scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
domstolene skal også kontrollere at underordnede forvaltningsorganer holder seg innenfor de rammer som følger av forskrifter med videre som er fastsatt av overordnet organ
ut fra ønsket om en kort og enkel grunnlovstekst nøyer forslagene seg likevel bare med å nevne domstolskontrallen kontrollen med forvaltningens legalitet
kontrollen med at også overordnede forskrifter med videre blir respektert kan problemfritt tolkes inn i begrepet lov henvisning landets lover forstått som bindende rettsregler utenfor Grunnloven selv
for det tredje vil forslagene klargjøre at at kontrollen ikke bare gjelder beslutninger av statens myndigheter men også alle avgjørelser som treffes under utøving av offentlig myndighet
man kan jo her tenke på at også kommunale vedtak er i til syvende og sist avledet statsmakt
at kontrollen både omfatter kommuner med videre og private organisasjoner med videre som utøver offentlig myndighet i kraft av lov er utvilsomt allerede i dag
det beste ville være om denne viktige siden av systemet også kommer til uttrykk i Grunnlovens tekst
dermed vil det tre bedre frem at domstolene også skal påse at grunnlovsbestemmelser som må tolkes slik at de begrenser privates handlefrihet blir respektert når den saken de har til behandling gjør det nødvendig
et kjent eksempel er de grenser som Grunnlovens paragraf hundre setter for både offentlige og private arbeidsgiveres rett til å begrense ansattes ytringsfrihet
det enkleste alternativ A dekker dermed alle de nevnte behov for mer dekkende og i en viss forstand sannere formulering
de øvrige alternativer dekker da alle de tre førstnevnte behovene for grunnlovsendring
men vi mener som sagt at denne presiseringen ville være en vinning for Grunnloven dens lesbarhet og dens anvendelse
da er det også representanten Tetzschner som skal legge frem forslag nummer trettiseks om at staten ikke skal kunne skatte- og avgiftsbelegge rettslige tjenester for saker som skal avgjøres av domstolene
Tetzschner
og det er som presidenten refererte et <ee> nytt tredje ledd i Grunnlovens paragraf nittifem a om at staten ikke skal kunne skatte- og avgiftsbelegge rettslige tjenester for saker som skal avgjøres av domstolene
hensikten med forslag er for det første at folk ikke skal måtte betale merverdiavgift som legges på rettsgebyrene altså en avgift på gebyr
men de skal heller ikke risikere å måtte betale meravgift på advokatenes salærer når disse er betaling for tjenester advokatene utfører i forbindelse med arbeidet med rettssaker
en person som henvender seg til en advokat og ber om advokatens bistand for å fremme for eksempel et erstatningskrav må betale advokaten et honorar som i dag medfører tillegg på femogtyve|tjuefem prosent merverdiavgift
forslagsstillerne mener at det ikke er rimelig at staten skal tjene på denne statlige virksomhet som rettspleien er
og ekstra grelt synes forslagsstillerne det blir når man <ee> ser dette misforhold opp mot motparten hvis denne motparten er staten
før endringen i tyvefjorten|tjuefjorten lød Grunnlovens paragraf nittiåtte sitat
med sportler som er erlegges til rettens betjente bør ingen avgifter til statskassen være forbundne
bestemmelsen hadde da stått uforandret i Grunnloven siden den ble vedtatt i attenfjorten
bestemmelsen har gjennom tiden vært foreslått opphevet en rekke ganger men Stortinget har vært tilbakeholden med å vedta endringer
dette kan ses i sammenheng med den til da gjeldende norske grunnlovskonservatisme så mange som ga så mange utslag både i endringspraksis og tolkningstradisjon
en mer frimodig tolkning president er at man etter hvert ikke forsto hva bestemmelsen omfattet på grunn av vanskelig tilgjengelig språk
men det var altså et ønske om å bevare de historiske linjene tilbake til attenfjorten og bevare synlig bevis på Grunnlovens alder i Grunnloven
dette hensynet er jo da ikke lenger tilstede
da rettferdigheten bør administreres uten betaling så bør der så så snart mulig skje forslag til a alle rettssportlers opphevelse
bestemmelsens forhistorie vi viser altså at den skulle fremme rettssikkerheten
det var borgernes frihet og rett til en rimelig rettspleie som lå bak bestemmelsen
dessuten bygget den på at staten ikke skulle profitere på rettspleien
endringene i uttrykksmåten som skjedde under forberedelsene må oppfattes som et forsøk på å uttrykke korrekt hva som skulle være meningen
sportler var <ee> godtgjørelse for utførelsen av rettslige tjenester
disse tjenestene ble utført av rettens betjente
etter datidens språkbruk hørte blant annet dommere og prokuratorene som vi i dag vil kalle sakfører og advokater til disse
da sportlerreglementet ble opphevet ved lov av trettende september attentredve|attentretti inneholdt den nye loven bestemmelser først og fremst om sorenskrivernes rett til sportler
sorenskriverne stod nevnt først i loven og snart skulle et annet inntrykk av bestemmelsen i paragraf nittiåtte festne seg
bestemmelsen fikk navnet sorenskriverparagrafen
begrunnelsen for bestemmelsen ble hvert oppfattet som en beskyttelse av sorenskrivernes inntekter og med det også dommernes uavhengighet
det er mulig at dette også var tanken bak bestemmelsen da den ble gitt men det har neppe vært den primære begrunnelsen for regelen
dens bakgrunnen i den franske konstitusjon av syttennitti og veien frem til dens endelige utforming i syttende mai-grunnloven viser klart at det det var ønske om at staten ved sine skatter og avgifter ikke skulle fordyre rettspleien
i pakt med eidsvollsmennenes pragmatiske tilnærming til grunnlovsgivningen fikk prinsippet om fri rettspleie en konkret og praktisk utforming
denne skulle imidlertid snart føre til at bestemmelsen mistet sin praktiske betydning
da Stortinget opphevet bestemmelsen i tyvefjorten|tjuefjorten var begrunnelsen at den bare hadde historisk interesse
den ble sett i sammenheng med prinsippet om domstolenes selvstendige stilling og ble ansett unødvendig da dette prinsippet skulle komme til klarere til uttrykk i ny bestemmelse
man kan lese nærmere om dette i Dokument nummer seksten for sesjonen tyveelleve|tjueelleve tyvetolv|tjuetolv side hundre og atten til hundre og nitten og i innstillingens hundre og åttiseks til Stortinget <ee> for sesjonen tyvetretten|tjuetretten tyvefjorten|tjuefjorten side enogtyve|tjueen
at bestemmelsens prinsipielle og idémessige grunnlag også var at staten ikke skulle tjene på rettspleien ble ikke problematisert under arbeidet med den anselige mengden av endringer som fant sted i forbindelse med tyvefjorten|tjuefjorten-jubileet
at advokattjenester i dag generelt er belagt med m merverdiavgift er tatt opp av Advokatforeningen men har ikke ført til noen endringer i avgiftslovgivningen
sivilombudsmannen tok spørsmålet opp av eget tiltak
her kan man for eksempel se på ombudsmannens årsmelding <ee> gjennom tidene
det betyr det at <ee> advokattjenester generelt er pålagt en a avgift på femogtyve|tjuefem prosent
for den vanlige kvinne og mann vil et tillegg på femogtyve|tjuefem prosent til det som betales til advokaten være en betydelig økonomisk belastning
for advokaten som kan trekke fra dette beløpet sin virksomhet betyr ikke dette noe særlig
nå som den gamle bestemmelsen om sportler er opphevet er det fortsatt et spørsmål om ikke en avgiftsfri tilgang til rettspleien er en del av Grunnlovens ånd og prinsipper jamfør <ee> Grunnlovens paragraf hundre og enogtyve|tjueen
paragraf nittiåtte hadde som nevnt sitt forbilde i den franske forfatningen av syttennittien og etter denne skulle rettspleien være gratis
i dag heter det i Grunnlovens paragraf nittifem sitat
enhver har rett til å få sin sak avgjort av en uavhengig og upartisk domstol innen rimelig tid
rettergangen skal være rettferdig og offentlig
men det er etter forslagsstillerne mening ikke rettferdig og ikke rimelig at staten legger en skatt på femogtyve|tjuefem prosent på det alminn den alminnelige kvinne og mann som skal betale til sin advokat i en tvist som behandles av domstolene
dette betyr at staten nå nettopp tjener på rettspleien og dermed gjør det tyngre og vanskeligere for den vanlige borger å få adgang til domstolene
vi går da videre til forslagene fjorten og førtitre som gjøres til gjenstand for felles behandling
begge dreier seg om folkeavstemning
neste taler er da Erlend Wiborg som vil fremlegge forslag nummer fjorten om folkeavstemning
president <ee> på vegne av <ee> representanten Ulf Leirstein og undertegnede er det en glede da å presentere forslaget som er viktig prinsipielt og jeg gleder meg også til videre <ee> debatt senere også
for tiden president er moden til at folket får større makt og større medbestemmelse og innflytelse over demokratiet i Norge
derfor fremmer Fremskrittspartiet et grunnlovsforslag som gjør at viktige saker vil kunne avgjøres gjennom folkeavstemning
det er viktig og riktig at politikerne lytter til folket i større grad enn i dag
dersom folket ikke føler at politikk er noe som angår dem direkte vil dette ha store konsekvenser for demokratiet som sådan
vi har allerede sett et folkeoppgjør som skyldes at politikerne har beveget seg for langt fra folket både i brexit det amerikans og det amerikanske presidentvalget
Fremskrittspartiet mener det er på høy tid at folket får større innflytelse over norsk politikk
behovet for folkeavstemninger er særlig stort hvis det dukker opp nye problemstillinger midt i en valgperiode
det kan være problemstillinger som ingen partier hadde omtalt i sine partiprogram og velgerne derfor ikke hadde anledning til å påvirke overhodet
det var rett og slett ingen partier å stemme på som hadde tatt stilling til denne nye problemstillingen
i en slik situasjon har ikke folkets representanter fått det nødvendige mandat fra velgerne til å gjennomføre en endring
da er det spesielt viktig at folket får anledning til å delta i demokratiet gjennom en direkte og bindende folkeavstemning
president det er sant at Stortinget allerede kan bestemme at det skal avholdes rådgivende folkeavstemning om ethvert spørsmål
disse <ee> folkeavstemningene er likevel ikke bindende noe Fremskrittspartiet mener er prinsipielt galt
har folket fattet en beslutning gjennom en folkeavstemning ville det være direkte udemokratisk om politikerne likevel ignorerer resultatet av folkeavstemningen
et annet problem er at folkeavstemning etter dagens regler krever at et flertall av stortingsrepresentantene støtter at saken skal avgjøres på en folkeavstemning
det innebærer at folkeavstemningsalternativet praktisk talt er blokkert med EU-saken som det eneste unntaket
skal folkeavstemningen få noen praktisk betydning som korrektiv til det representative demokrati må et mindretall derfor kunne kreve folkeavstemning
på denne måten blir folkeavstemningsinstituttet en reell demokratisering samtidig som initiativet i prosessen forblir hos folkets representanter
president grunnlovsforslaget går ut på at en tredjedel av Stortingets representanter innen en viss frist skal kunne kreve at visse vedtak i Stortinget blir lagt ut til en folkeavstemning
dersom det er flertall mot vedtaket forkastes forslaget
resultatet av folkeavstemningen vil være bindende
forslaget inneholder selvsagt president en rekke avgrensninger blant annet knyttet til statsbudsjettvedtak
forslaget er likevel ikke ment å stenge for at Stortinget gjennom alminnelig vedtak kan gjennomføre folkeavstemninger også på disse områdene der Stortinget anser dette som hensiktsmessig med da et flertall av Stortinget
president Norge har et indirekte demokrati ved at folket velger representanter til å fatte avgjørelser i folkevalgte organer
dette gjelder både i kommunestyrer fylkesting og Stortinget
direkte demokrati er en demokratisk styreform der folket direkte har rett til å være med på å fatte beslutninger uten å arbeide innenfor rammene av et representativt styresett
dette vil skape et stort engasjement i befolkningen og gi alle stemmeberettigede mulighet til å beholde eller forkaste et stortingsvedtak
Sveits president har en form for direkte demokrati med hyppig folkeavstemninger
man kan ha forskjellig oppfatning av hvordan utgangspunktet det fungerer og en utfordring med modellen i Sveits kan man si er at <ee> parlamentet og regjeringen dermed har mindre makt
fordelen er at innbyggerne til gjengjeld får mer makt
forslaget vi fremmer <ee> her i dag president bygger på den danske modellen som er en mildere form men som <ee> også kan sies å ha vært fornuftig og god
for det har vært avholdt seks rådgivende landsomfattende folkeavstemninger i Norge
vi politikere skal ikke glemme at vi sitter der som folkets representanter og vi som politikere bør derfor ikke være redde heller å <qq> lytte til folkets mening og rette oss etter folkemeningen
vi går da videre til Per Olaf Lundteigen som vil legge fram forslaget om folkeavstemning
og det er da forslag nummer førtitre
takk president jeg skal gi en kort presentasjon
det er et forslag som er fremsatt av Kjersti Toppe og undertegnede
og <ee> forslaget lyder
paragraf niogførti|førtini nytt annet ledd skal lyde
folket kan gjennom folkeavstemning sette til|1 side nye lovvedtak og vedtak om Norges tilslutning til traktater
en slik folkeavstemning skal avholdes dersom minst hundre tusen statsborgere krever det
folkeavstemningen er gyldig dersom minst førti prosent av de stemmeberettigede har stemt
paragraf førtini andre ledd blir nytt tredje ledd president
altså nye lovvedtak og vedtak om tilslutning til traktater kan ved flertall i en slik folkeavstemning settes til|1 side
det gjelder altså ikke økonomiske saker blant annet
det gjelder altså bare lovvedtak og vedtak om Norges tilslutning til traktater
vi viser til at hensikten er å gi folket en sikkerhetsventil i tilfelle stortingsflertallet er i utakt med folkemeninga
dette er i overenstemmelse med folkesuverenitetsprinsippet
det reparerer de situasjoner der partisystemet ved hjelp av partipisken utløser parlamentariske feil
de store partiene trumfer eksempelvis gjennom et vedtak på tross av at det ikke finnes flertall blant folk for forslaget slik at det ikke ville bli vedtatt om stortingsrepresentantene var fristilt
den etterfølgende folkeavstemning vil vise om Stortingets vedtak gav et sant bilde av folkeopinionen eller ei
for at <ee> folk skal kunne kreve gjennomføring av folkeavstemning må det minst hundre tusen statsborgere kreve det altså et folkeinitiativ
president det er strenge krav
det er svært strenge krav for at <ee> det må legge en f fordi det må ligge en folkebevegelse bak kravet slik vi har formulert det
dersom det så er flertall i folkeavstemningen settes vedtakene til side
president det er inspirert av det sveitsiske <ee> systemet
da har representanten Ulf Leirstein tegnet seg til det forslaget
og har fem minutter
Leirstein vær så god
tusen takk ærede president
<ee> primært har jeg tenkt å kommentere det grunnlovsforslaget jeg selv har fremmet sammen med representanten Erlend Wiborg men jeg har lyst også til å si at jeg synes det er spennende tanker som <ee> Senterpartiets representanter Lundteigen og Toppe også legger fram med sitt forslag
det at vi kan få reelle diskusjoner i Stortinget knyttet til <ee> dette med økt bruk av folkeavstemninger det er det er noe jeg hilser velkomment
og det trur jeg er sunt for demokratiet at vi tar den type debatter <ee> også knyttet til Grunnloven
president demokrati betyr folkestyre og det er derfor naturlig med den sikkerhetsventil <ee> som gir folket den endelige avgjørelsen i større saker
det finnes gode eksempler på rike og velfungerende demokratier som lar innbyggerne delta direkte i demokratiet gjennom da folkeavstemninger
et eksempel er jo Sveits som <ee> begge foregående representanter <ee> nevnte i sine innlegg
det er slik i det systemet der at en viss andel av innbyggerne kan altså kreve å få saker opp til <ee> lagt fram for folkeavstemning som som parlamentet da må følge opp
det er et direkte demokrati som fungerer <ee> og som har også satt seg og som har vært utprøvd da gjennom mange mange år i Sveits
det er å tru at vi kan gjøre det samme i Norge over natten det har jeg ingen tru på president
jeg trur vi må selvfølgelig <ee> gå litt mere varsomt fram men at vi hvert fall har noe større åpning for gjennom Grunnloven å starte med flere folkeavstemninger enn kun de <ee> seks gangene vi har hatt det som representanten Wiborg nevnte
det syns jeg er en en god idé at vi kan gå noen skritt videre
det legger også grunnlovsforslaget opp til president
så er det jo slik å gi folket mere makt kan oppleves brysomt av <ee> enkelte politikere
jeg hører stadig vekk i debatter at det er mange som mener at <ee> <ee> siden man har fått den tilliten gjennom valg <ee> så kan man gjøre nesten hva man vil <ee> men det er jo ikke sånn man bør <ee> tenke på <ee> velgerne
man burde <INAUDIBLE> se på sine innbyggere som sine <ee> herrer og ikke som dem ma som sine tjenere
Fremskrittspartiet har vært opptatt av gjennom mange år president at vi skal ha et mer direkte demokrati
<ee> og det betyr også da å åpne for større grad av folkeavstemninger
vi politikere er til for folket
det skal ikke være omvendt
og vi skal ikke være redde for å gi folket mere makt
forslaget som framsettes av representanten Wiborg og undertegnede bygger da på at paragraf førtito i den danske grunnloven
forslaget bygger med andre ord på en etablert og velprøvd praksis og det er gode erfaringer med den danske bestemmelsen i vårt naboland
dette skaper bedre prosesser og minner konstant politikerne i Danmark på viktigheten av å ivareta folkets interesser
et system som foreslått i dette forslaget vil også stimulere interessen for politikk og samfunnsstyring fordi det vil kunne gi den enkelte velger mulighet for å medvirke direkte i avgjørelsen også mellom valg
vi har den siste tiden sett at både journalister og politikere har en synkende tillit i befolkningen
<ee> og det er en utfordring vi bør ta på alvor
på sikt så mener forslagsstillerne vi at <ee> dette forslaget vi fremmer vil kunne påvirke legitimiteten og muligheten for å opprettholde et velfungerende demokrati
det er på andre ord med på høy tid med en demokratireform en reform der folket president og ikke politikerne settes i sentrum
Stortinget har jo allerede sett viktigheten av folkeavstemninger i lokale spørsmål i kommunene og jeg er glad for at vi lovfestet retten til lokale folkeavstemninger i totusenogni
nå er det på tide å ta neste steg i demokratiseringsprosessen og sørge for at folket får større rettigheter også nasjonalt gjennom å grunnlovfeste en rett til bindende folkeavstemninger i norske Grunnloven
da går vi til neste hovedpresentasjon
det er grunnlovsfors
<ee> ønsker Michael Tetzschner ordet
ja vær så god
står ikke på min liste
fordi de har <ee> endringsbestemmelser i Danmark som <ee> krever enda større flertall i det danske folketinget for å endre grunnlovene
det kreves fem sjettedels flertall
og det var bare for å forebygge president at dette inntrykket av dansk statsrett skulle feste seg at jeg tok dette innlegget
da tror presidenten at vi kan gå videre til <ee> grunnlovsforslag nummer syv og det er det Sverre Valen som skal presentere
dette grunnlovsforslag går ut på å gi stemmerett til sekstenåringer
det å gi stemmerett til sekstenåringer er i praksis bare én ting president og det er å gjøre demokratiet sterkere
demokratiet er ikke en en passiv ting en avdeling på et museum men et levende pustende system
demokratiet hva vi gjør det til hver dag
det finnes demokratier som bryter sammen fordi man ikke forvalter dem rett
det er demokratier som er i faresonen <ee> i disse dager president også i land som ikke befinner seg så langt fra Norge
men det fins også demokratier som utvides og som inkluderer flere mennesker og som fordeler mer makt
de her demokratiene kan bli sterkere
de aller beste demokratiene bygger på tillit
i Norge et system som i stor grad bygger på denne tilliten og som er gjort mulig av et samfunnssystem for å for øvrig som har skapt grunnlag for denne tilliten
og derfor mener at det å gi mer tillit til flere det er å gjøre landet vårt bedre
det er i bunn og grunn derfor stemmerettsalderen bør senkes
i Norge har vi styrka demokratiet hver gang vi har senka stemmerettsalderen
sett i ettertid så sier det alltid seg sjøl
alle vil være enig i at demokratiet i Norge ble mer reelt da kvinner kjempa til seg stemmerett i nittentretten
og i dag høres det merkelig ut med en stemmerettsalder på tjueen år men det er ikke så veldig lenge siden vi hadde det
Østerrike har tatt skrittet fullt ut og innført seksten års stemmerettsalder
de kommer så klart aldri til å heve stemmerettsalderen igjen
ingen foreslo å gjeninnføre <ee> den typen ordninger heller i Norge da vi gikk til atten års stemmerettsalder
når demokratiet utvides øker antallet mennesker i samfunnet vårt som aktivt kan være med å påvirke og som aktivt må m være med å ta ansvar
det øker styrken til beslutningene som tas legitimiteten til beslutningene som tas og kvaliteten på beslutningene som tas
og det gjør at fler er nødt til å ta ansvar og føle eierskap til politikken
så fins det selvfølgelig veldig mange innvendinger mot en slik endring
en av dem er at stemmerett bør og må følge stemmeretts nei myndighetsalderen
og det er jo riktig
men jeg veit ikke om jeg syns det er et veldig viktig prinsipp og det er av to grunner
for det første er det ikke slik i dag heldigvis
terskelen for å frata noen stemmerett er svært høy i Norge
det betyr for eksempel at umyndiggjorte mennesker ofte har stemmerett i Norge
så det er ikke slik i dag at myndighet og stemmerett uløselig følger hverandre slik det er i dag heller
og for det andre så er det sånn at når en er myndig så er en helt og fullt ansvarlig for seg sjøl
men allerede i dag har ungdom rettigheter og plikter sjøl om de ikke er myndige
de plikter å forstå og følge loven fra de er femten år
fra de er seksten år og har de lov til å ha sex
sekstenåringer har rett til å velge egen utdanning og ikke minst har de retten til å velge eget politisk ståsted
å gi stemmerett er å gi tillit og ansvar
jeg|1 er ikke i tvil om at ungdommene våre vil forvalte den tilliten godt
noen peker på avviket mellom myndighetsalder som sagt og stemmerettsalder som et problem men også i dag opererer vi med aldersgrenser president som i noen tilfeller ligger over myndighetsalderen uten at <ee> det er noe problem av den grunn
vi som samfunn vil tjene på at mange fler får gitt sin stemme i valg
det vil sannsynligvis øke valgdeltakelsen blant de generasjonene som tidligere blir introdusert for det representative og det aktive demokratiet
det vil kunne gi større engasjement større eierskap til politikken og dermed legges grunnlaget for enda litt mer tillit i det norske demokratiet og følgelig et bedre demokrati
da er det inntegnet <ee> to som ønsker å kommentere dette grunnlovsforslaget
det er først representanten Sveinung Rotevatn deretter Trine Skei Grande
i tjuefemten var hovedbegrunnelsen|hovudgrunngjevinga eller <ee> erfaringa at nominasjonane altså listene i de kommunane førte til at det blei yngre folkevalde
og neste taler til dette grunnlovsforslaget er representanten Trine Skei Grande
<ee> og Venstre har alltid vært for å utvide hver eneste gang samme om det har vært damer eller attenåringer eller hva|1 det er og vi vi kjem|kommer til|1 å holde ganske like innlegg
men det er ett aspekt som jeg|1 mener at vi må ta med og for meg er det litt sånn oppvåkning knytta til brexitvotering knytta til andre valg du ser i rundt oss nå
det var mye av det vi så for eksempel <INAUDIBLE> i brexit at|1 mange unge velgere følte at|1 dem var fratatt valg på grunn av en mye større andel av befolkninga som er den eldre delen
jeg|1 er for president at vi skal ha stortingsrepresentanter som har passert sytti òg
jeg|1 er veldig for at|1 vi skal ha en stor spredning
jeg|1 er veldig for at|1 eldre engasjerer seg i politikken men jeg|1 mener at|1 det er en stor utfordring hvis den yngre delen blir en veldig liten del av av befolkningsgrunnlaget som har stemmerett i et land
<ee> så er det hvilken forutsetninger har man for å for å ta den type standpunkt
i dag går det cirka <ee> tusen tolv hundre på videregående skole i Namdalen
det sier noe om hvor|1 utrolig mye kunnskapsnivået har økt utdanningsnivået har økt sia vi innførte atten års stemmerett
hvis du tar de tjue som da tok artium når man innførte atten års stemmerett og sammenligner med de tjue beste som går på videregående skole i Namdalen i dag så er det et hav av kunnskap mellom
<ee> vi har virkelig vært med på å løfte flere generasjoner gjennom skolesystemet vårt|1
vi har mye lengre utdannelse på alle borgere og en sekstenåring i dag kan veldig mye mer enn hva|1 en sekstenåring kunne når vi innførte atten års stemmerett
min påstand president det er at en sekstenåring i dag kan mere om samfunnet rundt seg og allmennkunnskap enn det en attenåring gjorde når vi innførte atten års stemmerett
så vi har vært med på å løfte ungdommene våre men nå|1 må vi også gi dem mulighet til å påvirke samfunnet rundt seg og det er faktisk en en jobb å gjøre for å dra dem med i utforminga av samfunnet
og vi veit at denne gruppa mellom seksten og atten det er kanskje den gruppa som mest påvirka av vedtak gjort i denne salen
<ee> dem er veldig avhengig utviklinga deres|1 som mennesker er veldig avhengige av de vedtakene gjort i denne sal og jeg|1 mener det er grunnleggende urimelig at dem ikke har muligheten til å påvirke de vedtakene
et tredje når jeg|1 har femti sekunder igjen er at|1 som jeg|1 har fulgt Unge Venstre fra min tid i Unge Venstre og til i dag
det er noen store skiller
en av de største skillene var at når jeg|1 dreiv med ungdomspolitikk så var du nitten til|1 tjueto
dem som driv med ungdomspolitikk i Unge Venstre i dag er fra tretten til|1 seksten
vi har folk på sommerleir som er tretten år
<ee> og ungdomspartiene har har blitt mye yngre og engasjerer mange yngre <ee> deltakere i sitt arbeid
det er også et signal til oss her i Stortinget på at|1 vi bør dra med enda flere av dem i demokratiet vårt|1 som aktive borgere
da ser det ut til at vi kan gå videre til <ee> grunnlovsforslag nummer åtte som vil bli lagt fram av representanten Jette Christensen
president jeg|1 vil legge fram grunnlovsforslag nummer åtte om ny paragraf hundre og tretten om begrensninger i Grunnlovens rettigheter
dette forslaget ble for første gang fremstilt i forrige periode som en del av Menneskerettighetsutvalgets forslag om grunnlovfesting av menneskerettighetene
forslaget er falt men det fremmes nå på nytt av stortingsrepresentantene Gunvor Eldegard Tom E B Holthe Martin Kolberg og meg sjøl
forslaget bygger nå som da|1 på Menneskerettighetsutvalgets forslag om begrensninger i <ee> rettighetene på nærmere bestemte vilkår
Grunnloven trenger regler som regulerer rekkevidden av eller vilkår for begrensninger av Grunnloven
dette her dreier seg ikke om å regulere <ee> utstrekningen av Grunnloven men det dreier seg om å ta kontroll over når det er adgang til å <INAUDIBLE> å vike ifra han og ikke
de|1 paragrafene som vi|1 vedtok i forbindelse med men <ee> innfasing av menneskerettighetskatalogen i totusenogfjorten <ee> de|1 er formulert nå som absolutte og uten unntak
altså alle menneskerettighetene vi|1 tok inn i utvidelsen av <ee> Grunnloven i totusenogfjorten står heilt uten unntak og alle begrensningene ve må vedtas særskilt
det betyr at nå når de skal vektes for <ee> opp mot hverandre|1 så er det heilt opp til Høyesterett å ta den vurderingen
det ligger i de fleste grunnleggende <ee> rettigheters natur president at i visse tilfeller så må de avveies mot hverandre|1 eller mot andre viktige samfunnsinteresser
gjennom to hundre år så har dette her vore|vært innfortolka i praksis
menneskerettighetsutvalgets forslag er å gi den rettigheten tilbake igjen til|1 Stortinget gjennom en egen paragraf med unntakskriterier
og de|1 unntakskriteriene de|1 er inspirert av EMK og andre traktater
bestemmelsene legger bånd på domstolen ved at en sier at Stortinget med lov kan gripe inn og regulere grunnlovsbestemmelsens rettigheter grunnlovsbestemte rettigheter men bare på visse vilkår
Stortinget må og skal re respektere kjernen i rettighetene og avgrensingene må være forholdsmessige
forskjellen på om vi vedtar dette eller ikke er at det ikke nå lenger står noen|1 plass at begrensningene må være forholdsmessige at de må respektere menneskerettighetene
sånn vi|1 ser det er det bedre at begrensningene fremgår av Grunnloven enn at de bare skjer uten at de har politiske skranker
hvis ikke så kan borgerne få et feilaktig inntrykk av hvor|1 la langt rettighetene i virkeligheten rekker og at de aldri blir avveid mot hverandre|1
begrensningshjemmelen er først og fremst retningslinjer for domstolen i tolkningen av rettighetsbestemmelsene i Grunnloven i lys av Stortinget lovgivning
med den funksjonen så legger en ny paragraf hundre og tretten a au bånd på domstolene når de vurde <ee> vurderer lover opp mot Grunnlovens grenser
president på nåværende tidspunkt så er det opp til Høyesterett å bestemme hvor|1 grensene går
der Stortinget har nølt har Høyesterett handla som Anine Kierulf har formulert det
dommere der dommere der har gitt klart uttrykk for at de nye rettighetsbestemmelsene ikke kan virke etter sitt formål uten noen|1 begrensningshjemmel som balanserer rettighetsvernet mot Stortingets legitime behov
det er noe|1 Stortinget må ta alvorlig
dette handler om at Stortinget som grunn grunnlovsgivende makt er med på å trekke opp grensen mellom domstolens legitime kontrollvirksomhet og Stortingets politiske handlingsrom
denne grensen er viktig er altfor viktig til at den skal overlates til domstolene aleine
ingen har bedt om ordet til dette forslaget og vi går da videre til det som er grunnlovsforslag nummer elleve <ee> og det blir framsatt eller presentert av representanten Martin Kolberg
Kolberg vær så god
og dette forslaget handler altså om at hele <ee> at Grunnloven nå skal være på det tidsmessige språket både når det gjelder nynorsk og når det gjelder bokmål
så som jeg allerede er sagt så ble det da vedtatt moderne nynorsk og det som du kan kalle for en annen bokmålsversjon som da Finn-Erik Vinje stod for
som en følge av stortingsvedtaket så består altså Grunnloven nå av to tekster som ikke er harmonisert
og det innebærer visse språklige forskjeller og en del tilfeller forskjellige <ee> forskjellige oppbygging av paragrafer og av ledd
forslagsstillerne <ee> vi <ee> viser også til at bestemmelsene i menneskerettighetskapitlet i Grunnloven er på et mer tidsmessig bokmål enn de øvrige bestemmelsene
jeg vil bare legge til <ee> til slutt president at forslaget innebærer også én endring som var diskutert i betydelig grad i forbindelse med den forrige <ee> behandlingen i Stortinget
og det handler om en formulering om å ta opp lån som nå foreslås erstattet med åpne lån for å hindre usikkerhet om meningsinnholdet
det var en betydelig diskusjon om det ved <INAUDIBLE> forrige korsvei
da har <ee> representanten Lundteigen bedt om å få en kommentar til dette grunnlovsforslaget
med en taletid på inntil fem minutter
president <qq> som en av medforslagsstillerne så vil jeg bare ha en kort kommentar
det var den gang en stor diskusjon om om en skulle legge mest vekt på at Grunnloven skulle ses på som et nasjonalt klenodium eller at den skulle være lett tilgjengelig
da er det ingen fler som har bedt om å få <INAUDIBLE> innlegg eller kommentar til dette grunnlovsforslaget
vi går dermed videre til grunnlovsforslag nummer åtteogtjue|tjueåtte som også skal presenteres av representanten Kolberg
<ee> dette forslaget er fremsatt av Helga Pedersen Kjerst <ee> Kirsti Bergstø To Tar Torgeir Knag Fylkesnes Abid Raja og meg selv
<ee> president dette forslaget handler altså om de sam samiske <ee> samenes rettigheter og posisjon i Grunnloven
og <ee> jeg vil før jeg går inn på det mer konkrete si at i forbindelse med den forrige behandlingsrunden så ble jo dette forslaget som nå fremmes dessverre avvist av Stortinget
det gjorde vi altså ikke for det var ikke tilstrekkelig flertall her men nå gjentas altså dette
og hva er <ee> hva er diskusjonene rundt dette og hva er kjernen
dette bygger i sin opprinnelige form på et forslag fra Samerettsutvalget fra nittenåttifire
og bakgrunnen for hans arbeid er jo da Menneskerettighetsutvalgets rapport om menneskerettighetene
og den på den heter da
det påligger statens myndigheter å legge forholdene til rette for det samiske folk som landets urfolk kan sikre og utvikle sitt språk sin kultur og sitt samfunnsliv
og <ee> det er forslagsstillernes klare oppfatning at det å ta inn begrepet urfolk styrker samenes rettigheter internasjonalt og nasjonalt
da har repesentanten Torgeir Knag Fylkesnes bedt om et innlegg til dette grunnlovsforslaget
samisk historie er tett fletta sammen med norsk historie
i dag må vi beklage den urett den norske stat tidligere har påført det samiske folk gjennom en hard fornorskningspolitikk
det forslaget som vi fremmer det er <ee> paragraf ett hundre og åtte skal lyde
statens myndigheter skal legge forholdene til rette for at det samiske folk kan utvikle kan sikre og utvikle sitt språk sin kultur og sitt samfunnsliv
vår begrunnelse for det det er at Samerettsutvalget konkluderte i sin tid med at samene er et folk
samiske organisasjoner har også omtalt samene sjøl som et folk
betegnelsen folk er både i nasjonal og internasjonal lovgivning mye klarere og jeg vil si sterkere enn begrepet urfolk
bruken av uttrykket det samiske folk utelukker ikke at samer også er et ut urfolk
men begrepet det samiske folk bygger bruer og det er vesentlig president
det bygger bruer mellom folk
den neste representanten som har bedt om å få et innlegg i nå til dette forslaget er representanten Martin Kolberg som nå har en taletid på inntil tre minutter
ja president jeg tar ordet med bakgrunn i representanten Lundteigens innlegg for den viser nemlig akkurat spenningen i behandlingen av dette s denne saken
dessuten er den referansen som Lundteigen har her helt tilbake til nittensyttien og det var altså i en tidsepoke hvor man akkurat hadde den attityden og den holdningen som også representanten Knag Fylkesnes <ee> refererte til
det er det vi må forlate
og det vi må gi samene den rettigheten som knytter seg til begrepet urfolk
det er det som er diskusjonen
det var diskusjonen ved forrige behandling og det vil åpenbart bli diskusjonen her nå
og jeg håper at ikke denne diskusjonen knytter seg til det men holder seg til det prinsipielle
da har representanten Lundteigen bedt om et innlegg til og representanten får da et innlegg på inntil tre minutter
president forslaget er <ee> godt drøfta i Senterpartiets stortingsgruppe og det er hele stortingsgruppa som står bak forslaget sånn at det er klart
det er ikke noe forslag som skal dekke over noen konflikter i forhold til land og vann tvert imot
og sterkere kan det vel neppe sies president
og neste som har bedt om innlegg i dette til dette grunnlovsforslaget er representanten Michael Tetzschner
Tetzschner har en taletid på inntil fem minutter
president kanskje mitt <ee> innlegg kunne bidra til bygge bro mellom de to forrige debattantene
og bakgrunnen for den formuleringen det skyldes jo Samelovsutvalget en NOU som ble ledet av Carsten Smith
den gangen var det en <ee> en betegnelse som var tilstrekkelig
jeg må også si at jeg er litt forundret over at vi skal ha stadig gjen omkamper <INAUDIBLE> Grunnloven
det er jo også litt i strid med Grunnlovens idé
så det er jo ikke slik at <ee> dette at Norge har skrevet under ILO-konvensjonen nødvendigvis da skal få uttrykk i forandring av <ee> benevnelsene i Grunnloven
da får vi heller ta den diskusjonen i forbindelse med underskrivelsen av internasjonale konvensjoner for eksempel ILO-konvensjonen og den konkrete politikken som føres i hverdagen
å bringe denne diskusjonen inn i en grunnlovsbestemmelse som fungerer aldeles utmerket det er virkelig å <ee> å et slag i luften etter mitt skjønn
så jeg kan på Høyres vegne <ee> varsle at vi ikke umiddelbart ser for oss som begrunnelse for å foreta denne omkampen
men det er allikevel ikke Carsten Smith som avgjør disse spørsmålene det er det Stortinget avgjør
og da har vi jo tidligere falt ned på at alle alle grupper er vel tjent med den formuleringen som er i dag
neste taler til dette grunnlovsforslaget er representanten Torgeir Knag Fylkesnes som nå har en taletid på inntil tre minutter
og neste taler til dette forslaget er representanten Martin Kolberg som nå får ordet til en kort merknad begrenset oppad til ett minutt
Ma Martin Kolberg vær så god
ærede president <INAUDIBLE>
han har tatt innover seg de juridiske utviklingen som en konsekvens av den politiske
og det mener jeg at vi må si
det tror jeg det er viktig at dere klarlegger fordi et samlet sameting har sagt at de ønsker denne formuleringen og det bør Det norske storting representere respektere
da skal vi gå videre til grunnlovsforslag nummer seks og det blir presentert av representanten Ingunn Gjerstad
Gjerstad vær så god
og det neste grunnlovsforslaget som da skal presenteres er grunnlovsforslag nummer enogførti|førtien og det blir presentert av representanten Per Olaf Lundteigen
det gjelder grunnlovsforslag om de marine ressurser framsatt av Helge Thorheim Kjersti Toppe Janne Sjelmo Nordås og meg sjøl
det i sin materielle innhold så heter det
de marine ressurser tilhører det norske folk i fellesskap
ingen private kan eie eller selge høstingsretten
ingen kan for evig og alltid ekskluderes fra høstingsretten
plasseringa er fremma i ulike alternativ president men det gjelder paragraf hundre og elleve første ledd
det er et forslag med et høyt presisjonsnivå
og for det tredje høstingsretten er en evigvarende ressurs for det norske folk altså at bestemmelsen også verner framtidige generasjoner mot at én generasjon selger ut arvesølvet
for det fjerde denne lovbestemmelsen vil sette en stopper for den vedvarende utgliding med kjøp og salg av fiskerettigheter
forslag treogtjue|tjuetre det er etter vår vurdering et umulig forslag fordi den genetiske materialet er menneskenes felles arv og kjenner ingen nasjonale grenser
derfor forslaget fra Senterpartiet president
da har representanten Knag Fylkesnes bedt om ordet og representanten Fylkesnes har en taletid på inntil fem minutter
da går Stortinget videre til grunnlovsforslag nummer førtito og også det vil bli presentert av representanten Per Olaf Lundteigen
president det er et forslag fra Kjersti Toppe og undertegnede som gjelder støy og det lyder
enhver har rett til å bo og f daglig ferdes i et miljø uten helseskadelig støy
kongen skal fastsette tiltaksgrenser for utendørs og innendørs støy og se til at grensene ikke overskrides
forslaget kan inntas på ulike alternativ plassering
<ee> paragraf ett hundre og elleve annet ledd er <ee> tatt inn som ett av de
vi vil vise til at støy er et betydelig og økende problem i byer og tettsteder til tross for at vi har målsettinger om det motsatte
Verdens helseorganisasjon har uttalt følgende
støy er et miljøproblem som rammer svært mange mennesker i dag
støy i nærmiljø og i egen bolig fra kilder utafor bolig er et økende problem
støy bidrar til redusert velvære og mistrivsel og påvirker derfor folks atferd og helsetilstand
stress forårsaka av støy kan blant annet være en medvirkende årsak til forskjellige helseplager for eksempel muskelspenninger og muskelsmerter og en medvirkende årsaksfaktor for forhøya blodtrykk
derfor altså grunnlovfesting av <ee> støyforholdene slik at enhver har rett til å bo og daglig ferdes i et miljø uten helseskadelig støy
presidenten tror at representanten Lundteigen kan <ee> forbli stående for da går vi videre til siste grunnlovsforslag som er grunnlovsforslag nummer førtifem
og det er også Per Olaf Lundteigen som skal presentere det
det er presentert i to <ee> alternativer president
alternativ en heter det
kongen kan ikke sende tropper ut av landet for å delta i væpnet angrep på fremmed jord uten at Stortinget i møte for lukkede dører har gitt sitt samtykke
altså vi gjelder her <ee> tropper som er i den situasjon at en går til angrep på fremmed jord
forslaget er derfor viktig av følgende grunner
for det første forslaget sikrer Norges øverste organ Stortinget bedre overordna kontroll med bruken av norske forsvarsstyrker
endringen avklarer den tvil som har vært gjort gjeldende med hensyn til om Norge uten Stortingets Stortingets samtykke kan starte en angrepskrig i utlandet
for det andre å sende norske soldater i krig i utlandet er en alvorlig beslutning
dette må kunne skje etter grundige overveielser debatt og vedtak i Stortinget
formålet med norske militære styrker er å forsvare landet mot fiendtlige angrep på norsk jord
dette skal oppfylle sentrale mål for forslaget
ingen fler har da bedt om ordet til sak en og sak en er dermed ferdigbehandlet
forlanger noen ordet før møtet er slutt
<INAUDIBLE> tre muligheter
det ser ikke ut til å være tilfelle og møtet er hevet
president på vegne av representanten Torhild Bransdal og meg selv vil jeg sette fram forslag om alternative reaksjonsformer enn utvisning og innreiseforbud ved brudd på utlendingsloven
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer åtte
statsministeren er til stede og vi er klar til å starte den muntlige spørretimen
og første spørsmål er fra representanten Jonas Gahr Støre
<qq> statsbudsjettet som vi så forrige uke inneholder en rekke smålige kutt kan vi nå lese
de rammer de svake hardt men de har svært lite å si for budsjettets balanse
det kuttes i bevilgningene til organisasjoner som Dyrevernalliansen Geitmyra matkultursenter og Matsentralen i Oslo
jeg har besøkt Matsentralen og det er jo et sted som får til mye for veldig lite
det er en <ee> type <ee> initiativ som støttes av offentlige midler noe og utløser mye privat
de reduserer matsvinn de sørger for at folk som ikke er i arbeidsmarkedet får jobb og de sørger også for at det kommer mat til folk som trenger det
og president vi har vært vitne til et underlig skue den siste uka
<ee> stortingsrepresentanter fra Høyre og Fremskrittspartiet og til og med regjeringsmedlemmer som har laget budsjettet er nå ute og avlyser kutt p til de organisasjonene som de til en overraskelse ser har fått kutt og som de liker
Retretten Wayback og Matvett skal nå likevel få støtte
og vi får høre at dette er et arbeidsuhell
og president jeg er glad for at disse organisasjonene nå kan fortsette å gjøre sitt arbeid som gjør samfunnet vårt varmere og mer miljøvennlig for en veldig billig penge hjelper rus folk med rusproblemer tilbake til arbeid tidligere straffedømte og så videre
men president nå har altså regjeringsmedlemmer og stortingsrepresentanter for regjeringspartiene satt oss på sporet
her handler det om arbeidsuhell
så da er mitt spørsmål kan statsministeren avklare om kutt til disse organisasjonene jeg her nevnte om det også handler om arbeidsuhell
da er jeg fornøyd for det at da har vi faktisk lagt frem et statsbudsjett som svært mange synes må være tilpasset de store utfordringene
så er det sånn at i dette statsbudsjettet så ligger det over elleve milliarder kroner til frivillige organisasjoner av ulik type
der er en økning i forhold til fjorårets budsjett på cirka hundre og tjue millioner kroner men så er det reduksjoner på enkelte områder
der er ulike begrunnelser for de ulike reduksjonene på områder
<ee> noen områder er begrunnet i at man har gjort styrkninger på andre
for eksempel på juridisk rådgivning så er det en viktig begrunnelse at vi bruker altså syvogførti|førtisyv millioner nesten mer på vergemålsordningen som er altså hjelp til juridisk hjelp for de aller svakeste
det betyr at det er kanskje behov for litt mindre på andre områder og det må finnes rom for at vi gjør satsinger på ett område
de store utfordringene fremover dreier seg jo faktisk om at vi må finne rom til satsinger gjennom omfordeling ikke bare gjennom ekstra ekstramidler hele tiden
så er det såkalt på at på landbruksministerens område så har man en rekke organisasjoner som har fått støtte uten at det er objektive kriterier bak den støtten
derfor har han f ja videre i budsjettet fjernet <ee> støtten på det området
jeg tror det er viktig at vi tenker igjennom at det skal være objektive kriterier for hvilken støtte man får under de ulike departementene og at det er et behov for å se gjennom den typen støtteordninger fremover
når det gjelder om vi vet hva som ligger i budsjettet ja hele regjeringen står bak det budsjettet som er lagt frem
når det gjelder Matvett så er det altså sånn at de får støtte fra to departementer
blant annet får de da en større støtte fra Klima- og miljødepartementet enn det de har fått fra Landbruksdepartementet
og Klima- og miljødepartementet kommer til å fortsette sin støtte
president jeg kan love statsministeren en heftig debatt om statsbudsjettet når vi kommer til finansdebatt og det som handler om statsbudsjettet
men vi kan altså slå fast at <ee> sta regjeringen ønsker å kutte i bevilgningene til gatejuristene Jussbuss og flere til
det er altså ikke et arbeidsuhell og spørsmålet er jo da hvorfor
og dette handler om prinsipper små beløp men store politiske budskap <ee> president
i forrige uke så sto statsministeren og jeg her og da snakket hun om at det var riktig å kutte i støtten til Islamsk Råd Norge men å opprettholde støtten til Human Rights Service fordi det bidrar til meningsmangfold
dette er prinsipielt president
Erna Solberg mente vi måtte tåle å gi støtte til organisasjoner vi ikke er uenig med ikke er enig med
med andre ord Human Rights Service skal få støtte til å bidra til meningsmangfold med argumenter hun mente var horrible <ee> da da de drev fotoforfølgelse av folk på gaten men gatejuristene Juridisk rådgivning for kvinner Jussbuss skal ikke få det
så president gjelder prinsippet om å bruke offentlige penger til å bevare meningsmangfold kun når organisasjoner som Human Rights Service støtter opp under regjeringspartienes politiske agenda og ikke når de er kritisk til den
president det er ikke mulig å gå gjennom statsbudsjettet og si at vi har tatt vekk støtte til organisasjoner som er kritisk til regjeringen
da hadde vi hatt et stort innsparingspotensial for veldig mange av de organisasjonene som får støtte også noen av de som får mer er sterkt kritisk til regjeringens politikk på ulike områder
det er sånn med frivillige organisasjoner
de jobber for sin agenda sine spørsmål sine saker
nå er det sånn at Human Rights Service hadde vi en diskusjon om forrige runde
det er altså den eneste organisasjonen som har et annet standpunkt til innvandring <ee> enn de andre på den listen
så kan man diskutere om det er gode nok kriterier men i fjor så ble det altså et nytt kriteriesystem basert på hvilken støtte skal gis
der var også Stortinget enig i at man skal gi støtte til flere stemmer og at det skal bidra til også stemmer som har andre synspunkter på innvandring enn de som er positive og jobber for rettighetene til innvandrere innenfor samme posisjon
og det er sånn at Human Rights Services har fått støtte over statsbudsjettet siden totusenogfem
vi støttebeløpet nå er på samme nivå som det var i totusenogti
og første tilleggsspørsmål er fra Lene Vågslid deretter Trygve Slagsvold Vedum
<qq> Vågslid
president vi er opptatt av at det skal være godt rettsvern for de svakeste
en av grunnene til at vi det da også gjør omprioriteringer er at vi gjennomfører en betydelig styrking av vergesituasjonen altså vergemålsordningen som har kostet betydelig mer penger
det betyr at det ligger mer penger til vergemål i dette budsjettet fordi vi har høyere kostnader til de aller svakeste til enslige asylsøkere som kommer her som trenger verger til andre som trenger verger i hjelpssituasjonen
det er altså sånn at selv om man går ned på årets statsbudsjett til spesielle rettshjelpstiltak vi foreslår bevilget femogtredve|trettifem millioner kroner så er det fortsatt da fire millioner kroner høyere enn det det var i budsjettet for totusenogtretten
så hvis det er en skandale og forferdelig dårlig så må man altså da spørre hva var den rød-grønnes karakteristikk av sitt eget budsjett i totusenogtretten som var fire millioner lavere enn det vi har til rettshjelpstiltak nettopp innenfor dette budsjettet
neste tilleggspørsmål er fra Trygve Slagsvold Vedum deretter Audun Lysbakken
president statsminister Erna Solberg snakka om hva på at det skulle være objektive kriterier <ee> for hvilke organisasjoner som skulle få støtte
og derfor så har da alle organisasjonene som har med bygdeinteresser har du kutta absolutt alt
det er ikke kutta ti prosent tjue prosent tredve|tretti prosent eller femti prosent
hundre prosent har blitt kutta til alle organisasjonene som jobber på bygdeinteresser
er det et objektivt kriterium at alle de organisasjonene skal kuttes
og så er det også interessant at det siste året s en av de mest krevende debatter det var rovdyrpolitikk
den organisasjonen som var kritisk til regjeringas rovdyrpolitikk den fikk kutta hundre prosent av sitt budsjett absolutt alt og får nå null kroner
den organisasjonen som støtta regjeringas rovdyrpolitikk den får over tre millioner kroner