scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
det har vi|1 sikra i denne sal når lovbehandlingen blei vedtatt
president dette er et eksempel til forbilde for alle landets kommuner
det holder ikke med festtaler
vi|1 må ha forpliktende politikk og konkrete tiltak og bruke de mulighetene som ligger
dette gjelder ikke bare kommuner dette gjelder òg på nasjonalt nivå
vi|1 har et felles mål om vekst i den ideelle sektorens andel av drift i tjenester i helse- og omsorgssektoren
KrF meiner at det er viktig å gripe de sjansene som byr seg for å utvikle akkurat den tjenesten og nå ligger denne tjenesten rett foran oss i Oslo
neste taler er representanten Ketil Kjenseth deretter interpellanten
aller først takk til representanten for <ee> å bringe opp en viktig diskusjon
det er en diskusjon som er særlig viktig for Oslo <ee> men den har også betydning for resten av landet
befolkningsutviklingen i Oslo er jo gledelig og det vil bli behov for mere helsetjenester med en større befolkning
til forskjell fra andre deler av landet så har jo Oslo også en veldig vekst i den unge befolkningen
<ee> og det tilsier også at at en må bygge ut tilbud til dem
en del andre deler av landet står overfor en utfordring med en veldig aldrende befolkning og det må tilpasses <ee> behovet til dem
<ee> vi skal investere mye også i andre deler av helsesektoren i andre deler av Norge
til det er det mulig også å lære av både mindre sykehus men også en annen type både investering eierskap og organisering
som representanten Bollestad fra Kristelig Folkeparti var inne på så er jo også Venstre positive til ideelle aktører både som en mulig investor men også som en mulig drifter av sykehus
Lovisenberg Sykehus i Oslo i dag bruker ofte som et eksempel
de er det største lokalsykehuset men blir av mange også regna som et av de beste sykehusene i landet
bedre er altså alltid mulig som Canadas liberale statsminister sier det
<ee> og selvfølgelig har Oslo en <ee> annen tilgang og en annen mulighet et annet lys på seg i i muligheten for å skaffe <ee> tilgang til kapital
men jeg er ikke så opptatt av den diskusjonen
de mulighetene finnes
det jeg er opptatt av er at vi organiserer også <ee> driften til å skape det den lærende <ee> sykehusorganiseringen i Norge
vi er ikke i mål med å organisere framtidens <ee> helsesektor
så det å bruke det sånne muligheter til å skape innovasjon til å skape læring skape bedre organisering og bedre utnyttelse av kunnskap og kapasitet er viktig
jeg har tidligere i tilsvarende debatter pekt på muligheten for å peke ut et foretak eller et sykehus med et spesielt ansvar for psykiatri
det er ikke sikkert at det skal være Aker men vi må leite etter sånne muligheter for å peke ut noen med en ledertrøye på mer enn somatikken
utfordringene i sykdomsbildet tilsier det <ee> n også at vi har investert mindre i psykiatri i Norge enn vi har gjort i somatikk
vi trenger kunnskapsutviklingen
vi trenger å prioritere annerledes for å få til kvaliteten og kompetansen i den delen av helsesektoren også
<ee> og de ideelle aktørene bringer med seg mye <ee> god <ee> behandling mye god kompetanse mye kunnskap om organisering
men det kan også være at det innenfor deler av et sånt <ee> nytt sykehus kan finnes private aktører som er villig til også å være med å investere men som da også m vi må diskutere skal få anledning til å være med å drifte
neste taler er nå representanten Tove Karoline Knutsen og deretter interpellanten
Knutsen vær så god
jeg tar ordet til et kort innlegg fordi jeg stussa veldig over interpellantens første innlegg hvor han meiner at Arbeiderpartiet ikke vil støtte de ideelle aktørene i velferdssektoren
da må interpellanten ha fulgt veldig dårlig med fordi vi har stemt med både Kristelig Folkeparti Senterpartiet SV og <INAUDIBLE> også Venstre
og dermed er det helt annerledes enn Høyre og FrP når det gjelder å løfte de ideelle
det er både i forhold til EØS-anskaffelsesregelverket og i forhold til andre saker som har vært|1 fremma her i Stortinget blant anna <ee> det Dokument åtte-forslaget eller representantforslaget som representanten <ee> Bollestad snakka om
og hvorfor|1 vil vi gjøre det
jo for vi ser at hvis ikke så blir det slik at i pri at de private kommersielle presser ut de ideelle aktørene
det fikk jeg høre mange ganger allerede den første perioden jeg satt på Stortinget i familie- og kulturkomiteen
der hadde vi utallige møter med de ideelle som så at de mer og mer tapte terreng <ee> for kommersielle aktører
og derfor så er det så viktig at vi bruker det regelverket som vi har og finner alle muligheter for å gjøre særskilte avtaler med <ee> ideelle aktører
og det gjorde vi også på vår|1 vakt <ee> bare for å nevne det
sånn at <ee> grunnen til at vi vil det det er jo først og fremst fordi vi ønsker at alt som bevilges av offentlige penger <ee> skal gå til kjerneoppgavene
og ideelle aktører <ee> pløyer et eventuelt overskudd tilbake til kjerneoppgavene som det offentlige også skal gjøre og derfor så står ideelle i en særstilling
derfor så ønsker Arbeiderpartiet å løfte de ideelle aktørene
det har vi vist hver eneste gang og ved hvert einaste hver eneste anledning vi har hatt disse sakene oppe i Stortinget
president så det var bare det som lå meg veldig sterkt på hjertet
da får interpellanten ordet og representanten Tetzschner har nå en taletid på inntil tre minutter
president <ee> jeg vil begynne med å takke mine medrepresentanter for <ee> stor interesse for <ee> temaet ved å delta <ee> i debatten
at det nå tegnes annerledes det er til stor glede også for Arbeiderpartiets representanter i denne sal
det har jeg da registrert
så Arbeiderpartiets praksis i Oslo gir bekymring utover det de av og til <INAUDIBLE> erklæringsplaner vil vil si at de er positive til til andre en statlig eide leverandører
det ser vi frem til
men det kan altså en klok politisk ledelse gjøre noe med
og siste taler i denne interpellasjonsdebatten er statsråd Bent Høie
det er begge vurderinger som jeg selvfølgelig <ee> deler
<ee> det som må være viktig er at <ee> løsningen tjener det som er formålet nemlig å gi behandl pasientene en god <ee> behandling
og når det gjelder spesielt knytta til Aker sykehus at en òg får en <ee> fremdrift på saken som er i tråd med det som er nå er planene i Helse Sør-Øst
der det som jeg informerte om i mitt innlegg <ee> jobbes nå <ee> godt for å ha en hurtig fremdrift av utviklingen både av nye sykehuset på Aker og utbyggingen på <ee> Gaustad
<ee> men <ee> det som kjennetegner ideell sektor det er jo at en de at det er del av frivillig sektor
og det er som kjennetegner frivillig sektor det er at han både er fri og villig
det vil som sagt være hva som tjener saken og hva som er best økonomisk og hva som òg tjener framdriften for utbygging av et nytt sykehus på Aker
sak seks er dermed ferdigbehandlet
sak sju er utsatt på grunn av sykdom
og første taler er representanten Gunnar Gundersen som er sakens ordfører
ja hestekjøtt kan <ee> svindles med
og det ble oppdaget <ee> ved i tjuetretten med den hestekjøttskandalen som var den gangen og den forordningen som ligger her er for å bøte på det
for da viste undersøkelser utført i EU at identifikasjonsdokumenter for dyr av hestefamilien var gjenstand for omfattende svindel
og det er det man er ute etter å bøte på
det er enstemmig komité bak det som <ee> som <ee> fremmes
og vi var sånn sett en del av skandalen ved at det ble oppdaget også et <ee> parti ferdiglasagne i Norge som var <ee> var <ee> innbefattet i i den saken
så er det også en <ee> et tilleggsmoment det er at <ee> det finnes ikke noe felles register for hester i Norge i dag verken knyttet til passutstedelse eller av avlshensyn
og det kommer nå til å bli <ee> opprettet et nasjonalt hesteregister som <ee> <ee> skal eller som er lagt ut på anbud blant de <INAUDIBLE> ni eksisterende miljøene som <ee> driver med det
og og Mattilsynet har plukket ut Norsk Hestesenter for å føre det
komiteen forutsetter at det blir konkurranseutsatt med jevne mellomrom og at det er Mattilsynet som skal være eierne data av dataene i registeret og tilsynet skal føre tilsyn med registerets <ee> virksomhet altså Mattilsynet
det er vel det som er å si til saken
<ee> komiteen er helt enig om at her bør vi få en bedre kontroll
og det da bare fremmer jeg den enstemmige innstillingen president
da har ingen flere bedt om ordet og sak åtte er ferdigbehandlet
og da er det slik at sakene ni ti og elleve er alle behandling eller annen gangs behandling av lovsaker
og presidenten vil derfor foreslå at disse sakene behandles under ett
<ee> så vidt presidenten kan se er det ingen som har bedt om ordet og debatten i sakene ni ti og elleve er dermed avsluttet
og det blir ringt til votering
da er Stortinget klare til å votere over dagsorden nummer seksogseksti|sekstiseks
innstilling fra sak én innstilling fra transport- og kommunikasjonskomiteen om lov om taubaner
stor bokstav A paragraf fire er opptatt
Arbeiderpartiet Kristelig Folkeparti Venstre og SV har varslet at de ønsker å stemme imot
de som stemmer for innstillingen bruker for-knapp og sitter og de som stemmer mot bruker mot-knapp og reiser seg
for innstillingen stemte femti mot stemte førtitre dermed er innstillingen vedtatt
resten av stor bokstav A er opptatt
stor bokstav B er opptatt
det ser også ut til å være enstemmig vedtatt
og det voteres over lovens overskrift og loven i sin helhet
og de som stemmer imot bes reise seg
sak to innstilling fra transport- og kommunikasjonskomiteen om lov om fornøyelsesinnretninger
det skal da være <ee> sirkus og tivoli og den slags
vedtak til lov om fornøyelsesinnretninger det vil si tivoliloven
samtlige paragrafer er opptatt
det er enstemmig vedtatt og lovvedtaket vil bli satt opp i et senere møte i Stortinget til annen gangs behandling
sak tre innstilling frå transport- og kommunikasjonskomiteen om endringar i yrkestransportlova
vedtak til lov om endringar i yrkestransportlova romertallene én og to er opptatt
s det voteres over lovens overskrift og loven i sin helhet
det er enstemmig vedtatt og lovvedtaket vil bli satt opp til annen gangs behandling i et senere møte i Stortinget
sak nummer fire innstilling fra transport- og kommunikasjonskomiteen om utbygging og finansiering av E16 på strekningen Bjørum Skaret i Akershus og Buskerud
til denne saken er det satt fram ett forslag
det er forslag fra Heikki Eidsvoll Holmås på vegne av Sosialistisk Venstreparti
det voteres alternativt mellom innstillingens romertall én til tre og forslag nummer én fra SV
Miljøpartiet De Grønne har varslet støtte til SVs forslag
de som stemmer for forslaget bruker motsatt og reiser seg
da skal vi da si at det blir åttiseks fem da
representanten stemte ikke for SVs forslag
da blir det åttiseks fem
og dermed er innstillingen vedtatt
Miljøpartiet De Grønne har varslet at de vil stemme imot
de som stemmer imot bruk eller stemmer imot bruker mot-knapp og reiser seg
for innstillingen stemte åttini mot stemte én
sakene seks eller sak seks var interpellasjon
sak sju ble utsatt
sak åtte er innstilling fra næringskomiteen om samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning nummer hundre og sekstiseks for tjueseksten
Stortinget samtykker i å videre i samsvar med innstillingen
og da er det slik at sakene ni ti og elleve er andre gangs behandling av lover og gjelder lovvedtakene sekstiåtte til og med sytti
det foreligger ingen forslag til anmerkning og Stortingets lovvedtak er dermed bifalt ved andre gangs behandling og blir å sende Kongen i overensstemmelse med Grunnloven
sak tolv er referat
referatet er omdelt på representantenes plasser og <ee> publisert på salappen
to hundre og elleve foreslås vedtatt eller lagt protokollen
to hundre og tolv og to hundre og tretten foreslås sendt arbeid- og sosialkomiteen
to hundre og fjorten foreslås også sendt arbeids- og sosialkomiteen
to hundre og femten og to hundre og seksten foreslås sendt energi- og miljøkomiteen
to hundre og sytten <ee> foreslås sendt familie- og kulturkomiteen
to hundre og atten og to hundre og nitten foreslås sendt finanskomiteen
<ee> to hundre og tjue og to hundre og tjueén foreslås også sendt finanskomiteen
to hundre og tjueto og to hundre og tre tjuetre foreslås sendt helse- og omsorgskomiteen
og to hundre og tjuefire foreslås sendt helse- og omsorgskomiteen
to hundre og tjuefem foreslås sendt justiskomiteen
to hundre og tjueseks foreslås sendt kirke- utdannings- og forskningskomiteen
forslag to hundre og tjuesju to hundre og tjueåtte og to hundre og tjueni foreslås sendt næringskomiteen
den innkalte vararepresentant for Aust-Agder fylke Line Kysnes Wennesland tar nå sete
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe foreligger søknad om velferdspermisjon for representanten Martin Kolberg i dagene femtende og sekstende februar
denne søknad foreslås behandlet straks og innvilget og det anses vedtatt
fra første vararepresentant for Buskerud fylke Laila da Gustavsen <ee> foreligger søknad om fritak for å møte under representanten Martin Kolbergs permisjon i dagene femtende og sekstende februar av velferdsgrunner
andre vararepresentant for Buskerud fylke Niclas Tokerud foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden og det anses vedtatt
Niclas Tokerud er til stede og vil ta sete
representanten Ola Elvestuen vil fremsette et representantforslag
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer femtién
Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsrådene Jan Tore Sanner Vidar Helgesen og Frank Bakke-Jensen ville møte til muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmer er til stede og vi er klar til å starte spørretimen
president mitt spørsmål går til europaministeren som vi gratulerer med ny stilling
en viktig oppgave for han det er å <ee> fremme norske interesser i nordområdene både i Norden og i Europa
<ee> det er avgjørende for norsk politikk men det er også avgjørende for vår <ee> sikkerhets- og utenrikspolitikk
<ee> i Stoltenberg to-regjeringen så var vi opptatt av å sikre at norsk forvaltning og suverenitetshevdelse ble forstått og respektert av andre land
det krevde aktiv politikk mot nordiske naboer naboer i nord og mot EU
to milepæler var av stor betydning
det ene var den såkalte Ilulissat-erklæringen fra totusenogsju der utenriksministre i Barents <ee> i arktiske regionen slo fast at havretten gjelder i nord
og prinsippene for vår arktiske politikk var slått fast
den andre var at toneangivende land viste forståelse og respekt for vår måte å tenke Arktis på og faktisk la opp sin arktiske strategi tett opp på det som vi hadde som vår strategi
president dette er av stor betydning fordi at uti verden så gjør det seg ofte en oppfatning om at Arktis er et nytt område hvor det gjelder egne regler og som enda ikke er fullt ut <ee> oppdaget
alle som kjenner nordområdene vet at det er feil
enten det er Atlanterhavet Stillehavet eller havområdene i Arktis så gjelder havretten og kyststatenes ansvar og rettigheter gjelder også
i år har Norge formannskapet i Nordisk ministerråd og statsråden er ansvarlig i regjeringen
<ee> i vår regjeringstid så var det viktig når vi hadde formannskapet å løfte det nordiske norske synet på nordområdene der
jeg finner knapt en referanse til nordområdene eller arktisk i dette programmet som gjelder i denne perioden
<ee> og det synes jeg er urovekkende fordi at man da er defensiv i forhold til det arbeidet som må drives hele tiden for å sikre norske interesser i nordområdene
så mitt spørsmål er president hvilke initiativer har vår nordiske samarbeidsminister tatt for å løfte nordområdene inn i det nordiske samarbeidet om europapolitikk
det handler om det organiserte nordiske samarbeidet men også med våre nordiske naboland <ee> i nord
hvilke konk konkrete initiativer er tatt og hvilke tenker han å ta
statsråd Frank Bakke-Jensen
<ee> først vil jeg få lov å takke for muligheten til fortsatt å prate om nordområdepolitikken i den her salen
som <ee> lokalpolitiker regionalpolitiker og rikspolitiker har jeg fulgt nordområdepolitikken å utvikla den utviklinga av den siden Jan Petersen la frem den første nordområdemeldinga
vi skal være klar over at de beskrivelsene og scenarioene som man ser der for femten år sia det er det mye av det er det som skjer i nord nå
man var jo så fremsynt man startet en jobb mot <ee> mot med et <ee> et utviklingstrekk som skulle gjøre den her politikken relevant nasjonalt nordisk og <ee> i Europa
<ee> jeg har også fulgt politikken og og en del av av <ee> de viktige oppgavene er jeg enig med med representanten Støre om det er å gjøre det her relevant i Norden og Europa
for meg har det vært viktig på <ee> på én måte og jeg har nok ei annen tilnærming til den politikken president enn det Støre har
for meg er det viktig å vise <mm> Europa og resten av verden at de den her delen av arktisk er det et varmt pulserende samfunn det er det er varmt pulserende liv
her handler veldig mye om politikken av politikken om mennesker president
derfor har vi i vår <ee> tilnærming til nordo nordområdepolitikken sagt at <ee> ja det er noe høyt oppe langt ute for å sitere tidligere utenriksminister Støre men det er også noe helt konkret
det her handler om å gi <ee> innbyggerne i landsdelen muligheten til å få så god skole at dem når mulighetene byr seg er i stand til å velge dem etter egne ønsker
det handler om å bygge ut en infrastruktur som setter landsdelen i <ee> i posisjon til sjøl ogs å delta på utviklinga
og det tar jeg med meg inn i det nordiske perspektivet når jeg jobber som <ee> no minister i Nordisk <ee> ministerråd
den forklaringa finner du også igjen i reg hos regionale politikere og politikere med syn i Finland og Sverige
den politikken tar jeg også med meg inn når jeg møter mine kollegaer ute i Europa
det å forklare at den viktige delen av den her det viktig budskapet det er at det her er en pulserende varm del av Arktis arktisk full av mennesker og full av industri
president det var et pulserende og varmt svar som ikke svarte på spørsmålet
det står ikke ett ord om nordområdene i handlingsplanen hans og den blir nok lest av andre
men det er ikke bare våre nordiske naboer som vi bør jobbe aktivt overfor det er også Europa EU og EU-land
i forrige uke så kom det en rapport fra Europaparlamentet om EUs arktiske politikk og den skal behandles i løpet av mars
og det er en rapport som ikke er i tråd med norske interesser
der slås det blant annet fast fra EU-kommisjonen at EU-landene skal jobbe for et internasjonalt forbud mot olje- og gassvirksomhet i Arktis
og da melder spørsmålene seg
hva menes med forbud hva menes med Arktis og hvilke konsekvenser vil en slik politikk fra EU få for norsk olje- og gassvirksomhet i Norskehavet og Barentshavet
og i handlingsplanen Norge i Europa så er det heller nesten ikke et ord om Arktis knapt nok nevnt
så en aktiv politikk om det varme pulserende livet langt der ute som Bakke-Jensen var inne på er ikke nevnt i handlingsplanen
og da er spørsmålet hva har statsråden og regjeringen tenkt å gjøre i denne konkrete saken
hva er gjort til nå og hva vil bli gjort frem til den diskusjonen kommer opp i parlamentet i mars
jeg er også veldig glad at jeg ha innehar ei ei statsrådsstilling som er dedikert til kontakten mot Europa
i motsetning til de foregående regjeringer så så har vi sagt at kontakten mot EU kontakten mot våre viktigste samarbeidspartnere er så viktig at vi setter ei d en dedikert statsrådsstilling til å ivareta det arbeidet
det kunne vi ha tjent på tidligere òg
og så er det sånn <ee> <ee> president at <ee> <ee> vi frembringer budskapene våre i <ee> i de <ee> rådene der vi <ee> deltar
regjeringa kommer til å legge fram en nordområdestrategi som s også kommer til å vise hvordan|1 vi drar de lange linjene ned mot Europa hvordan|1 vi drar de lange linjene ut mot <ee> de fora i <ee> i internasjonal politikk som <ee> FN
og første tilleggsspørsmål er fra Eirik Sivertsen deretter Knut Arild Hareide
ja president i mine øyer så er jeg litt usikker på om det er en oppgradering av nordområdepolitikken at det er ikke lenger Jonas Gahr Støre som har ansvaret men Frank Bakke-Jensen
nå er det kommet forslag på bordet med totalforbud om olje- og gassvirksomhet i arktiske områder så jeg får gjenta spørsmålet mitt fra januar
synes statsråden nå at det her utvikler seg i riktig retning
og statsråd nei unnskyld president vil statsråden løfte det her sammen med våre nordiske naboer for å få mere trykk på det og hvordan vil han i så fall gjøre det
<ee> da fors da spørsmålet tidligere kom fra representanten så var her og leverte ei stortingsmelding om det nordiske samarbeidet det var nok det som gjorde at han var misfornøyd med svaret på et annet felt
vi bruker våre posisjoner i alle de møtene vi har med politikere i <ee> EU alle de pos møtene vi har med med sentrale politikere rundt omkring i verden
og jeg må president få lov å å <ee> å skyte inn at det var et veldig godt prosj prosjekt nordområdepolitikken er et godt prosjekt over veldig mange år
men jeg mener faktisk at vi viser på en bedre måte overfor EU og resten av verden at det her er et aktivt pulserende Arktis
det er ikke en nasjonalpark som enkelt kan fredes for annen <ee> aktivitet
neste tilleggsspørsmål er fra Knut Arild Hareide deretter Liv Signe Navarsete
<ee> vi har lagt frem en <ee> en strategi tidlig i perioden der vi samla trådene og og <ee> dreide satsinga vår for at vi mener det er viktig å å <ee> vise at politikk også innenrikspolitikken er relevant for <ee> for nordområdepolitikken
der knyttes de her i hop
og vi leverer da en <ee> strategi i løpet av våren der vi de <ee> tar de tankene videre hvordan|1 bygger vi en landsdel som er relevant for den nordområdepolitikken vi er enig om skal <ee> skal <ee> gjelde være Norges politikk i fremtiden
neste tilleggsspørsmål er fra Liv Signe Navarsete deretter Ola Elvestuen
president jeg er finnmarking jeg er vokst opp i skyggen av jernteppet
vi har også gjennom årtier hatt en politikk som sa at vi skulle forsvare Norge fra Skibotn og sørover
den langtidsplanen som er lagt frem nå president det er den første som tar inn over seg at vi skal forsvare Norge fra russegrensa og sørover inkludert alle havområdene
jeg vet ikke om <ee> representanten tenker forsvarsevne om hun da mener forsvarskraft men den langtidsplanen som er lagt fram nå den gir oss forskra fors kraft til å gjøre den oppgaven
derfor endrer vi forsvaret til å være i stand til å ta oppgaver i ei ny tid
derfor endrer vi forsvaret til at dem skal være i stand til å ta oppgaver for de nye områdene for det nye Norge
vi har seks ganger så store havområder nå som det vi hadde for to fors langtidsplaner sia
derfor endrer vi forsvaret sånn at det skal være et moderne forsvar som kan ta den <ee> den <ee> kampen den <ee> <ee> kampen som eventuelt kommer
og kort når det gjelder helikoptra
vi sier at hæren skal ha mobilitet vi skal bare finne ut hvilke|1 helikopter en moderne hær trenger
neste tilleggsspørsmål er fra Ola Elvestuen deretter Torgeir Knag Fylkesnes
ja <mm> president <ee> tilbake til når EU-parlamentet <ee> da går inn for at man skal ha en <ee> petroleumsfri sone i nord i Arktis så er jo ikke det en et isolert initiativ eller mening
vi har jo i tidligere år så har jo fra Canadas side så har de sagt nei til <ee> petroleumsaktivitet nord for Canada
den tidligere Obama-administrasjonen i USA gjorde det samme nord for Alaska så får man jo se hva som nå skjer med den <ee> beslutningen
men det er jo helt klart at dette er en dette er en en en den et bredt standpunkt s og en diskusjon som går internasjonalt
jeg jeg tenker det første vi skal gjøre det er og så sette sette oss tydelige ambi ambisjoner om å fortelle at arktisk er altså forskjellig
arktisk under den skandinaviske nordiske delen der <ee> der vi er det er en helt forskjellig del av Arktis og nordområdene enn Canada enn Alaska enn de nordligste delene av <ee> av Russland
det er det det er det første viktige delen vi skal kommunisere
så mener jeg ærlig talt at vi er vi er gode på å utvinne energi og vi skal kunne legge oss <ee> være visjonære og legge oss planer for å utvinne energi på en sikker måte også i de nordlige delene av <ee> av <ee> områdene våre
<ee> det er den <ee> den jobben vi må ta
og da må vi <ee> tenker jeg vi skal ta kampen mot dem som i utgangspunktet da vil konservere den her delen som et reservat
vi skal være være prinsipielle i de her spørsmålene også når andre land prøver å utfordre den lovlige retning vi har
da går vi tilbake til hovedspørsmålene og neste hovedspørsmål er fra Knut hari Arild Hareide
når det gjelder <ee> min <ee> nye kollega i Olje- og energidepartementet så har han vært veldig klar på at <ee> regjeringen fører en <ee> aktiv politikk for å nå klimamålene
han har vært veldig klar på at mennesker <ee> bidrar til klimaendringene og at vi må gjøre noe med det
<ee> så er det ingen tvil om at <ee> den enigheten vi har med KrF og Venstre om Lofoten og Vesterålen ligger fast
så må vi også ta inn over oss at det pågår programprosesser i <ee> de politiske partiene for tiden og i de prosessene så <ee> må det være lov å <ee> ha synspunkter
la meg må si om om vernede vassdrag at <ee> dette er jo et tema som selv om det ligger under Olje- og energidepartementets ansvarsområde så så vil jeg understreke at det er regjeringens politikk at verneplanene for vassdrag i hovedsak skal ligge fast
dette slo vi fast i energimeldingen vi la frem i fjor
det har også Stortinget sluttet seg til
<ee> de <ee> vernede vassdragene utgjør både enkeltvis og i sum store natur- og miljøverdier og vi ønsker at disse verdiene skal bevares også for kommende generasjoner
men jeg mener det det er en god kvalitet i <ee> politikken og forvaltningen i mange generasjoner i det at vi har klart å ta vare på et representativt utvalg av vernede norske vassdrag
president <ee> la meg først si at <ee> fakta og edruelighet <ee> i klimadebatten som i andre politiske debatter skal vi ønske velkommen
og <ee> <ee> det er <ee> også slik at <ee> vi ikke <ee> kan skru igjen <ee> oljekranene
det er <ee> ingen som <ee> ønsker å gjøre det over natten
vi vet at det kommer å være behov for olje og gass <ee> i lang tid fremover
men vi vet også at petroleumsvirksomheten må være innstilt på å tilpasse seg en gradvis innstramming av klimapolitikken globalt i Europa og i Norge og stadig sterkere konkurranse fra fornybare alternativer til <ee> olje og gass
første tilleggsspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad deretter Terje Aasland
i denne salen så har vi hørt mange runder rundt Utsirahøyden og kraft fra land til ulike oljeplattformer og få til en områdeløsning
jeg vil bare minne statsråden på at selv om det er kommet ny statsråd i Olje- og energidepartementet så må han holde trykket oppe for at den gjennomføres etter Stortingets mål
så vet man at Statoil au skal bore Kajakk der den au har tro på at den skal finne nye funn
og det som er interessant i det herre type prosjektene er at dersom en skal lykkes med kraft fra land der det er fornuftig så må det planlegges i god tid
og der har miljøvernministeren au en viktig jobb å gjøre for å sikre at det er et høyt press på det
så mitt spørsmål er jobber han med å sikre at sånne type områder som Loppahøyden kan være aktuelle for elektrifisering i framtida
president <ee> jeg har <ee> ikke engasjert meg i spørsmålet om Loppahøyden <ee> så langt jeg tar med meg det
men jeg har lyst å understreke at <ee> elektrifisering er et <ee> potensial som vi skal ta alvorlig og <ee> hvor oppfølging av Stortingets naturlig nok er viktig
men vi må også ha kostnadseffektivitet som <ee> et bærende element i klimapolitikken
<ee> da må vi også <ee> ha klart for oss at <ee> det vi har rammet inn olje- og gassindustrien med i Norge er EUs kvotesystem
og det betyr at norsk olje- og gass gassindustri også når produksjonen øker bidrar til at EU og Europa når sine klimamål
vi får utslippene ned i Europa
det kommer vi til å klare i tyvetyve|tjuetjue det kommer til å være tilfellet i tyvetredve|tjuetretti
og det betyr også at vi må vurdere de investeringene som gjøres <ee> i <ee> på norsk sokkel for <ee> elektrifisering i lys av det at olje- og gassektoren bidrar til å nå <ee> klimamålene
og så skjer det veldig mye spennende teknologiutvikling blant annet på vindmøller som også i en noe lengre tidshorisont kan bære bud om nye elektrifiseringsmuligheter
neste tilleggsspørsmål er fra Terje Aasland deretter Ola Elvestuen
aller først så er jeg glad for at klima- og miljøministeren til de grader avlyser olje- og energiministerens forsøk på å vise handlekraft og framstå som engasjert på vegne av et felt regjeringen har gjort svært lite på gjennom tre år
ja president <ee> de <ee> forvaltningssystemer som er <ee> bygget opp både rundt norsk olje- og gassvirksomhet og rundt norsk vannkraft har tjent oss <ee> godt
og <ee> jeg kan bekrefte at <ee> de beslutninger som ble tatt <ee> rundt <ee> <ee> energimeldingen <ee> tidligere i fjor de ligger fast
men vi må altså primært satse på den oppgraderingen og bedre utnyttelse av produksjonen i vannkraften <ee> fremfor å <ee> tenke på <ee> utbygging av nye vassdrag
ble <INAUDIBLE> litt på det siste <ee> svaret men skal komme tilbake til det
det er klart at <ee> noen åpning inn i <ee> Nordland seks er jo helt uaktuelt med den enigheten som er med et flertall på borgerlig side
og når det gjelder verna vassdrag så har jo så er det jo ikke sånn at Stortinget slutta seg til det som er lagt frem med energimeldingen
<ee> og det er heller ikke sånn at der det er flom så skal man kunne se mer løst på dette det er absolutt å anse som en siste <ee> mulighet når alle andre tiltak er vurdert og gjennomført
det jeg kan gjøre og det jeg har gjort i den sammenhengen er å <ee> være klar på hva som er regjeringens politikk og hva som er Stortingets føringer og det har jeg vært både i denne sal her og nå og jeg har vært det i <ee> mediene
<ee> den <ee> energimeldingen vi la frem i fjor og den behandlingen Stortinget ga den viste at det er bred enighet om disse tingene og det er <ee> en enighet som regjeringen fører videre i sin politikk
vi går da videre på hovedspørsmålet
neste hovedspørsmål er fra Heidi Greni
da Høyre og FrP kom i regjering i tjuetretten vart|blei det sagt at nå skulle alt bli så mye mer åpent enn under flertallsregjeringa dem avløste
forhandlinger om politiske løsninger vil flytt skulle bli flytta fra lukka rom og inn i d åpen dialog med Stortinget
akkurat nå sitter Høyre <ee> FrP Kristelig Folkeparti og Venstre bak lukka dører her e her på huset og skal bestemme seg for hvilke|1 kommuner og fylkeskommuner som skal tvangssammenslås
hemmelige forhandlinger foregår ikke bare på Stortinget men òg mellom partifeller rundt omkring i landet slik som jeg forstår det
Statsråd Jan Tore Sanner
president <ee> hvis representanten tillater så vil jeg kanskje si at <ee> hun starter i en litt feil ende fordi at hvis vi ser på kommunereformen så langt så er det en suksess
Klassekampen skrev for et drøyt år siden at det var omlag syv kommuner som hadde frivillig avtale
nå er det nesten hundre
og jeg gleder meg over at det er femogtyve|tjuefem senterpartistyrte kommuner altså én av fire senterpartistyrte kommuner som ønsker å bygge en sterkere kommune for fremtiden
det synes jeg er bra og det viser at lokalpolitikere fra alle partier over hele landet tar ansvar og de gjør det fordi at de ønsker å skape likeverdige tjenester til innbyggerne der de bor
erfaringene med kommunesammenslåinger så langt er at det bremser befolkningsnedgang eller gir befolkningsoppgang i kommuner som har slitt med færre folk
det viser at du styrker tjenestetilbudene derfor så gjennomfører vi en kommunereform
nå har det vært en bred prosess i alle kommuner <ee> og så langt er det som sagt <ee> nesten hundre kommuner som har frivillige avtaler
Stortinget har sagt at reformen skal bygge på frivillighet men at det kan gjøres unntak i spesielle tilfeller
så er det selvsagt slik at de partiene som har samarbeidet om kommunereformen det er klart at de samtaler det skulle jo bare mangle
det ville jo vært mye verre hvis man ikke hadde snakket sammen
president det er fire partier som har stått bak kommunereformen Arbeiderpartiet også litt til til og fra
det er klart at de partiene må samtale
jeg må også som statsråd sørge for å forankre de forslagene jeg kommer med og som jeg skal legge frem for Stortinget før påske
og da får Stortinget en mulighet å ha en åpen demokratisk debatt før vedtakene fattes
president realiteten er nok at kommunereformen og regionreformen nå blir avgjort i hemmelige forhandlinger mellom|1 regjeringspartia og støttepartia
hvorfor|1 skulle dem da ellers sittet og forhandle
da er det interessant for allmennheten å vite hvilke|1 faglige kriterier de her fire partia arbeider etter
når det gjelder regionreformen har Stavanger Aftenblad en sak <ee> før helgen der dem mener å vite at Rogaland og Møre og Romsdal får fortsette som egne fylker
samtidig ser vi at for eksempel Oppland og Hedmark foreslås tvangssammenslått
etter det avisene melder er konklusjonene sterkt påvirket av|1 holdninga til sammenslåing hos Høyres og FrP sine lokale partitopper
er det slik at en skal få fortsette som eget fylke i de fylkene der Høyre og FrP lokalt er imot sammenslåing mens i andre fylker dem skal tvinges sammen
ell vil det ikke <ee> <ee> vil
er det slik at det ikke vil bli brukt tvang i regionreformen
igjen det hadde vært veldig unaturlig om partiene som sto bak kommunereformen ikke snakket sammen
det hadde vært veldig unaturlig om jeg som statsråd ikke forankret de forslagene jeg skal legge frem for Stortinget
og når Stortinget når proposisjonen er klar så legges den frem for Stortinget og det blir en åpen debatt her før vedtak fattes
det kunne vært interessant å få vite litt om hvordan dette foregikk under den rød-grønne regjeringen det vil si at det har vi jo lest litt om i i diverse bøker som er har kommet de senere senere år
<ee> vi bygger selvsagt på de lokale vedtak som er gjort de lokale prosessene
fylkesmennene har gjort en god grundig og faglig vurdering
vi har aldri hatt et bedre faglig grunnlag for kommunereform enn det vi har nå
<ee> og så er det slik at <ee> partiene diskuterer seg imellom jeg legger frem en sak for Stortinget og så får Stortinget mulighet til å diskutere den <ee> etter påsken
og første tilleggsspørsmål er fra Marit Arnstad deretter Helga Pedersen
<qq> de partiene som skrøt av at det nå skal bli så åpen debatt sitter altså i et hemmelig rom en eller annen plass og lager et forlik som avgjør Kommune-Norges framtid
og da er det ikke så rart at vi spør hvilke faglige kriterier er det som ligger til grunn hvis du for eksempel nå freder Rogaland og Møre og Romsdal fordi Høyre og FrP i Rogaland og Møre og Romsdal er imot sammenslåing mens du tvinger sammen andre regioner
da må det være lov å spørre på er det den her typen avtaler mellom FrP lokalt og sentralt som da er de faglige kriteriene som ligger til grunn for tvangssammenslåing
og jeg vil igjen gi honnør til de mange senterpartiordførerne som har gjort en svært god jobb i kommunereformen
det er sytten kommuner som har senterpartiordfører som nå har inngått frivillige avtaler
det gjør de selvsagt fordi at de er opptatt av innbyggerne sine fordi at de er oppga opptatt av gode tjenestetilbud
<ee> vi bygger selvsagt på de føringer som Stortinget har gitt <ee> når det gjelder frivillighet men også når det gjelder muligheten for for unntak i helt spesielle situasjoner
og det kan være hvis to kommuner <ee> har sagt ja til hverandre man har én kommune mellom seg
ja da er det naturlig at at Stortinget tar en diskusjon om man skal skjære igjennom
når det gjelder regionreformen så er det jo Stortinget selv som har sagt at vi skal ha om lag ti regioner og Stortinget aldri sagt at regionreformen skal bygge på ren frivillighet
der har Stortinget full mulighet til å beslutte hvilke fylker som skal gå sammen i større regioner
neste tilleggsspørsmål er fra Helga Pedersen deretter Karin Andersen
ja president jeg registrerer at kommunalministeren ikke vil svare på hvordan|1 han forholder seg til det faglige grunnlaget som ligger for <ee> <ee> fra fylkesmennene sin <ee> side
Arbeiderpartiet er for endringer i kommune- og fylkesstrukturen men vi mener at det skal skje ved hjelp av frivillighet
og det mente jo også kommunalministeren høsten tjuetretten
og den gangen ble han referert på følgende måte i Fagbladet sitat
det skal ikke lages et kart på kommunalministerens kontor hevder Sanner som benekter at regjeringen vil bruke tvang for å slå sammen kommuner
men nå kan vi lese i avisa at kommunalministeren likevel vil bruke tvang og at han nettopp sitter og tegner et kart om ikke på kontoret så hvert fall på et eller annet bakrom og det er snakk om ti til femten tvangssammenslåinger
det her er Arbeiderpartiet uenig i og det har falt Høyre tungt for brystet
og i VG har vi blant anna lest at <ee> statsrådens partifeller sier at Arbeiderpartiet vil reversere reformer som har til hensikt å øke velferdsstatens bærekraft og ruste Norge for fremtida
og i en situasjon med hundre og tredve tusen ledige
<INAUDIBLE> ut du må komme til spørsmålet
er statsråden enig i at <ee> tvi <ee> tvangssammenslåinger <ee> er det som står mellom velferdsstatens bærekraft eller sammenbrudd
president det er interessant at det spørsmålet kommer fra representanten Helga Pedersen en representant som selv har tatt til orde for at <ee> det skal tegnes et kart og settes ned en kommisjon hvis ikke det blir tilstrekkelige <ee> frivillige sammenslåinger
det er riktignok noen år siden men siden den gang så har Arbeiderpartiet ment omtrent alt som er mulig å mene når det gjelder kommunereform
<ee> for noen uker siden så snakket man om at det skal reverseres man snakket om at det bare skulle være frivillighet og så registrerer jeg at det nye programmet for neste stortingsperiode så snakker man i hovedsak om frivillighet
president det er ikke mulig å skjønne hva Arbeiderpartiet egentlig mener i denne saken
jeg mener at lokalpolitikerne de trenger nasjonale politikere som heier på dem som hjelper dem som støtter dem <ee> og jeg registrerer at mange arbeiderpartiordførere savner støtte fra Arbeiderpartiet sentralt
jeg har tenkt til å gi dem det
så kan jeg bekrefte at det tegnes ikke noe kart på kommunalministerens kontor
ordførerne og lokalpolitikerne selv skaper det nye Kommune-Norge og det er Stortinget som skal fatte vedtak
neste tilleggsspørsmål er fra Karin Andersen deretter Sveinung Rotevatn
<ee> det er jo tydelig at kommunalministeren og regjeringa er veldig glad i tvang og veldig glad i store enheter nesten koste hva det koste vil
men jeg tror at folk lurer litt på hva dette her skal være godt for
det ene er en ko regionreform uten innhold altså med færre oppgaver et eller annet stort som ingen veit hva noen skal bruke til
det andre er kommunesektoren
men eldreomsorg handler jo om at man har økonomi at man prioriterer det som en verdisak
det er ikke gamle folk som er for dyre det er Høyres politikk som er dypt urettferdig
og eller er det sånn at Sanner vil tvangsflytte gamle mennesker for at eldreomsorgen skal bli mere rasjonell og effektiv slik som Høyre liker
jeg mener vi alle sammen bør <ee> være villige til å se ti år fremover i tid og se hvilke utfordringer både små og store kommuner står ovenfor
og det vi ser det er at en del steder så blir det stadig færre yrkesaktive bak hver pensjonist
i kommuner som har hatt tre til fire i yrkesaktiv alder vil oppleve to yrkesaktive og noen helt ned mot én yrkesaktiv
det mener jeg er en utfordring
nettopp fordi at våre eldre fortjener en god og verdig eldreomsorg fordi vi er opptatt av likeverdige tjenestetilbud over hele landet så sørger vi også for sterk vekst i kommuneøkonomien
og det bør være et paradoks for Sosialistisk Venstreparti at kommuneøkonomien har blitt økt mer under den borgerlige regjeringen enn da SV og Senterpartiet samarbeidet med Arbeiderpartiet
god kommuneøkonomi mer lokaldemokrati sterkere fagmiljøer det er viktig for å sikre god og verdig eldreomsorg ikke bare i dag men også i fremtiden
neste tilleggsspørsmål er fra Sveinung Rotevatn
president <ee> det avhenger nok litt av hvem som blir sittende i i regjering for det vi hører fra fra Senterpartiet og delvis fra Arbeiderpartiet er jo at de skal reversere
og er det noe våre lokalpolitikere alle de ansatte i kommunene ikke trenger så er det usikkerhet om vedtakene faktisk vil stå fatt
jeg enig i at <ee> vi er langt fra i mål
<ee> det at nesten hundre kommuner frivillig har har gått sammen for å bygge sterkere velferdskommuner for fremtiden det er bra men fortsatt så ser vi at det er mange kommuner som har for for sårbare fagmiljøer
det er fortsatt behov for å styrke kommunene for å sikre den gode velferden
også er det også slik at <ee> Venstre i samarbeid med regjeringen <ee> nå <ee> skal flytte flere statlige arbeidsplasser ut i landet vårt
det bidrar også til å styrke sterkere kompetansemiljøer
vi har allerede flyttet langt fler enn det Senterpartiet klarte sammen med Arbeiderpartiet den siste regjeringsperioden og det kommer nå flere og det bidrar til sterke kompetansemiljøer i hele Norge
det styrker Distrikts-Norge
neste hovedspørsmål er fra Ola Elvestuen <qq>
ja <qq> president
mitt spørsmål går til statsråd Vidar Helgesen
åtte hundre millioner tonn plastsøppel går i havet havene hvert år
i tjuefemogtjue|tjuetjuefem er det anslått at det vil være ett tonn plast for hvert tredje tonn fisk i verden
i tjuefemti er det anslått det vil være mer plast enn fisk i verdenshavene målt i kilo
åtti prosent av sjøfugler har plast i seg
rundt én million sjøfugl dør som en direkte årsak av plast <ee> hvert år
<ee> og det er utallige <ee> også av hval og andre sjøpattedyr som dør på grunn av plast
president i denne stortingsperioden har vi startet noe arbeid
det var jo ingenting på marin forsøpling for <ee> for fire år siden
i år bruker vi trettifem millioner til ryddetiltak til tiltak for at fiskebåter kan få levert sitt søppel som de får i sine redskap
i år setter vi gang innsamling av utrangerte båter
vi har fått på plass vedtak om forbud mot mikroplast i kosmetikk og det er en handlingsplan også mot mikroplast
men president problemstillingen er jo enorm
så mitt spørsmål til statsråden hvordan ser statsråden for seg hvilken strategi vi skal legge opp og har han nye tiltak si og tiltak på en tiltaksliste for å begrense forbruket av plast og for å få plast i
som avfall i verdenshavene
president det er helt riktig som representant Elvestuen sier at plastforsøpling er <ee> et gedigent problem
det er antakelig vår tids raskest voksende internasjonale miljøproblem
og det er et problem som <ee> også akselereres av klimaendringene for jo mer ekstremvær jo mer regn og jo mer flom vi får desto mer plast skyller i havet
for det er altså plast fra land som er hovedutfordringen
det er mangel på nasjonale avfallssystemer ikke minst i de store fremvoksende økonomiene som har hatt en enorm velferds- og velstandsvekst de siste ti femten årene men uten at de har gode nasjonale avfallssystem på plass
det er der hovedutfordringen ligger
det betyr at hovedsporet vårt er internasjonalt
vi tok initiativ i <ee> tyvefemten|tjuefemten til <ee> en internasjonal utredning av problemet
den kom på bordet i tyveseksten|tjueseksten på FNs miljøforsamling
der tok vi initiativ til en videre utredning av om det er behov for et styrket og for mer forpliktende internasjonalt regelverk
det kommer opp <ee> til behandling <ee> internasjonalt i slutten av året
så er vi også opptatt av å spille inn til relevante EU-prosesser
EU utvikler nå en plaststrategi
mye av det som kommer til norske <ee> kyster og norske hav og farvann er <ee> plast fra EU-området
og så er vi opptatt av å gjøre en jobb her hjemme og der har vi fra Miljødirektoratet fått <ee> tiltaksvurderinger både mot marin forsøpling og mot mikroplast med en rekke forslag til ulike tiltak
det er tiltak som vi vurderer nå <ee> ikke minst fordi vi i løpet av våren kommer til å fremme en stortingsmelding om avfall og avfallspolitikk og sirkulær økonomi
og i den forbindelse tar vi sikte på å legge frem en plaststrategi som skal ta dette for seg i sin hele og fulle bredde det
nettopp fordi det er et komplekst <ee> spørsmål så er det ikke nok med enkelttiltak mot enkeltkilder
vi må se på helheten i dette og ikke minst så må vi se det i en sirkulær økonomitankegang
jeg takker for svaret og president jeg venter også at det da kommer flere forslag til konkrete tiltak også fra regjeringen sånn at det vi jo faktisk gjennomfører ikke bare er resultat av forhandlinger og initiativ fra Stortinget
men noen vedtak er jo allerede <ee> er jo allerede gjort og som vi trenger å følge opp
blant annet så har jo EU vedtatt et direktiv hvor man skal redusere bruken av plastposer <ee> fra åtti nei hundre milliarder i året i dag til tjue milliarder i tjuefemogtjue|tjuetjuefem
<ee> og det vil da være en reduksjon i norske forhold vil være en reduksjon fra to hundre til førti plastposer i året
da blir mitt spørsmål statsråden hvordan er dette arb hvordan går dette arbeidet framover i norske regjeringen og hva vil vi gjøre for <ee> gjøre tiltak for å følge opp
<ee> det har vært plastposediskusjoner i denne sal før og det kommer nok til å bli igjen
vi <ee> le jo jobber nå med <ee> oppfølgingen av EUs <ee> direktiv
<ee> det er ingen tvil om at dette er EØS-relevant
det skal iverksettes i norsk rett og vi er opptatt av at <ee> vi skal gjøre dette på en effektiv og kostnadseffektiv måte
det er jo slik at plastposer i Norge faktisk spiller en viktig rolle i selve avfallshåndteringen
vi kaster søpla våre i disse posene og derfor så er ikke plastposer noen stor kilde til plastforurensning i Norge
men <ee> vi skal gjennomføre dette direktivet og vi kommer tilbake <ee> med <ee> forslag om <ee> ikke altfor lang tid
første tilleggsspørsmål er fra Iselin Nybø deretter Åsmund Aukrust
i forbund i forbindelse med byggingen av Ryfast så har det blitt dumpa massevis av plast i sjøen
og folk som bor langs kysten nå de går og plukker bærepose etter bærepose med plastikk
fuglene bygger reir av plast istedenfor av tang og tare
<ee> Vegvesenet har protestert mot dette
de mener det helt nødvendig å bruke <ee> skyteledninger <ee> av plast
de mener at <ee> dette ikke vil medføre noen veldig lokale problemer fordi dette skal synke til bunn
mitt spørsmål er om <ee> ministeren mener at det er greit <ee> at storsamfunnet på denne måten dumper store mengder av plastikk i sjøen
det gjør at på en del områder så har vi praksis også i Norge som ikke er holdbar og ikke er bærekraftig og som vi må <ee> avvikle
<ee> et eksempel på det er <ee> den type praksis som det her <ee> viser til
men da gjelder det jo også å finne løsninger
og vi må <ee> <ee> bevilge oss selv <ee> nødvendig tid til å både identifisere og få på plass <ee> alternative løsninger
men det er helt klart at <ee> bruken av plast må der plast <ee> brukes for nødvendige formål så må man sikre systemer for at den ikke finner veien ut i naturen og særlig ikke ut i havet
neste tilleggsspørsmål er fra Åsmund Aukrust deretter Steinar Reiten
<qq> takk til Venstre for et godt spørsmål og ministeren for <ee> for gode svar fordi at dette er jo et miljøproblem <qq> hvor det er veldig enkelt både å være enig i problembeskrivelsen og analysen
og så er jo utfordringen å få gjort noe med det
for det er jo helt riktig som ministeren sier det viktigste gjøres jo internasjonalt
dette er en innsats som alle land må gjøre men ikke minst så gjelder jo dette en stor havnasjon som Norge
og jeg <ee> mitt spørsmål handler om hva vi kan gjøre her hjemme i Norge
fordi at <ee> <ee> Stortinget gjorde jo for et år sida et vedtak om at vi ba om en handlingsplan <ee> mot mikroplast
og så ble det understreket i debatten som var i Stortinget at her var man veldig utålmodig nettopp fordi det forelå en tiltakspakke fra fra Miljødirektoratet
nå skjønner jeg at den kommer til å komme <ee> i den avfallsmeldinga som kommer i løpet av våren
da er forventingene i hvert fall fra Arbeiderpartiets side store
men Stortinget gjorde også et eksplisitt vedtak om at regjeringa skulle fremme forslag med sikte p forby mikroplast i kroppspleieprodukter som amerikanerne nå har gjort fra med virkning fra første januar tot tjuesytten
så mitt spørsmål til ministeren er hvor ligger det forslaget om forbud mot kropp mikroplast i <ee> kroppspleieprodukter
president <ee> som jeg understreket i et <ee> tidligere svar så er dette et <ee> omfattende og det er et komplekst problem og det er mange kilder
<ee> mikroplast er <ee> ett tema større plastforsøpling blir også over tid til mikroplastutfordringer dersom man ikke får ryddet opp for det ligger og gnages av <ee> steiner og sand og saltvann på strendene
og så har vi kilder til <ee> direktekilder til mikroplastforurensning
den største kilden der er faktisk slitasje fra bildekk <ee> når det gjelder hva som er største kilden fra Norge
<ee> en annen stor kilde er maling
en annen stor kilde er <ee> fleecejakker som jeg regner med at vi er flere som gjør oss skyldig i å bruke her
og kosmetikk er også et område
men det er altså et relativt begrenset område i den store sammenhengen