med kvalitet og ikke minst aktivitet
en rekke undersøkelser tyder dessverre på at dagens omsorgstjenester kommer til kort på det sosiale og det kulturelle området
spesielt gjelder dette beboere i sykehjem og omsorgsboliger og også andre som har stort behov for bistand
aktivitet og fellesskap er et av hovedområdene i reformen Leve hele livet
mange kommuner arbeider systematisk og godt med å ivareta brukernes sosiale og kulturelle behov
i for eksempel Kristiansand kommune har de etablert en egen kulturrullator
det er en flyttbar kulturformidler som legger til rette for kulturopplevelser for personer som ikke sjøl kan oppsøke kulturtilbud selv
i Trondheim kommune har de for eksempel blant annet gjennom midler fra Den kulturelle spaserstokken som ble nevnt en rekke kulturarrangementer på ulike arenaer i heile byen
samtidig tilbyr de arrangementer på helse- og velferdssentre og nærmiljøarenaer i alle bydeler
gjennom den nye reformen som kommer skal vi spre gode erfaringer og ideer slik at kommunene kan lære av hverandre og velge gode løsninger til det beste for den enkelte bruker
kommunene og lokaldemokratiet står sterkt til kunne velge innretningene og tiltakene sjøl
så fra og med tjuefort fra og med f tjuefjorten ble midlene til Den kulturelle sta <ee> spaserstokken fordelt som del av rammetilskuddet til fylkeskommunene fra staten
de mer konkrete spørsmålene om Den kulturelle spaserstokken som gjelder økonomi antall forestillinger og geografisk nedslagsfelt må representanten Henriksen derfor rette til kommunal- og moderniseringsministeren
også kulturministeren har vært rette kan være rett adressat for enkelte oppfølgingsspørsmål da Den kulturelle spaserstokken jo opprinnelig lå i kulturdepartementet
ja president jeg går jo ut fra at ulike statsråder både kan snakke sammen sende <qq> e-post og via anna kommunikasjon finne fram til den informasjonen <ee> man trenger når man henvender seg til <ee> regjeringa
det er mye engasjement der ute som statsråden helt riktig viste til for å sikre sosiale opplevelser kultur <ee> for eldre
veldig mange gode eksempler
og <ee> det er jo også sånn at de her tibe tilbudene må <ee> utformes lokalt
da <ee> Høyre-FrP-regjeringa foreslo å legge ned Den kulturelle spaserstokken så blei det jo et tilnærma opprør <ee> mange steder og det ble ikke tatt nådig opp
<ee> nå blei heldigvis <ee> det sånn at midlene ikke ble fjerna <ee> men at man fjerna <ee> øremerkinga
ja president nå er det jo sånn at de midlene blei jo overført til fylkeskommunene
<ee> og det er au riktig sånn at det blir når det er overført så må jo kommunene selv være med og søke på <ee> hos fylkeskommunen direkte for å utløse midler og ikke direkte hos kulturdepartementet som det har vært før
og det igjen skal jo gjøre dette med mangfold det at hver kommune er unik på sin måte og legger opp sitt opplegg
og det er jo det jeg tenker at vi skal lære av hverandre og det er au noe av det viktigste
ressurser er en viktig brikke som representanten også tar opp her i dette men jeg tenker også at vi skal ikke vi skal ikke la lokaldemokratiet forvitre på grunn av at vi har <ee> endra <INAUDIBLE> altså linje hvor man skal søke etter midler
jeg tror det er viktig at vi er på og at vi kjenner vår egen kommune når vi søker om midler for å få gode kulturelle <INAUDIBLE>
president <INAUDIBLE> engasjementet og kunnskapen som er viktigst og overføringa av midler til Den kulturelle spaserstokken <ee> overføringa av midlene til fylkene <ee> skjedde jo faktisk under den <ee> rød-grønne regjeringa
<ee> det vi vet er jo at kulturelle opplevelser det kan ha store både psykiske og helsemessig effekter for eldre
det kan ha <ee> berike livene det kan styrke deler av minnet hos mennesker med demens hukommelsessvikt <ee> for eksempel
og det er jo sånn at det gjøres mye godt arbeid <ee> mange steder <ee> og det som nå er interessant for Arbeiderpartiet det er å se på hvordan|1 man kan styrke ordninger som Den kulturelle spaserstokken og arbeidet med kultur <ee> for eldre
og da gjelder det jo både å dele de beste erfaring men også se hvordan|1 ressursene er brukt
og da trenger vi jo også <ee> bedre kunnskap om hva er behovene til eldre hvordan|1 for eksempel midlene gjennom Den kulturelle spaserstokken faktisk har gitt <ee> effekt
<ee> og derfor så vil jeg igjen spørre statsråden om om ikke meiner det er viktig å få en bedre og en riktig kunnskap om ordninga og derfor dermed bedre kunne vurdere om den også kan styrkes fra nasjonalt hold
ja president all kunnskap er god kunnskap absolutt
<ee> men igjen s de mer konkrete spørsmålene som representanten tok opp om Den kulturelle spaserstokken både når det gjelder økonomi antall forestillinger og geografisk nedslagsfelt må representanten ta direkte hos kommunal- og moderniseringsministeren for det er jo der det ligger
vi kunne selvfølgelig sna ee samsnakke men da skulle jeg ha stått her oppe og kanskje <INAUDIBLE> masse tid bare for å forklare hvor mye her og hvor mye der og det tror jeg er <INAUDIBLE> misbruk av tida
det som jeg tror er viktigst for oss både representanten Henriksen og meg det er å sikre et best mulig tilbud og da må både frivilligheten inn organisasjoner må inn og vi må klare å bygge dette i et fellesskap
også tenker jeg at hvordan vi løyser framtida når vi vet at det kommer langt flere eldre inn fler blir demente så må vi ha organisasjoner og det frivillige på lag
også er der én gruppe som er vel så viktig og det er de pårørende rundt den enkelte eldre
og der må vi også klare å få inn i denne breddetenkninga som jeg er sikker på at representanten også er opptatt av
ærede president som <ee> klima- og miljøministeren redegjorde for i Stortinget forrige uke så har han ikke stansa <ee> lisensfellingen av ulv
lisensfellingen er <ee> denne vinteren gjennomført innforbi|innenfor den tidsperioden som er fastsatt etter gjeldende regelverk
det er altså ingen endringer i dette fra tidligere år
klima- og miljødepartementet har denne vinteren hatt på høring et forslag om å utvide lisensfellingsperioden for ulv utenfor ulvesonen
lisensfellingsperioden er i dag fra <ee> fyrste|første oktober til trettifyrste|trettiførste mars <ee> og departementet ba om synspunkter på et forslag om ytterligere utvidelse av perioden
der har kommet <ee> mange innspel|innspill <ee> til klima- og miljøministeren i den saken
blant disse var òg vurderinger av risikoen for at såkalte genetisk verdifulle ulver blir skutt under lisensfellingen
den sør-skandinaviske ulvebestanden er sterkt innavla og i gjennomsnitt så har ulvene et slektskapsforhold som tilsvarer det man finner hos heilsøsken
det er svært alvorlig situasjon som på sikt kan medføre at bestanden dør ut
vi|1 er derfor avhengige av at nye ulver fra den finsk-russiske bestanden jevnlig vandrer inn og etablerer seg i den sør-skandinaviske ulvebestanden
det registreres jevnlig <ee> finsk-russiske innvandrere i både Norge og Sverige
imidlertid så er det svært få av disse som overlever og lykkes med å etablere seg i den sør-skandinaviske bestanden
på bakgrunn av <ee> de innspela|innspilla som har kommet inn så vil klima- og miljøministeren ha behov for noe mer tid til å vurdere lisensfellingsperioden sin varighet
jeg vil jo anta at òg representanten er interessert i at vi|1 lykkes best mulig med akkurat det
president alle rapporter <ee> sier jo nå at vi ligger langt over <ee> bestandsmålet for ulv
og ulvene utafor ulvesona det er for det aller meste streifdyr enkeltindivider som beveger seg fort og raskt over lange avstander
det er veldig vanskelig å se forutse bevegelsesmønsteret deres
og det må være i alles interesse at vi får effektivt uttak av de dyrene for det er også de som har det største skadepotensialet
og vi har sett at de har forårsaka store angrep både i tjueseksten og i tjuesytten
og det var altså et forslag fra KMD selv om å utvide <ee> s <ee> utvide jaktperioden allerede i år
og da <ee> mener jeg at det må være svært gode argumenter til for å hindre mer effektiv jakt på de dyrene
av de tjueto høringsinstansene som uttalte seg så har altså nitten av de vært positive til å utvide jaktperioden i forkant og tretten <ee> til også utvide den til ap ut april
så da lurer jeg på hva hvilke avveininger er det regjeringen egentlig har gjort mellom de tre instansene som ikke vil utvide jaktperioden og de nitten som vil gjøre det
<ee> og det er jo nettopp den vurderingen som klima- og miljøministeren gjør <ee> nå
<ee> og det er for tidlig å kunne seie|si <ee> hvordan|1 det skal konkluderes med men det er jo nettopp de innspela|innspilla som er kommet inn som òg <ee> er under vurdering nå
president det er jo sånn at de fleste <ee> hvert fall de som <ee> er enig med at vi må regulere ulvebestanden mener at det bør være lokal innflytelse over det
derfor har vi blant annet <ee> rovviltnemdene
det er høringsinstanser som er imot noe jakt på ulv i det hele tatt og ikke er interessert i en effektiv jakt
<ee> og da lurer jeg på
er det hva er det som er så farlig med å få tatt ut den kvoten
er det ikke i interesse <ee> regjeringens interesse å ta ut kvoten eller er det sånn at regjeringen frykter at en økt jakttid også ville øke sjansen for at kvoten faktisk blir tatt ut
<ee> og det kan ikke på dette tidspunktet <ee> spekuleres i hvor mange ulver <ee> og event altså som eventuelt skal felles til vinteren
det er saker som vil bli behandla som òg <ee> representanten er inne på vil bli behandla av rovviltnemndene og Klima- og miljødepartementet i løpet av sommeren og av høsten
president jeg viser til Grunnlovens paragraf sekstiseks om ytringsfriheten som tillater denne tale som tilfaller denne talestol og Stortingets forretningsorden om at eventuelle innsigelser på språkbruk og klesdrakt tas etter innlegget er holdt og dette s må ses i sammenheng
president jeg tillatter meg å stille spørsmål til forskning- og høyere utdanningsministeren
Universitetet i Stavanger UiS har et samarbeid med det israelske universitetet Technion som samarbeider med Elbit Systems som oljefondet i totusenogni kastet ut av sin portefølje på grunn av særlig grove brudd på grunnleggende etiske normer
gjennom sitt arbeid med Elbit System med Elbit og den israelske hæren bidrar Technion til brudd på folkeretten og menneskerettighetene i okkuperte palestinske områder
meiner statsråden UiS har et moralsk og etisk ansvar for å unngå samarbeid som kan bidra til å opprettholde okkupasjonen og brudd på folkerettigheten folkeretten
ærede president <qq> regjeringen trur på dialog og samarbeid for å løyse konflikter og for å skape tillit og er uenige med de som tar til orde for boikott av Israel
det er betydelig samarbeid mellom norske og israelske forskere og kunnskapsmiljøer <ee> og Norge inngikk en intensjonsavtale om samarbeid om forskning og utvikling med Israel i januar tjuesytten
målet for denne <ee> dette samarbeidet er er blant annet å styrke det akademiske samarbeidet innforbi|innenfor områder Norge og Israel er enige om
<ee> regjeringen legger til grunn internasjonalt anerkjente grenser <ee> når vi|1 inngår avtaler med andre stater
når det gjelder Israel betyr dette territoriet Israel kontrollerte før fjerde juni <ee> nittensekstisju
regjeringen meiner de israelske bosettingene på okkupert område er folkerettsstridige
Universitetet i Stavanger har et faglig samarbeid med Technion <ee> Israel Institute of Technology i Israel
<ee> samarbeidet er forankra i en såkalt MoU-avtale og er knytta til fagfeltene petroleumsteknologi og basisfaga matematikk fysikk og kjemi
avtalen blei inngått i tjuetretten og han utløper trettifyrste|trettiførste desember tjueatten
samarbeidet mellom Technion og UiS har ifølge UiS ikke hatt forbindelser eller samarbeid med verken det israelske forsvaret eller selskapet Elbit Systems Ltd.
konkret har samarbeidet innebåret at to UiS-forskere har vært gjesteforelesere på Technion i offshoreteknologiske emner
<ee> kunnskapen delt i undervisningen er den samme kunnskapen som er delt på internasjonale åpne forskningskonferanser og i lærebøker brukt i flere land
i tillegg har to masterstudenter vært på utveksling fra Technion hvorav én av studentene er av israelsk-arabisk bakgrunn
i dag er én stipendiat fra Technion tilknytta UiS
<ee> for å knytta noen <ee> kommentarer til det som skjer <ee> i Gaza akkurat nå så må en seie|si at det er hjerteskjærende
og det er heller ikke fyrste|første gang og jeg frykter at noe lignende kan skje òg seinere
for å få gjøre det klart og tydelig fra denne talestol så er ikke SV for en akademisk boikott
<ee> jeg er heller ikke for en akademisk boikott
og da meiner jeg at en akademisk institusjon må stille strenge og høge moralske og etiske krav
meiner statsråden at at UiS kan samarbeide <ee> òg i framtida
ærede president <ee> jeg meiner at våre universiteter og høyskoler må kunne stå i disse debattene som òg nå representanten tar opp
men norske universiteter og høyskoler de står fritt til å avgjøre hva for noen institusjoner de ønsker å samarbeide med
universitets- og høyskoleloven presiserer at universiteter og høyskoler skal fremme og verne om akademisk frihet
institusjonene har rett til å utforme sitt eget faglige og verdimessige grunnlag innforbi|innenfor de rammene som er fastsatt i norsk lov
den lovfeste akademiske friheten innebærer samtidig at universiteter og høyskoler verken kan generelt pålegge <ee> eller forby sine forskere å samarbeide med forskere fra Israel
president <ee> statsråden <ee> gir <ee> svar og jeg <ee> oppfatter jo at <ee> at en vektlegger den akademiske friheten
den akademiske friheten er jeg òg veldig opptatt av <ee> og meiner er viktig meiner det er viktig at man på faglig grunnlag kan ha samarbeid med forskere fra nesten alle land i verden
men der er en der er en der er en forskjell på det å ha <ee> enkelte faglige samarbeid og det å gå videre med en så forpliktende og tett avtale som dette er
nå vet vi|1 at avtalen skal <ee> behandles <ee> i løpet av dette året og forl og mest sannsynligvis fornyes
<ee> og da blir mitt siste spørsmål til statsråden i denne omgang
meiner statsråden at Universitetet i Stavanger bør fortsette med dette samarbeidet
ja ærede president som jeg sa i mitt forrige innlegg så er det det det det er to aspekter i dette spørsmålet
det fyrste|første er har vi|1 en <ee> juridisk mulighet til å instruere UiS å avslutte <ee> dette samarbeidet
<ee> nå skal ikke jeg stå og seie|si at det er liksom heilt sikkert det ene eller heilt sikkert det andre men vi|1 er i alle fall heilt klart på et område der vi|1 ikke nødvendigvis har den juridiske muligheten til å gjøre det
men det viktigste spørsmålet det handler om <ee> ønsker vi|1 at Kunnskapsdepartementet skal gå inn og overstyre enkeltinstitusjoner <ee> i sånne samarbeid som dette
og til det er mitt svar heilt klart nei
de vurderingene som som representanten her trekker opp er vurderinger som Universitetet i Stavanger må ta i sin egen institusjon
dette er refleksjoner de må ta sjøl på sin egen institusjon
for dette handler for meg om universitetene og høyskolene sin autonomi og det er nettopp sånne avtaler som dette som de må vurdere ute i egen institusjon og ikke fra Kunnskapsdepartementet si side
<ee> jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- beredskaps- og innvandringsministeren
det var viktig og nødvendig at regjeringen annen oktober tjueseksten la fram en handlingsplan mot antisemittisme
tiltak seks i planen er å registrere antisemittisme som motiv for hatkriminalitet i alle politidistrikter
likevel skal det fortsatt være slik at rapporteringen om hatkriminalitet etter halvannet år ikke er oppdatert slik regjeringen lovte og at det kun er Oslo politidistrikt som på eget initiativ registrerer antisemittisme manuelt
hva er grunnen til at det ta ee tar så lang tid å gjennomføre punkt seks og når vil regjeringen sørge for det
president det siste året har vi sett <ee> angrep på jødiske mål i Europa fått rapporter om økt forekomst av antisemittiske hendelser i europeiske land
det har også vært angrep på jødiske mål i Norge og det finnes negative holdninger til jøder i den norske befolkning
regjeringen har vedtatt en egen handlingsplan mot antisemittisme fordi vi ønsker å ta tak i fordommer og hets mot jøder på skoler i lokalsamfunn og på internett
Politidirektoratet publiserer hvert år statistikk over hatkriminalitet
av statistikken fremgår det ikke hvor mange av anmeldelsene på landsbasis som har antisemittisk motiv
kunnskap om denne kriminalitet er imidlertid viktig
derfor ønsker regjeringen at politiet skal registrere hatkriminalitet med antisemittisk motiv og dette er forankret i regjeringens handlingsplan mot antisemittisme
denne regjeringen den registreringen skal skje skal skje i politiets straffesystem BL
Politidirektoratet opplyser om at det nå er etablert nye rutiner for registrering av antisemittisme som hatmotiv i BL
løsningen er nå til faglig godkjenning i Politidirektoratet før implementeringen kan starte
jeg forventer bedre registrering og mere presise tall for denne typen alvorlig kriminalitet i fremtiden
den <ee> konkrete registreringsløsningen har tatt lengre tid å få ferdigstilt enn forutsatt
dette skyldes andre endringer som også er foretatt i straffesakssystemet altså en ren kapasitetsutfordring
jeg kan opplyse om at Politidirektoratet nå til våren ferdigstiller en felles veileder for politiets registrering av hatkriminalitet hatkriminalitet
det er foretatt en grundig gjennomgang av lovverket og hvordan registreringen skal gjøres
regjeringens innsats mot antisemittisme er nært beslektet med regjeringens samlede innsats mot hatkriminalitet tiltak som også er forankret i regjeringens strategi mot hatefulle ytringer
når den nye registreringsløsningen kommer på plass vil vi ha et nyttig verktøy for å øke kunnskapen og målrette innsatsen mot hatkriminalitet
ja president jeg takker statsråden for et grundig svar og og for at ting nå skal skje
<ee> og jeg er veldig enig i den <ee> understrekingen statsråden har av hvor viktig dette er sett i utvik sett i lys av utviklingen i verden hvor hvor det er økt innflytelse også hos oss fra kulturer hvor antisemittisme er mer forekommende
og vi ser også at dette at <ee> hvordan folk opererer nå på nettet gjør at det blir mere det kommer nærmere <ee> mange
så <ee> så det er bra at det skal skje nå men men jeg må jo si at når dette er høyt prioritert som det også var når når det ble lagt fram i handlingsplanen annen oktober tjueseksten så er det lang tid
<ee> når man legger fram en handlingsplan for å handle så er det lang tid med halvannet år for å få gjennomført det
så jeg vil regne med at statsråden også er enig med meg i at <ee> statsråden er jo ny og har ikke i stolen og har ikke personlig ansvar for det at det har gått veldig sakte og og <ee> når en sak s på denne måten prioriteres så er det synd
jeg vil også spørre statsråden om han <ee> nå vet når eller hvordan man vil rapportere om status for handlingsplanen for øvrig
ærede president jeg har ikke oversikt over hvordan vi skal rapportere for handlingsplanen for øvrig
så er det viktig å si at det er jo ikke sånn at ting er uregistrert
det er bare det at vi har ikke et registreringssystem på plass som gjør at vi får en løpende statistikk over akkurat denne typen men vi registrerer jo hatkriminalitet knytta til andre forhold
<ee> menn <ee> jeg er enig med representanten Bøhler
vi <ee> bør få dette på plass så fort som mulig og vi regner med å ha dette på plass i løpet av våren
jeg takker også for <ee> det oppfølgingssvaret og og <ee> det er åpenbart at her er det <ee> her er vi her er det klart at statsråden vil trykke på
det er <ee> er <ee> et tema <ee> vi hadde i også i Stortinget i går om når vi skal altså <ee> detaljstyre politiet eller ikke
og <ee> bruk av handlingsplaner er jo én måte hvor Stortinget regjeringen kan gi oppdrag til politiet gi tunge signaler om ting som skal iverksettes hvor vi ønsker at det skal handles
ærede president <ee> vi har flere redskaper <ee> til disposisjon og vi ønsker å påvirke og styre politiet
vi <ee> har budsjettet og de prioriteringer og de merkinger av midler vi har der og vi har det tildelingsbrevet som Justisdepartementet gir og vi har handlingsplaner
jeg tror at alle disse virkemidlene har litt ulike roller å spille
<ee> i tillegg så kommer Riksadvokatens føringer på på tillegg til dette
<ee> men selv om vi har disse handlingsplanene så går det også en grense for vi kommer over for det som er et rent politifaglig vurdering
men som politikere har vi et ansvar å sette prioriteringer og vise retning og handlingsplaner er ett av de virkemidlene som det er naturlig å bruke
representantene Marianne Aasen og Geir Sigbjørn Toskedal som har vært permitterte har igjen tatt sete
disse søknadene foreslås behandlet straks og innvilget
for Nordland fylke Tone-Helen Toften fra tjueåttende til tredevte|trettiende i tredje
for Sør-Trøndelag fylke Gunn Elin Flakne fra tjuesjuende i tredje til sjette i fjerde
og da vil representanten Sveinung Rotevatn framsette to representantforslag
og representanten Karin Andersen vil også framsette et representantforslag
og representanten Kjell Ingolf Rokstad vil framsette et representantforslag
Ropstad vær så god
gode president på vegne av representantene Knut Arild Hareide Olaug Bollestad Anders Tyvand og Geir Jørgen Bekkevold og meg sjøl så har jeg gleden av å sette fram et representantforslag om flere tiltak for å beskytte barn mot pornografi
og Rasmus Hansson vil framsette et representantforslag
president det må utsettes for jeg har glemt å ta det med
det må utsettes men nå er det da slik at vår utmerkede sekretær har dette her oppe så representanten må komme opp å legge fram <qq>
skal vi se
hva skulle Miljøpartiet De Grønne gjort uten presidentskapet president
<qq> ja det har vi lurt på <qq>
og representanten Ketil Kjenseth vil framsette et representantforslag
takk president på vegne av meg sjøl så har jeg gleden av å framsette et forslag om poliklinisk tilpasning av aktivitetshjelpemidler for barn og oppfølging på avstand
og til slutt representanten Liv Signe Navarsete vil framsette et representantforslag
og alle disse <ee> forslagene vil bli behandlet på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer sekstito
sak én er innstilling fra justiskomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Jenny Klinge Marit Arnstad Geir Pollestad Kjersti Toppe Per Olaf Lundteigen
<ee> presidenten vil gjøre oppmerks presidenten vil gjøre oppmerksom på at vi faktisk skal vedta at dette forslaget kan behandles
<ee> jeg sta altså vi starter på nytt her oppe
ingen innvendinger ser ut til å ha kommet mot presidentens forslag og det anses da som vedtatt
tusen takk <ee>
og da er det slik at etter ønske fra komiteen så vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringen
det anses vedtatt og første taler er da representanten Anders B. Werp som er sakens ordfører deretter Jorodd Asphjell
Werp vær så god
ærede president det er snart to år siden Stortinget med stort flertall vedtok <ee> nærpolitireformen
en bred politisk allianse med Arbeiderpartiet Høyre Fremskrittspartiet Kristelig Folkeparti og Venstre var enig i at reformen var og er helt nødvendig
toogtyvende|tjueandre juli og Gjørv-kommisjonens konklusjoner dannet et dystert bakteppe
politiets beredskapskapasitet måtte bli bedre
i tillegg viste Politianalysen flere svakheter
det var i ferd med å utvikle seg et a- og b-politi hvor polititjenesten var ulik i ulike deler av landet
i tillegg hadde både samfunnet og kriminaliteten endret seg