scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
flere oppgaver til dette folkevalgte nivået vil øke både legitimiteten til fylkeskommunene og gjøre det mer meningsfylt å være fylkespolitiker
i forbindelse med regionreformen har Stortinget allerede sluttet seg til overføring av enkelte oppgaver til fylkeskommunene
Stortinget har fattet anmodningsvedtak om ytterligere oppgaver som vi nå følger opp
et ekspertutvalg har òg vurdert nye oppgaver til fylkeskommunene og har levert et ambisiøst forslag
ekspertutvalgets rapport er nå på høring og regjeringen vil komme tilbake med vurdering av de enkelte forslagene etter dette
president en sammenslåing av Troms og Finnmark vil styrke vårt nordligste fylke
Finnmark og Troms blir til sammen en fylkeskommune med store muligheter
de to fylkeskommunene har viktige utdannings- og forskningsinstitusjoner rik tilgang på naturressurser og et spennende næringsliv med stort potensial
Finnmark og Troms representerer Norges grense mot Arktis og Russland
regjeringen satser tungt på nordområdene og den nye fylkeskommunen blir en viktig aktør i regjeringens nordområdestrategi
en god videregående opplæring legger et viktig grunnlag for samfunnsutviklingen i nord
økt kapasitet og kompetanse i den nye fylkeskommunen kan bidra til å øke elevenes trivsel og læring og redusere frafallet i videregående skole
jeg tror Finnmark og Troms vil se flere muligheter sammen og slik sørge for at den nye fylkeskommunen har byer og lokalsamfunn som er attraktive nok til å beholde og tiltrekke seg kompetent arbeidskraft
president alle fylkeskommunene som er blitt slått sammen har vært gjennom krevende og viktige forhandlinger om fordeling av arbeidsplasser og funksjoner antall fylkestingsmedlemmer i det nye fylkestinget og ønsket om navn på fylkene
mens de andre fylkeskommunene er blitt enige om en avtale og nå er godt i gang med bygging av de nye fylkeskommunene har veien frem vært mer krevende for Finnmark og Troms
etter at Finnmark fylkesting avviste avtalen om gjennomføringen av sammenslåingen som ble fremforhandlet ved hjelp av mekling ba Troms fylkeskommune departementet om å bestemme fellesnemndas sammensetning og fullmakter
torsdag femte april fastsatte jeg derfor i forskrift <ee> for sammenslåing av Troms og Finnmark denne fellesnemnda
sammensetningen følger det de to forhandlingsdelegasjonene i februar tyveatten|tjueatten forhandlet seg frem til i avtalen om sammenslåing
jeg mener det er viktig at Finnmark fylkeskommune er godt representert i fellesnemnda og derfor så har jeg òg bestemt at Finnmark skal ha flere medlemmer i fellesnemnda enn det innbyggertallet isolert sett skulle tilsi
særlig er dette viktig nå så fellesnemnda får fi vide fullmakter til å bestemme organisering av den nye fylkeskommunen
jeg legger òg til grunn at for fellesnemndas arbeid at det skal ta hensyn til Finnmark og Vadsø ved fordeling av arbeidsplasser
president identitet er viktig for oss mennesker men jeg tror ikke vi mister den selv om administrative grenser endres
finnmarksidentiteten vil fortsatt være sterk så vel som vår tilknytning til en kommune til en by og en grend
samfunnet har endret seg vesentlig siden fylkesgrensene ble trukket opp på midten av attenhundrede-tallet
nå har Stortinget bestemt at fylkeskommunene skal slås sammen for å kunne sikre god kapasitet og kompetanse til å kunne utføre viktige oppgaver for innbyggerne våre
den viktigste jobben er det nå Troms og Finnmark sjøl som skal gjøre
jeg mener jeg nå har lagt til rette for at Troms og Finnmark kan følge opp Stortingets vedtak på en god måte
representanten Geir Adelsten Iversen
jeg merka meg at <ee> statsråden snakka om innbyggertall og ikke så veldig mykje|mye om avstand
<ee> og det er klart at dette med avstand er utrulig viktig
<ee> etter mitt syn så er det vel kanskje kanskje noe med det enkleste å reise i i Finnmark
hun burde jo kanskje ha tatt seg litt <ee> en tur til til kysten
men <ee> det som vi nå har <ee> fått til det er at <ee> vi har fått mindre penger til bruk i Finnmark
inntektssystemet har ført til at <ee> blant anna Troms og Finnmark er blant de store taperne når det gjelder å få overført penger
og <ee> for <ee> Finnmark så vil det utgjøre cirka fem hundre og énogseksti|sekstién kroner og for Troms syv hundre og énog <ee> femogførti|førtifem kroner per innbygger
for <ee> Finnmark så utgjør dette cirka toogførti|førtito millioner og det er klart at det vil kunne bety enormt mykje|mye hvis man skal <ee> tenke på de oppgavene som Finnmark har som er litt spesielt
vi må sende vår ungdom til <ee> til sentra for å gå på videregående skole i de fleste tilfeller
og mange plasser så er det veldig stort behov for <ee> bedre boforhold for ungdom og at man tar vare på på disse på en bedre måte enn man har gjort
men president er det u er dette ei utvikling statsråden meiner Finnmark bør kjempe for eller skjønner statsråden at folk i Finnmark ønsker ei ei anna utvikling
vi ønsker ikke en nedgang men ei ei <ee> ei ei utvikling som er framtidsretta og jeg f føler ikke dette er det
vi er veldig redd for det som kan komme til å skje
hvordan|1 blir det med med husprisene og så videre i Finnmark i utkanten
vil de også gå ned
<ee> <qq> vil man få noe igjen for hus og så videre
jeg er klar over at jeg er kanskje lite grann på på på gyngende grunn nå men men mi erfaring er når man ikke satser på på sted så går utviklinga ned
neste taler er da statsråd Monica Mæland og deretter Runar Sjåstad
president det er jo lett å forstå motstand <ee> mot å bli overprøvd isolert sett
det forstår jeg òg
spørsmålet er jo bare hva man ønsker som alternativ for Finnmark sin del fordi areal og avstand er selvfølgelig viktig
og jeg gleder meg veldig til å ha <ee> faktisk nesten tre dager på reise i Finnmark nå denne uken
men det er mennesker som fatter beslutninger
det er mennesker som s <ee> står for kompetanse
og det er mennesker som står for politisk innflytelse
og derfor så betyr innbyggertall noe
derfor så betyr det noe hvilke <ee> styrker man har i en fylkeskommune som ikke bare skal løse de oppgavene man har i dag men forhåpentligvis nye oppgaver man skal få inn i fremtiden
og da er det sånn at Finnmark har noen utfordringer i dag
man har utfordringer med frafall i skolen
man har utfordringer med å tiltrekke seg rett kompetanse
man har utfordringer med å tiltrekke seg arbeidskraft
og det kommer ikke til å bli lettere
det kommer til å bli enda mer utfordrende i den omstillingen både privat og offentlig <ee> Norge er i de neste årene
da trenger man å styrke seg man trenger kompetanse og det kan ikke vedtas gjennom et statsbudsjett gjennom kommuneøkonomi
det må mennesker som er politisk valgt i våre fylker og våre kommuner det er de som må gjennomføre den <ee> politikken
og derfor så har vi jo et system hvor <ee> man kan være uenig i Stortingets vedtak men man må forholde seg til de
det er ikke sånn at kommuner og fylkeskommuner kan avholde folkeavstemning for å overprøve Stortingets vedtak
det systemet har vi ikke
det er det ingen av oss egentlig som ønsker å ha tror jeg
og derfor så må vi nå forholde oss til den situasjonen vi har
det betyr og jeg håper at Finnmark ser seg tjent med nå å gå videre og få på plass en ny sterkere fylkeskommune
det vil tjene Finnmarks innbyggere
neste taler er <ee> Runar Sjåstad deretter Willfred Nordlund
det var <ee> stort flertall i den her salen for å få en regionreform
<ee> mange hadde store forventninger til den
tidlig så kom det frem at man hadde ikke de store ambisjonene fra regjeringa
det fremsto mer og mer som en reform uten innhold hvor det viktigste var å få til en ny geografisk inndeling
derfor økte skepsisen
derfor økte motstanden ikke minst ute
det her i gjaldt mange flere fylker enn bare Finnmark
også Arbeiderpartiet var for reformen men vi var imot en ny inndeling ved bruk av tvang
vi <ee> så ikke at <ee> vi kunne støtte det sånn som den <ee> kom frem
vi var tydelige på det her når vi gikk til valg
Stortinget ble litt annerledes sammensatt etter valget
derfor prøvde Ingalill Olsen og jeg å å fremme et representantforslag et Dokument 8-forslag som gikk på at vi skulle se på saken på nytt
det samme stortingsflertallet stemte saken ned
vi ser at uroen og motstanden har økt etter det
den er ikke blitt noe mindre
det at man argumenterer med at man skal drive det her igjennom uansett for det har man bestemt det holder i hvert fall ikke ute i fylket
her er det et flertall som må ta ansvaret for de vedtakene man har gjort ikke bare én gang men to ganger
man er nødt å møte befolkninga institusjoner ute
man er nødt mener jeg å høre på og ta nødvendige grep
det er stor frustrasjon
det er stor utrygghet
og når ministeren sier at hun skal reise rundt i Finnmark i noen dager så er det veldig bra
men hvis det som er kommet frem tidligere om at man ser bort ifra fylkeshovedstaden Vadsø og styrer unna den på den reisa så mener jeg og håper jeg at ministeren vil vurdere det på nytt
neste taler er Willfred <ee> Nordlund deretter Karin Andersen
ærede president vi har en valglov som bestemmer at antallet stortingsrepresentanter fra fylkene skal fordeles etter en modell hvor både valgkretsens folketall og geografiske størrelse har betydning
det er gjort i respekt for det faktum at store avstander og spredtboddhet betyr noe for mulighetene til å ivareta innbyggernes interesser som folkevalgt
regjeringa har jo valgt å se bort ifra geografiske avstander i si inndeling av de nye fylkeskommunene
det gjelder sammenslåinga av Finnmark og Troms som er grunnlaget for dagens <INAUDIBLE> interpellasjon men det gjelder også andre sammenslåtte fylker
og president vi kan jo høre her i statsråden sitt innlegg at det ensidige fokuset var på innbyggertall og ikke på det det faktum at vi s her snakker om store geografiske an <ee> avstander med spredtboddhet og muligheten for å ivareta innbyggeres interesser
interpellanten viste jo videre til at det i dagens Finnmark er rundt sju hundre og tredve|tretti kilometer mellom øst og vest i fylket
og slås <ee> Finnmark og Troms sammen ja så vil det være over tusen kilometer mellom ytterpunktene i det nye fylket
de geografiske avstandene vil jo også være svært store i andre fylker som nå skal etableres
det nye Viken skal jo strekke seg for eksempel fra Halden til Hallingskarvet en avstand mange syns er uoverkommelig men president her snakker vi om betydelig større avstander
de nye geografiske avstandene blir jo ei utfordring i med ny fylkesinndeling
demografiske kulturelle og andre forskjeller knytta til næring arbeidsliv og befolkningssammensetning gjør det jo også lett å forstå at tvangssammenslåingen av fylker er tatt svært dårlig imot og av folk som er berørt
regjeringa har jo gjort livet surt for både fylker og kommuner som motsetter seg å bli offer for regjeringas sentraliseringsiver
det fører til systematisk politikk president for å gjøre det vanskeligere å beholde dagens grenser
samtidig så har man altså freda Oslo fra fylkesreformen til tross for at det ikke er noen steder i landet hvor behovet for samarbeid over fylkesgrensene er større enn nettopp mellom Oslo og Akershus
tidligere president så har inntektssystemet for kommuner og fylkeskommuner blitt utform forsøkt utforma etter objektive kriterier som ivaretar hensynet til faktiske kostnadsbehov for å dekke oppgaver og som kompenserer for avstands- og strukturulemper
disse kriteriene har regjeringa endra
og det er tatt bort mange momenter som tidligere dreide seg om skjønn nettopp for å kompensere for avstands og struktur
fylkesreformen er altså blitt en strukturreform president ikke en oppgavereform sånn som vi i Senterpartiet ønsker
diskusjonen om hvordan|1 oppgaver fylkeskommunene skulle ha burde sjølsagt ha kommet i forkant av diskusjonen om hvor mange fylker vi trenger
det burde president vært åpenbart at det man først skal diskutere hva man skal løyse før man diskuterte <ee> strukturen rundt hvordan|1 man skulle løyse de
regjeringa fikk jo heldigvis på overtid etter pålegg ifra Stortinget satt ned et utvalg for å vurdere oppgaver som bør overføres fra statsforvaltninga til fylkeskommunene
nå er deres <ee> forslag på høring
og president jeg har merka meg med tilfredshet at mange av forslagene som er fremma fra Hagen-utvalget i stor grad er i overensstemmelse med forslag som Senterpartiet allerede har fremma her i Stortinget
og president jeg merka meg også det at statsråden sa at hun så fram til at mange av disse oppgavene forhåpentligvis kunne overføres
det skal bli spennende å følge
fjortende mai president så holder altså Finnmark folkeavstemning om sammenslåing med Troms
det burde egentlig fått følger for flere fylker
for fylkesreformen blei hasta fram av regjeringa
fylkesre <ee> fylkene gjennomførte pålegg om å utrede behovet for fylkessammenslåing men det var bare Agder og Trøndelag som gjorde frivillig vedtak
resten av sammens fylkessammenslåing er vedtatt i strid med fylkenes egne vedtak
det burde være lagt opp til mange <ee> til folkeavstemning i fylkene slik de mange av kommunene gjorde
men både tidspress og ikke minst det faktum at de aller fleste fylkestingene ikke anså sammenslåing med nabofylkene som noe aktuelt gjorde jo at det ikke ble lagt opp til flere fylkesvise folkeavstemninger
president i ettertid så ser nå mange at de skulle ha gjort som Finnmark nå gjør
antagelig så får vi en ny debatt i flere fylker om de skal følge Finnmark
og jeg forventer president at regjeringa ikke stikker kjepper i hjulene til de som ønsker å gjennomføre se folkeavstemning nå
jeg forventer også at folkeavstemningen blir lytta nøye til
president det er nemlig det som kalles demokrati
og i dag i demokratiet Norge skal det også være muligheter for å ombestemme seg også for ei regjering
neste taler er Karin Andersen deretter Per Olaf Lundteigen
president man styrker ikke lokaldemokratiet ved å overkjøre det
og det er det som har <ee> blitt gjort i denne saken
det er manglende borgerlig respekt for lokaldemokratiet manglende tydelighet i hva det er man vil og manglende respekt for synspunktene lokalt
president hva skal man bruke disse store regionene til burde være spørsmålet først
så kunne man avklare oppgavene
da kan man vite hva man trenger for å utføre slike oppgaver
men regjeringa har gjort motsatt
og jeg hørte statsråden begrunna det slik at man hadde et utgangspunkt et ønske om å bli større og sterkere
nei president det var ikke utgangspunktet i det hele tatt
utgangspunktet var at begge regjeringspartiene da Høyre og Fremskrittspartiet ønska å legge fylkeskommunene ned
det var utgangspunktet
og så var det et representantforslag i Stortinget som sa at man ville se på en regionreform
og president det er jo ikke slik at det blir flere innbyggere i Finnmark av å slå sammen Finnmark med Troms akkurat like lite som det blir flere innbyggere i Hedmark av å slå det sammen med Oppland
det blir ikke det
man blir ikke sterkere med antall mennesker
og det er jo ikke slik at arealer avstand geografi ingenting av dette blir forandra
det vi som politikere kan forandre på er jo de virkemidlene og de oppgavene vi gir til disse områdene som gjør at de kan styrkes eller svekkes
og der er jo regjeringen ganske sterk på sentraliseringspolitikk
og jeg skjønner veldig godt den folkelige motstanden som nå er i Finnmark
for der det Finnmark er spesiell
Finnmark har enormt store avstander få innbyggere men rike ressurser som også statsråden var inne på
og det er klart at med det utgangspunktet så kreves det at man har spesiell innsikt og spesiell <ee> dedikasjon til å ivareta dette
man har store avstander i Troms òg litt flere folk men store avstander men en helt annet sentralt tyngdepunkt enn det man har i Finnmark
så president at dette blir en i avstand og geografi en kjempe med få mennesker gjør jo ikke at en blir sterkere
og frykten Finnmark har nå spesielt for at dette kommer til å svekke dem er lett å forstå for slik virker sentralisering
sammenslåing virker sentraliserende
det gjør det enten vi liker det eller ikke men vi kan si det ærlig president for slik er det
det kommer til å skje her òg
og jeg har spurt statsråden om <ee> fordelingen av blant annet de statlige arbeidsplassene og at hva man nå skal sikre av aktivitet i Finnmark
og statsråden kan riktignok forsikre om at inntil sammenslåingstidspunktet skal skje så skal man sikre dette men utover det gjør man det ikke
og at man også da selvfølgelig vil det det geografisk og folkerikeste <ee> området virke som en magnet på mye virksomhet som hører til statlig virksomhet og administrasjon
og disse arbeidsplassene er svært viktige i Finnmark
og det vil de jo få mulighet <ee> eller bli pålagt å gjøre lokalt og da vil jo også selvfølgelig kjøttvekta etter hvert <ee> tre inn og bli mye tyngre
så president SV har vært imot disse tvangsekteskapene
vi har fremma forslag om å gi de mulighet til å få en lykkelig skilsmisse
det har Stortinget dessverre stemt ned
og president jeg syns den underligste og mest kritikkverdige <ee> av de ansvarlige i denne saken faktisk er KrF for jeg skjønner ikke hva de har holdt på med i denne saken
neste taler er Per Olaf Lundteigen deretter Geir Arild Espnes
det er så få i Sør-Norge og det er så få blant eliten i Sør-Norge som har noe forhold til Finnmark
det er få så få som er klar over at Finnmark er på størrelse med Østfold Akershus Oslo Buskerud Vestfold Telemark og Aust-Agder
og det er enda færre som er klar over at avstandene internt i Finnmark er lengre enn avstanden langs vei ifra Oslo til Namsos fra Oslo til Namsos
det var et nasjonalt det var det et nasjonalstatprosjekt president
det er få som er klar over hvorfor Finnmark har fem stortingsrepresentanter fem stortingsrepresentanter som Finnmark ikke ville fått hvis statsråden hadde fått sitt syn på befolkning til grunn
men statsråden og regjeringa har ikke fremma forslag om å legge befolkning til grunn og dermed svekke representasjonen her i Stortinget
president det har de ikke tort
<qq> Finnmark er et merkenavn
når en bruker tvang så blir det uro og motstanden øker
og statsråden sier at innbyggertallet skal bety mer for å løse framtidas oppgaver
hva betyr det
jo det betyr jo å sentralisere
skal det ikke være sånn at det på en rekke områder så skal en ha <qq> likeverdighet i tilbudet uansett om det bor få eller mange
Norge er jo sånn at det er både tettbygd og grisgrendt <qq> president
og da er jo spørsmålet hva skal en legge til grunn
skal en legge til grunn en ideologi eller skal en legge til grunn et faktum åssen Norge ser ut
Senterpartiet står på det siste en skal legge faktum til grunn
president å organisere Norges demokratiske institusjoner ut ifra hva som er forholda
det er helt opplagt at dersom Finnmark er et eget fylke så får en større politisk makt for å utvikle fylket i tråd med befolkningens ønsker
det er sjølsagt det som befolkningen er klar over
det er sjølsagt det som befolkningen ikke vil gi fra seg fordi at det er spørsmål om politisk makt president
er det et område i Norge som trenger mere politisk makt så er det Finnmark
Finnmark er vel det området i Norge som trenger mer politisk makt når en ser på næringslivet
og for å få til det her så må du ha makt
og da må du organisere politisk makt av den flokken som utgjør Finnmarks befolkning
<INAUDIBLE> sånn vi må tilpasse det
men regjeringa kjører på og provoserer befolkningen og så sier statsråden her at vi kan ikke avholde folkeavstemninger for å overprøve Stortinget
sjølsagt kan en det
sjølsagt er det lovlig å å gjennomføre folkeavstemninger
det skulle jo bare mangle om at vi ikke skulle ha en nødventil i vårt demokrati som sier at en kan vise sin folkelige engasjement gjennom en folkeavstemning når det går aldeles gærent president
og det er det som er saken nå
jeg ber om at statsråden svarer på det i sitt innlegg til slutt president
vil statsråden trosse resultatet uansett hvilke resultat som kommer
det er det sentrale i denne debatten president
neste taler er Geir Arild Espnes deretter Marit Knutsdatter Strand
Espnes
vi har i dag hørt statsråden snakke om sammenslåingen av Finnmark og Troms som om det gjelder strukturer styring og simpelthen forskyvning av grenser
i veldig liten grad tok statsråden for seg hvilke konsekvenser det vil da innebære for innbyggerne som bor i fylket og som viser at dem er veldig sterkt imot dette noe også som de folkevalgte organene i dette fylket har vist
så president jeg trur at jeg kan sies å være en av dem som ivrer mest for en kunnskapsbasert politikk og ofte er den som er på vakt og sier at nå må vi ikke la følelsene ta overhånd og la dem bestemme
la talla tale
la oss ta rasjonelle valg
og da så hørte jeg statsråden i dag bruke frafall fra videregående skole som et argument
det må i beste fall kunne tel kalles et stråmannsargument
frafall fra videregående skole kan umulig løses med den herre typen sammenslåing
det må skje med mer og bedre lærere mere le lærertetthet
med den lærernormen som foreslås nå av regjeringa <qq> så vil det ikke løse framals frafallsproblematikken men gjøre den større
det vil altså være tvert imot
president og så følelser nei kunnskap om følelser avmakt og mistrivsel er også viktige følelser viktig kunnskap
når vi snakker med folk i Finnmark hører vi ofte slike begreper brukt om sammenslåinga som er på dagsorden
det spilles stilles spørsmål om er ikke vi gode nok
hva vil dem gjøre med oss
hvorfor skal det herre gigantfylket formes
grunnen kan hvert fall ikke være manglende verdiskapning
la oss ta et eksel pe eksempel
Hasvik kommune her er verdiskapninga per innbygger omtrent en million
president fra Senterpartiet har vi lagt til grunn at våre forslag til oppgaveoverføringer kan skje kan godt skje med dagens fylkeskommuner
det trengs ingen sammenslåingsprosess for å gi nye og større oppgaver til fylkene
det vil på samme måte gjelde for de forslaga som nå er fremma av Hagen-utvalget
som det har vært gjentatt flere ganger så holder Finnmark fylke folkeavstemning om sammenslåinga med Troms
og jeg tenker at det burde få følge av flere fylker
flere fylker vil bruke denne ventilen som en folkeavstemning kan være
og president som helseperson er jeg faktisk alvorlig bekymra for hvilke konsekvenser det her for har har for befolkninga i Finnmark og som finnmarkingene nå opplever rent helsemessig
av de stadige bekymringene vi pålegger dem ved å sette folk i en slik skvis med avmaktsfølelse og mistrivsel
at dem ikke har noe påvirkning på det som skjer at dem ikke kjem|kommer inn når inn til der avgjørelsene tas
det er viktig at vi har demokratiske prosesser og at vi lytter til hele folket
så derfor la folkeavstemninga den fjortende mai være bestemmende og la Stortinget fatte et vedtak i tråd med det
neste taler er Marit Knutsdatter Strand deretter <ee> Geir Adelsten Iversen
president det handler om folk
det handler om folk sine liv tjenestene de har kvav på og hverdagen de lever i Finnmark
president jeg må spørre forsamlinga er vi et vellykka land
er vi verdens beste land å bo i
livskvalitet handler jo også om nærhet til beslutningene som påvirker hverdagen vår
historisk og før rikssamlinga på åttehundre-tallet var det tredve|tretti småriker i Norge cirka
de siste hundre åra har Finnmark vært et stolt stolt fylke
parallellen mellom vikingtida og dagens Norge er viktig å forstå fordi mye av makta lå i og ligger i ressursene
ansvaret følger ressursene
ressursene handler jo da både om arealet og om hva arealet rommer
regjeringa må innse at finnmarkinger også er en ressurs sjøl om de forblir et eget fylke et enormt stort fylke et rikt fylke
president ressurser og verdier og verdien av dem handler også om hva man måler og hvordan man veier
signalene fra det Høyre-styrte departementet de siste åra har vært mange og tydelige
vi må ta tak i utfordringene vi står ovenfor og se framover
men president det er vi enig i
statsråden peker på at fylkeskommunene vil få flere oppgaver og at det skal være givende å være fylkespolitiker
det vil jeg påpeke at Finnmark allerede jobber for
det virker til å være veldig givende å være fylkespolitiker i Finnmark
president offentlig forvaltning og organisering er viktig
avstanden mellom folk og tjenester og administrasjon er av betydning
i ulike sektor innafor ulike fagfelt og i ulike tjenester trenger vi nærhet nettopp for å ha kjennskap eierskap og interesse av dem
det er forståelig at både folkevalgte bedrifter og den gjengse finnmarking har det bedre dersom det er lokalkunnskap i forvaltningen og lokale forhold
nå som regjeringa reformerer måten vi organiserer folkestyret på må vi se problemer og løsninger i sammenheng
dersom formålet er et løft for Finnmark å ta grep for rekrutteringa og øke kompetansen mener jo Senterpartiet at det er her diskusjonen må være ikke om hvorvidt Finnmark skal kunne være et eget fylke eller ei
én ting skal statsråden og regjeringa ha
de har definitivt satt til liv et opprør og et engasjement for Finnmark vi som vil Finnmark og vi som tror på Finnmark
faktum er at Norge er over og <ee> gjennomsnittet til OECD-land i indikator på livskvalitet
det avhenger av nærhet
departementet har ikke anbefalt folkeavstemninger eller veileda på dette
Senterpartiet ønsker forutsigbarhet for alle aktører i Finnmark for folket
og da er jo folkeavstemning et gode
når de folkevalgte i fylket de daglige forvalterne av nettopp makta og ansvaret og ressursene i Finnmark ønsker folkeavstemning er det bra
så håper jeg inderlig at departement og storting vil lytte til folket i Finnmark
Norge er verdens beste land i bo i og det håper jeg det vil fortsette å være
neste taler er Sandra Borch
Borch vær så god
dagens FrP- og Høyre-regjering og noen til trur åpenbart at svaret på alt i samfunnet er sentralisering og tvangssammenslåing
gjennom den ene reformen etter den andre under dekke av å påstå at man endrer til det bedre er realiteten sentralisering byråkratisering og tvangssammenslåing
dette er reformer ofte uten anna reelt innhold enn sentralisering og grensesetting
dagens regjering har begått språklig misbruk av reformbegrepet og steg for steg gir de ytterligere kraft til sentralisering og byråkratisering av Norge
ressursene og verdiene finner man i heile landet
de vil regjeringa ha men for regjeringa er det visst et problem at det bor folk her
for det er ingen tvil om at blant anna regionreformen kjem|kommer til å gå ut over tjenestetilbudet til folk
vi konstaterer at Stortingets vedtak om tvangssammenslåing av fylkeskommuner ble gjort uten at det forelå forslag til desentralisering av oppgaver og styrking av den regionale planlegginga
fylkeskommunene sin nye og sterkere rolle som samfunnsutvikler er ikke utvikla den er svekka
president jeg er fra Troms som nå er vedtatt tvangssammenslått med Finnmark og jeg veit ikke om alle er klar over hvor stort Nord-Norge er
fra det nordøstligste punkt i Finnmark til det sørligste punktet i Troms er det tusen og syttifem kilometer
det tar seksten timer å kjøre med bil
det er faktisk én time kortere om du faktisk velger å kjøre gjennom Finland
president avstandene i nord er allerede store nok
jeg er derfor glad for at Senterpartiet har stått støtt i denne saken i begge de to fylkestingene og også på Stortinget
president vi trenger én reform
da er neste taler interpellanten Geir Adelsten Iversen
Iversen vær så god
det er mange opprør i Finnmark
<ee> fra Finnmark til Oslo så er det enormt langt <qq> og i Finnmark så har vi ikke så sterkt <ee> forhold til det som skjer i Oslo
men vi blir veldig sterkt berørt av de vedtak som blir gjort i denne salen
<ee> i i tillegg til <qq> å være li være på Stortinget så tilhører jeg også noen som kjemper for å få fisken tilbake til Finnmark
<ee> det meste legges ned og det meste sentraliseres
det som er viktig det er jo at man har arbeid at man får mere arbeidsplasser og det er der fokuset burde ha vært|1
det er der vi burde ha sette støtet inn ifra kommunal side og arbeidsside og alt ikke det herre for det er bare det som
det gjør bare at folk blir går enda mere ned enn dem skal gjøre
vi må få et håp
<ee> det som kommer her det er jo at regjeringa overser det som folket vil
man snakker kun areal og er og store tall når det gjelder befolkning
og det er klart at i Finnmark er vi ikke så mange
vi blir ikke noe mer om vi slår oss sammen med Troms og det blir ikke noe det blir ikke noe bedre om vi slår oss sammen sånn sett
<ee> det svekker heller <ee> demokratiet sånn som jeg kan se det
det gjør det mye vanskeligere for folk å engasjere seg
så jeg skal ikke si så veldig mykje|mye mer
jeg syns det har vært|1 en veldig bra debatt
jeg takker <ee> statsråden for at hun har vært her og at hun har sagt det hun har sagt
jeg er jo veldig uenig i i det hun gjør
jeg inviterer henne|1 gjerne til å være sammen med henne|1 på en tur litt anna tur enn det hun legger opp til til nå
<ee> men jeg vil allikevel spørre et siste spørsmål
kommer regjeringa til å overse og ignorere ei ei <ee> folkeavstemning
da er siste taler i den her interpellasjonsdebatten statsråd Monica Mæland
det har vært <ee> noen spørsmål knyttet til reiseruten min til Finnmark og jeg kan bare berolige med at jeg neste tirsdag kommer til å besøke også Vadsø
da skal jeg nemlig også til <ee> Finnmark
<ee> la meg innledningsvis si at jeg syns Karin Andersen puttet skapet på sin rette plass så å si når hun understreket at dette <ee> reformarbeidet var initiert fra Stortinget
Stortinget har ønsket en regionreform
Stortinget har ønsket tre <ee> forvaltningsnivå
da forholder regjeringen seg til det
det tror jeg er ganske lurt gitt at du sitter i en regjering og særlig en mindretallsregjering
vi kjempet for større og sterkere kommuner
og jeg må si at Andersen tar helt feil når hun sier at man <ee> det å bli større ikke gi gir flere
en av mine store bekymringer det er kommunenes innsats på barnevernområdet
og når vi vet at veldig mange kommuner bare har én ansatt ja så blir det mye bedre hvis det blir to hvis det blir tre hvis det blir ti ansatte
det gir mer kompetanse
det gir mer attraktive <ee> arbeidsplasser
og det gir et bedre barnevern
så jo det betyr noe hvis man slår seg sammen
det betyr noe at man blir flere
så forstår jeg at <ee> man er opptatt av å beholde tingenes tilstand slik de er man er veldig fornøyd med tingenes tilstand man vil ha samme inndeling som man har hatt siden attenførtifire
jeg er uenig
verden er gått videre
det er et enormt omstillingskrav på både fylker kommuner og næringsliv og da må man greie å møte de utfordringene
og det løses ikke gjennom statsbudsjett
og jeg er enig i at avstand er viktig men avstand er ikke det viktigste fordi det er mennesker som har kompetanse det er mennesker som gjennomfører politikk
og da må vi ha mennesker og en kraft som gjør at mennesker enten de er i Finnmark eller i Agder kan <ee> tilby tjenestene like gode uansett hvor du er i dette landet
<ee> jeg har hørt mange som vil ha det sånn det er
jeg har ikke hørt veldig mange <ee> alternative planer for veien videre for fylkeskommuner som ønsker å være altså da på et sytti tusen <ee> mennesker
jeg tror <ee> at det er riktig å bli større
jeg tror det er riktig å flytte ut oppgaver
og det mest fasinerende er selvfølgelig å bli beskyldt for å sentralisere når det vi gjør er det stikk motsatte
vi desentraliser
vi flytter ut makt
vi flytter ut oppgaver
og det er jo nettopp fordi oppgaver skal treffes tettest mulig på innbyggerne
det har vært mye spørsmål om folkeavstemning
jeg må bare si det er regjeringens oppgave å gjennomføre Stortingets vedtak
så ynder noen å innbille folk at Stortinget består stort sett av Oslo-folk
det gjør det ikke
Stortinget er representert fra hele landet
Stortinget har fattet ikke ett vedtak men to vedtak om denne sammenslåingen
det kommer vi til å forholde oss til
så kan man jo syns at det er viktig med folkeavstemninger men hvis vi skal ha et system hvor kommuner kan overprøve Stortinget ikke bare i de sakene man er enig i men også der man er uenig ja så blir det et helt nytt politisk system som jeg egentlig ikke tror noen av oss ønsker
så min oppgave er å gjennomføre Stortingets vedtak og det står fast
da er debatten i sak én avslutta
sak to innstilling fra justiskomiteen om IKT-sikkerhet Et felles ansvar innstilling hundre og åttisju S tjuesytten tjueatten jamfør melding til Stortinget trettiåtte tjueseksten tjuesytten
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletida blir begrensa til fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringa
videre vil presidenten foreslå at det innafor den fordelte taletid blir gitt anledning til fem replikker med svar etter innlegget innlegg fra medlemmer av regjeringa og at dem som måtte tegne seg på talerlista utover den fordelte taletid får ei taletid på inntil tre minutter
første taler er Lene Vågslid som er sakens ordfører
Vågslid
kanskje representanten vil ta opp <ee> forslagene
da har representanten tatt opp de forslag hun refererte til
neste taler er Frida Melvær
Melvær vær så god
neste taler er Himanshu Gulati
Gulati vær så god
jeg vil gjerne begynne med å si at det er veldig hyggelig å være tilbake til Stortinget etter tre måneders permisjon for å delta på sjefskurs i Forsvaret
det er også noe jeg kan anbefale alle mine medrepresentanter på det sterkeste om å gjøre
jeg vil også gjerne gratulere vår nye justisminister Tor Mikkel Vara som er til stede her i dag
<ee> vi har en viktig melding som vi behandler i dag
og når vi snakker om truslene innenfor IKT og cyber cyberdomena så snakker vi ikke om fremtiden men vi snakker om nåtiden
sannheten er at nesten enhver skrekkscenariomulighet som kan beskrives er ikke noe som er fremtidens utfordring men noe vi allerede er utsatt for i dag dog kanskje i et lavere omfang enn det vi kan forvente å se i fremtiden
dette har vi blitt skrekkelig påminnet også i vårt eget lille land den siste tiden
Helse Sør-Øst-saken er et eksempel hvor PST offentlig også har sagt at de har mistanke om at andre land eller statlige aktører kan stå bak
vi så i fjor et svært angrep hvor mange bedrifter fikk sine filer kidnappet av såkalt ransomware og måtte betale løsepenger for at man skulle få tilgang til disse igjen
vi har også sett hvordan dataangrep fysisk kan ødelegge harde installasjoner av diverse typer og det mest ekstreme men på ingen måte utenkelige er å bruke dataangrep til å kontrollere ting som ender med at liv kan gå tapt
president jeg vil også nevne at NATO nylig har slått fast at cyberangrep kan utløse en artikkel-5-situasjon nemlig at et cyberangrep mot <ee> ett land <ee> et en av våre allierte kan regnes som et angrep på hele alliansen
<ee> NHOs sikkerhetsråd gjennomfører hvert år en mørketallsundersøkelse
i totusenogfjorten så svarte fem prosent av de intervjuede virksomhetene at de var hacket eller forsøkt hacket mens det reelle tallet var over femti prosent
samme undersøkelsen i totusenogseksten så svarte tjuesju prosent av virksomhetene at de var utsatt for hacking at de visste at de var det og over <ee> nesten halvparten svarte at de oppdaget dette ved en tilfeldighet
dette er bare et eksempel på denne utfordringen vi står foran og og dets omfang
fremtidens <ee> organiserte kriminalitet terror utpressing og diverse andre store utfordringer for samfunnet vil trolig skje på IKT-feltet
dette er ingen skremselspropaganda men et forsøk på å beskrive den virkeligheten vi <ee> står ovenfor og vil stå ovenfor
og angrepene vil skje der beskyttelsen er svakest
IKT-meldingen legger opp til en systematisk gjennomgang av de mange feltene som er utsatt i dette bildet
Lysne-utvalget har gjort en omfattende prisverdig og viktig jobb for å å tak i dette og for å forberede oss best mulig
jeg vil også berømme regjeringen for å fremheve enkelte helt avgjørende faktorer for at vi skal lykkes med å være bedre beskyttet i fremtiden
det gjelder viktigheten av samarbeid med næringslivet og de private aktørene
det kan ikke understrekes nok <ee> hvor viktig dette er da mye kritisk informasjon <ee> og mye av angrepene nettopp er rettet mot næringslivet
uten dette samarbeidet så vil vi kan vi ikke lykkes
et annet viktig element er internasjonalt samarbeid
vi er tross alt et lite <ee> en lite land i en verden av store trusler og sammen med våre venner og allierte får vi et mye mer riktigere og dekkende bilde som gjør oss sikrere ikke minst på inntrengningsforsøk
det er både naivt og urealistisk å tro at vi kan gjøre alt dette alene og uten dette samarbeidet så er vi dårligere beskyttet
det er fundamentalt
dette er et fundamentalt go gode
og selv om truslene blir mer kompliserte ved den digitale verdenen vi lever i så gjør også samarbeid på tvers av landegrenser oss tryggere <ee> og bedre i stand til å møte disse utfordringene
og aller sist vil jeg også nevne styrking av politiet for å kunne håndtere og etterforske kriminalitet på cyberdomenet
dagens og morgendagens kriminelle er ikke lenger først og fremst røvere som røpe <ee> løper med lan ransutbyttet på gata litt etter gammel nostalgisk modell fra Kardemommeby men de sitter gjerne et helt annet sted enn der ugjerningen rammes
politireformen var et første avgjørende steg for å gjøre politiet mer tilpasset dagens virkelighet men vi må styrke politiets evner og kapabilitet enda mer på dette feltet
president målet med tiltakene i denne meldingen er å gjøre oss <ee> er å redusere sårbarheten i samfunnet hva gjelder IKT og å gjøre oss bedre i stand til å avdekke og håndtere angrep
dette <ee> denne meldingen er et viktig stykke arbeid men det er likevel bare starten på noe jeg tror vi kommer til å jobbe mye med årene fremover
neste taler er Emilie Enger Mehl
Mehl vær så god
det er positivt at Stortinget nå vedtar den første stortingsmeldinga om IKT-sikkerhet
IKT-sikkerhet er en viktig del av vår nasjonale sikkerhet og det er et område som kommer til å bli stadig viktigere med tiden i takt med at samfunnet blir stadig mer digitalisert
allerede i totusenogsytten ble Norge kåra til verdens mest digitale land og vi er nødt til å legge grunnlag for at landet vårt skal ha nødvendig kompetanse og sikkerhet på dette området både nå og i framtida
den digitale utviklingen har gitt oss mange muligheter
digitaliseringa bidrar til verdiskapning og vekst og kan på mange måter bidra til et sikrere samfunn
samtidig medfører digitalisering stor risiko og det kreves aktiv politikk for å begrense denne risikoen i størst mulig grad
det er særlig et politisk ansvar å sikre innbyggernes personopplysninger nasjonale interesser og kritisk infrastruktur
og det er et politisk ansvar å sørge for forebygging og god håndtering av uønskede hendelser som kan få store økonomiske og sikkerhetskonsekvens sikkerhetsmessige konsekvenser både for personer og for samfunnet
selv om Senterpartiet er positive til at regjeringa har lagt fram en melding om IKT-sikkerhet mener vi også at det er områder hvor meldinga kunne ha vært langt sterkere
justiskomiteens flertall bestående av Senterpartiet Arbeiderpartiet og SV har fremma en rekke forslag som kan gjøre Stortingets behandling av IKT-sikkerhetsmeldinga mer konkret og mer forpliktende
og jeg håper at vi får flertall for flest mulig av de forslagene her i dag
for det første er det et stort behov for IKT-sikkerhetskompetanse og det behovet er voksende
justiskomiteens flertall har fremma forslag om å sikre nødvendig kompetanse om IKT-sikkerhet hos alle kandidater med IKT-utdanning
vi har foreslått å innføre bedre etter- og videreutdanningstilbud på fagskoler universiteter og høyskoler innen IKT- og datasikkerhet
vi ønsker at digitalisering og IKT-sikkerhet skal prioriteres i neste langtidsplan for forskning og høyere utdanning og at alle elever gjennom grunnskolen skal få erfaring med programmering
i dag er det en kritisk mangel på kandidater som kan sikkerhetsklareres og utdannes til kryptologer
det er en oppseilende krise
og derfor vil vi styrke rekrutteringa av ph.d.-kandidater som kan sikkerhetsklareres
dette er alle viktige tiltak som vil legge til rette for at vi kan ha den IKT IKT-sikkerhetskompetansen vi trenger i Norge i framtida
regjeringspartiene synes å dele vårt syn på at det er nødvendig med bedre IKT-sikkerhetskompetanse i Norge
og derfor syns jeg det er veldig synd at ikke partiene vil støtte forslagene våre som legger til rette for akkurat det
når vi nå engang behandler en stortingsmelding om IKT-sikkerhet så ville det vært naturlig å få på plass forpliktende planer om å sikre nettopp framtidas IKT-kompetanse
Norge har et av de mest digitaliserte samfunnene i verden og hvis digitalisering fremdeles skal være vår styrke og ikke vår svakhet så har vi ikke råd til å seile akterut på IKT-sikkerhetsområdet
et annet tema Senterpartiet er opptatt av er lagring og drift <ee> og drift av data
Senterpartiet mener at det det <ee> man ikke skal være ukritisk til tjenesteutsetting når det gjelder sensitiv og skjermingsverdig informasjon
og vi mener at svært pers <ee> sensitive personopplysninger og opplysninger som berører nasjonale sikkerhetsinteresser må lagres og driftes i Norge
ved eventuell lagring av annen data i utlandet må det på plass klarere krav til vurdering av sårbarhet og risiko og den vurderinga må også omfatte lovverk og sitt sikkerhetssituasjon i landet det skal <ee> utsettes til
i tillegg så må IKT-sikkerhetsmeldinga ses i sammenheng med sikkerhetsloven
det er nå sånn at sikkerhetsloven bare dekker noen typer <ee> virksomhet selv om det kan være like stort behov for sikkerhets- og sårbarhetsvurderinger på andre områder
og Senterpartiet mener det er behov for klarer klarere regler klarere rammer for sikkerhets- og sårbarhetsvurderinger i virksomheter som forvalter blant annet kritisk infrastruktur men som faller utafor sikkerhetslovens område
og jeg vil ta opp <INAUDIBLE> våre forslag i saken
neste taler er Petter Eide
Eide vær så god
<ee> som vi hører så er alle sammen fornøyd med at vi nå får en melding om IKT-sikkerhet og det er bra
en slik melding skal <ee> en slik sak skal ha oppmerksomhet men enigheten i denne salen er såpass stor at og intensjonen er såpass delt at det er relativt liten oppmerksomhet <ee> om dente om dette ute
<ee> den digitale utviklingen er jo et <ee> et gode men samtidig er det kan den også være en forbannelse
og det er kanskje vi spesielt opptatt av
store mengder sensitive data kan samles inn og lagres kan lett komme på avveier og eller misbrukt til formål vi ikke liker
seinest de siste par ukene har vi jo blitt kjent med og det er tilstøtende til dette vi diskuterer i dag over åtti millioner brukere av Facebook <ee> <ee> deres personlige informasjon har kommet på avveier og blitt misbrukt til politiske formål
derfor så er det også bra og riktig at Stortinget i etterkant av behandlingen av denne meldingen får en melding om behandlingen av personvern
det disse tingene grenser jo noe inn mot hverandre
et overordnet mål for arbeidet med IKT er å sikre gode <ee> trygge og stabile leveranser men også sikre at sensitiv informasjon ikke kommer på avveier
to forhold jeg vil ta opp rundt dette
det ene er behovet for å stramme inn <ee> <ee> bruken og av utsetting av IKT-tjenester
og det andre er å også sikre at den persondata som samles inn gjennom Forsvaret <ee> er lovlig
det er noe uenighet i komiteen i g deba i debatten om graden av å sikre IKT-tjenester i Norge
vi mener at bruk av norske leverandører gir noe bedre vern mot at informasjon skal komme på avveier
utsetting av statlige IKT-tjenester spesielt til utenlandske selskaper øker risikoen <ee> for a sårbarhet og at flere som ikke skulle fått tilgang til sensitiv informasjon faktisk får det
her er det mange forhold som spiller inn både det rent <ee> avstandsmessige
det er en opplagt praktisk fordel at sensitiv informasjon om norske borgere <ee> kan forvaltes innenfor norske grenser men også juridisk
<ee> denne type informasjon bør ivaretas innenfor norsk jurisdiksjon
det vil også lette etterforskningen hvis noe skulle gå galt
det er nok å vise til saken i <ee> Helse Sør-Øst om hvordan <ee> personinformasjon fra norske pasienter har kommet på avveier
saken etterforskes nå av PST
dette er en vanskelig etterforskning fordi den omhandler lovverk i flere land
så vil jeg også ta opp det president <ee> at vi er bekymret over at persondata om norske borgere som er samlet inn gjennom E-tjenestens lyttestasjoner på Ringerike
dette går inn i denne saken og vi har også laget noen forslag til denne saken på <ee> til til behandlingen av denne meldingen
NRK <ee> varslet <ee> andre mars <ee> i år at <ee> store mengder data ble samlet inn og lagret av Forsvarets etterretningstjeneste
<qq> det i forbindelse med det så ble det uklart om det faktisk var lovlig
både leder av EOS-utvalget Eldbjørg Løwer og fagdirektør i norsk <ee> i Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter Anine <ee> Kierulf reiste tvil om lovligheten ved denne datainnsamlingen av personinformasjon
for i loven om etterretningstjenesten så står det at etterretningstjenesten ikke på norsk territorium skal overvåke eller på en annen fordekt måte innhente informasjon om fysiske eller juridiske personer
det har de altså likevel gjort
vi mener derfor at det er behov for en avklaring av hvorvidt E-tjenesten har hjemmel i e-loven til å lagre metadata som blant annet inneholder informasjon om norske borgere
etterretning og overvåking i en digitalisert tiks tidsalder må skje etter en klar lovhjemmel og på veldig strenge vilkår
vi har derfor også bedt forsvarsministeren om å komme til Stortinget for å redegjøre for om for for dette og om dette faktisk er lovlig
og med det legger jeg fram <ee> SV sine forslag president
da har representanten tatt opp de forslaga han refererte til
neste taler er Kjell Ingolf Ropstad
gode president vi|1 lever i ei tid der den teknologiske utviklinga gjeng|går svært raskt
bare de ti siste årene så har det vært en rivende utvikling
Norge er et av de mest digitaliserte landene i verden og da er det heilt avgjørende at vi|1 setter <ee> i verk tiltak for å minimere sårbarheten knytta til sikkerheten i det digitale rom
bevisstgjøring blant enkeltindivider kompetansehevende tiltak og krav til IKT-sikkerhet på tvers av bransjer og systemer er heilt sentralt
jeg er derfor glad for <ee> stortingsmeldinga som regjeringa nå har lagt fram og som vi|1 diskuterer her i dag
meldinga tar for seg de utfordringene vi|1 stend|står overfor på en god måte og danner et godt grunnlag for åssen tiltak som må iverksettes
jeg vil derfor starte med å gi ros til regjeringa som har|1 satt i gang mye godt arbeid som vil kunne bidra til å redusere den digitale sårbarheten i samfunnet
god IKT-sikkerhet er viktig for samfunnet generelt og for den enkelte
det er heilt avgjørende at vi|1 sikrer oss|1 mot at informasjonen kjem|kommer på avveier og at kritiske systemer faller sammen
IKT-sikkerheten må derfor styrkes både på og mellom flere plan og på ulike nivå herunder på tvers av offentlige og private virksomheter mellom sivile og militære virksomheter og på tvers av landegrensene
KrF støtter i likhet med en samla justiskomité regjeringa sitt arbeid for å styrke samarbeidet for å redusere digital sårbarhet i samfunnet
flere høringsinstanser har uttrykt behovet for styrka samarbeid mellom offentlige og private virksomheter knytta til IKT-sikkerhet
de ulike sektorene har ulik kompetanse kunnskap og kapasitet men har likevel mange av de ulike utfordringene og er gjensidig avhengig av at systemene fungerer på en god måte
det er derfor positivt at regjeringa legger til rette for at en kan dra nytte av hverandres erfaringer og kompetanse med å opprette et felles forum for offentlig private virksomheter
dette vil kunne bidra til å styrke arbeidet med IKT-sikkerhet i samfunnet
president skal vi|1 sikre oss|1 mot truslene i det digitale rom er det viktig at tiltakene er tilgjengelige og overkommelige for oss|1 som enkeltindivider og for små virksomheter med begrensa kapasitet og kompetanse
det er derfor positivt at regjeringa i den kommende handlingsplanen til Nasjonal plan for IKT-sikkerhet kjem|kommer med tiltak rettet mot små virksomheter og enkeltindivider
dette arbeidet må følges nøye for å sikre at tiltakene oppfyller intensjonen om å minimere sårbarheten i samfunnet generelt
president skal vi møte framtidas utfordringer og da utfordringer som per i dag ikke er kjent må vi|1 styrke kompetansen innenfor IKT og spesielt innenfor IKT-sikkerhet
kompetanse er heilt avgjørende for at vi|1 skal utvikle gode systemer som minimerer sårbarheten og for å vu kunne vurdere og analysere risiko og sårbarheten i det digitale rom
jeg er glad for at regjeringa allerede har satt i verk tiltak
det er heilt avgjørende at vi|1 innenfor dette området har kloke hoder som kan sikre <ee> oss|1 mot ulike trusler både når det gjelder analyse og på systemnivå
det må derfor komme på plass flere studie- og ph.d.-plasser innenfor IKT-sikkerhet samtidig som etter- og videreutdanningen må styrkes
president jeg varsler at KrF kjem|kommer til å støtte romertallvedtak én fem seks og elleve
<ee> og grunnen til at vi|1 ikke <ee> støtter alle som vi|1 for så vidt deler intensjonen i i mange av de er både at noen er for detaljerte meiner vi|1 mens andre så vet vi|1 at det er et godt arbeid på gang allerede
neste taler er statsråd Tor Mikkel Wara