scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
når prosessen vi vedtok i denne sal i juni tjuefemten er ferdigstilt vil kommunene få sine forpliktende <ee> avtaler på løpende bånd
dette gjelder både publikumsservice forebygging tilgjengelighet og beredskap
<ee> jeg kan <ee> betrygge representanten Vågslid om at vi <ee> følger opp Stortingets vedtak <ee>
Politidirektoratet følger opp <ee> i det videre mot <ee> politidistriktene
<ee> men <ee> nå ligger disse sakene til behandling i departementet
<ee> jeg vurderer <ee> de klagene som har kommet
<ee> de vil <ee> være ferdigstilt før sommeren og det er heilt naturlig at oppfølging av kommunene ses i sammenheng med dette når endelige vedtak er fatta
<ee> og jeg skal kan betrygge representanten om at også dette punktet i avtalen bli blir vil bli fulgt opp på en god måte
<ee> det det er nok <ee> sånn at det ikke er direkte unaturlig at man i en reformprosess og særlig i den fasen vi er i nå <ee> kan være en del usikkerhet
og det gjelder både i politiet sjøl med hensyn til <ee> <ee> de omorganisering som skjer og men det gjelder selvfølgelig også kommuner og det samarbeidet kommunene skal ha <ee> med politiet
<ee> så tenker jeg at det er viktig å huske at vi har <ee> noen forpliktelser som ligger i bunnen
dem skal følges opp
<ee> så så her <ee> her må man se prosessene i sammenheng
<ee> det jeg kan <ee> <ee> betrygge representanten om er at vi vil følge opp de vedtakene Stortinget har lagt til grunn
da går vi til spørsmål fire fra representanten Marianne Aasen til justis- og beredskapsministeren
president <ee> det er besluttet at arresten i Sandvika skal legges ned
i stedet skal arrestanter kjøres til Grønland i Oslo og det er ikke veldig langt men det er mange som vil måtte transporteres til Oslo
i dag har arresten i Sandvika ett tusen seks hundre arrestanter årlig og dette vil ifølge Budstikka medføre femogfemti|femtifem tusen ekstra kilometer transport for politiet
er det riktig bruk av politiets tid
hvorfor legge ned denne arresten når politistasjonen skal bestå nettopp i Sandvika
ærede president for å gjennomføre etableringa av <ee> nye politidistrikt i <ee> politireformen har Politidirektoratet gitt politidistriktene rammer og retningslinjer for arbeidet
arrestfunksjonen inngår i denne etableringa og er en av de funksjonene som er gitt <ee> nasjonal standardisering
Oslo politidistrikts organisering av arrestfunksjonen støtter opp under målene for nærpolitireformen herunder det sentrale målet om å etablere mer robuste og kompetente politidistrikt
organiseringa av nytt politidistrikt og plassering av ulike funksjoner er en del av den lokale prosessen i politidistriktene og gjøres ut fra lokale helhetsvurderinger innenfor gjeldende retningslinjer
antallet arrester og plasseringa av disse hører til de prosessene som gjennomføres i politidistriktet og er innenfor politimesterens ansvar
nye Oslo politidistrikt vil ha sju politistasjoner og sett i forhold til geografi og bemanning er det mest kostnadseffektivt å ha én arrest i distriktet
det bidrar til også til å sikre ei <ee> riktig fangebehandling i henhold til gjeldende regelverk
i forbindelse med organiseringa overføres <ee> arrestforsvarere til Grønland og utgiftene knytta til <ee> ansatte drift og vedlikehold og arrestlokalene blir på den måten redusert
denne gevinsten vurderes som større enn ulempene tida det tar å transportere arrestanter til Grønland
et anna sentralt forhold i <ee> distriktets lokale vurderinger har vært at a <ee> arresten plasseres i tilknytning til felles straffesaksinntak
på Grønland er det etterforskere og jurister som <ee> straks tar tak i den videre etterforskninga når noen er pågrepet
fremover vil patruljer fra Sandvika og Asker forholde seg til det som er de samme rutinene som for øvrige politistasjoner i distriktet
president <ee> takk for svaret
<ee> finansministeren som da er <ee> partileder også til justisministeren justis- og beredskapsministeren sa nettopp at nærpolitireformen det handler om at flere folk skal på patrulje ute der folk bor
<ee> i svaret sitt så sier statsråden bruker han honnørord som nærpolitireform robuste politidistrikt kostnadseffektivitet at det skal frigjøres <ee> tid til patruljetjeneste
men jeg opplever at dette betyr at Asker og Bærum politidistrikt som det tidligere var som nå er en del av Oslo politidistrikt mister patruljekraft
for de som da driver med denne transporten de kan ikke være ute på patrulje og de som da passer arrestantene i Sandvika de overføres til Oslo <ee> politikammer
og da s lurer jeg p <ee> på
er statsråden enig i at man mister politikraft
ærede president svaret er nei og jeg meiner jeg gjorde rede for det ganske tydelig i mitt svar
<ee> så skjønner jeg at representanten legger til grunn et slags <ee> distriktspolitisk perspektiv når hun omtaler Asker og Bærums nærhet til til til Grønland
<ee> det er vanskelig å se i denne sammenheng
<ee> det er altså <ee> kanskje ikke det beste eksemplet på <ee> de problemstillingene som reises <ee> med hensyn til nærpolitireformen
det er altså andre deler av landet som har langt andre avstander å forholde seg til enn det som <ee> problematiseres i dette spørsmålet <ee> president
<ee> men <ee> jeg jeg legger til grunn jeg effektiv og god ressursutvikling s fra Oslo politidistrikt og det er det vi ser resultatet av her
president <ee> jeg vil anmode ministeren med å være fe forsiktig med å være arrogant på vegne av <ee> to hundre og ti tusen mennesker som bor i Asker og Bærum <ee> og som også <ee> vil ha mest mulig ut av politiressursene sine som alle andre i hele Norge
når det er sagt så er kanskje statsråden også kjent med det at Asker skal slås sammen med Røyken og Hurum
de vil da bytte fylke og de vil også da bytte politidistrikt
da blir det politidistriktet ganske mye større og du vil få ytterligere antall kilometer på
<ee> de som passer arrestantene i ar i arresten er ikke politifolk
det er <ee> arrest <INAUDIBLE>
de er arrestforsvarere forvarere
hvorfor <ee> mener ikke <ee> statsråden at det <ee> har et gevinst eller tap for politiet at man organiserer på den måten
det beklager jeg president
jeg trur <ee> vi skal legge til grunn at politimesteren har bedre forutsetning til å gjøre sine politifaglige vurderinger i hvordan|1 disse ressursene benyttes
da går vi til spørsmål fem fra representanten Hadia Tajik til <ee> justis- og beredskapsministeren
ærede president <ee> jeg har inntrykk av at bevæpningsutvalget har levert ei meget solid utredning
utredninga gir et godt grunnlag for <ee> vurderinga av hvordan|1 <ee> bevæpningsordninger politiet bør ha for å møte dagens og morgendagens utfordringer
jeg legger opp til at utvalgets utredning sendes på brei høring i fremtida <ee> i nærmeste fremtid
når høringsinstansenes innspill foreligger vil det bli tatt stilling til hvordan|1 saken skal behandles videre
<ee> så <ee> ber jeg om forståelse president at <mm> vi altså det er ganske nøyaktig ei uke sia jeg mottok utredninga
jeg har ikke fått lest den
det er mulig det blir <ee> litt lektyre i påsken
<ee> men <ee> <ee> jeg jeg tenker at man uansett skal være åpen for de <ee> <ee> fremleggelsene som ligger om de <ee> vurderinger som ligger <ee> i <ee> utvalgets utredning
<ee> jeg er har ikke noe fasttømra syn på dette personlig <ee> i den forstand at mitt politiske parti har et anna syn enn flertallet i dette storting men jeg meiner at vi skal legge opp til en brei debatt om dette
og det er altså sterke interesser <ee> og sterke faglige grunner til ei anna vurdering enn det som <ee> utvalget har lagt til grunn i si utredning
<ee> men dette er en debatt som vi bør ta i stort <ee> i samfunnet
ærede president jeg registrerer at den problemstillinga har blitt <ee> stilt
<ee> vi vil se nærmere på det
vi skal selvfølgelig ikke operere på noe|1 som på noen som helst slags måte som måtte oppfattes å være i <ee> <ee> i <ee> strid med <ee> med det grunnlaget vi har
<ee> så registrerer jeg at det er <ee> allerede i gang en en diskusjon
<ee> og så så er altså ingenting fasttømra <ee> men <ee> personlig har jeg et anna utgangspunkt enn <ee> det som har vært utvalgets <ee> konklusjon
<ee> og dersom det hevdes å være funn der som <ee> <ee> vi <ee> etter praksis ikke har <ee> fulgt opp korrekt så vil vi selvfølgelig ivareta det og følge det opp
<ee> og så vil <ee> alt dette komme ut på høring rimelig raskt
<ee> og så får vi ta den diskusjonen <ee> også med hensyn til fremskutt lagring på kropp som er ett av <ee> <ee> mindretallets forslag i <ee> utvalget
<ee> problemstillinga rundt punktbevæpning
<ee> og så skal vi selvfølgelig også avstemme at praksis i dag er innenfor de rammene av regelverk som <ee> som skal legges til grunn
da går vi til <ee> dagens sjette og siste spørsmål fra representanten Jan Bøhler til justis- og beredskapsministeren
jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren
når politiet skal forebygge vold og konflikter som blant annet <ee> ble beskrevet i Aftenposten femogtjuende|tjuefemte mars kan det være et viktig redskap å nedlegge oppholdsforbud for noen i bestemte områder
etter dagens lovhjemler og og reks rettspraksis skal det imidlertid være så mange registrerte kriminelle forhold og en så omfattende prosess før noen kan pålegges oppholdsforbud i forebyggende øyemed at dette sjelden brukes
vil statsråden legge bedre til rette for at politiet skal kunne bruke oppholdsforbud for å forebygge voldshendelser
ærede president regjeringa har merka seg medieoppslagene om <ee> stadig grovere vold blant <ee> stadig yngre ungdom
forebygging av denne type voldskriminalitet er et svært viktig tema
det er avgjørende å gripe inn så tidlig som mulig og før volden skjer
regjeringa ønsker å legge til rette for at politiet har de nødvendige virkemidlene i det forebyggende arbeidet
som representanten peker på kan muligheten for å ilegge personer oppholdsforbud være et redskap for politiet
gjeldende regelverk åpner allerede for dette
en person kan ilegges <ee> oppholdsforbud når det er fare for <ee> voldsutøvelse som <ee> ledd i et <ee> gjensidig oppgjør mellom grupper
forbu <ee> forbudet skal beskytte utenforstående personer ikke medlemmene i gruppene
for <ee> personer under femten år gjelder det en egen regel
de kan ilegges <ee> oppholdsforbud bestemte steder hvis det er grunn til å tru at oppholdet der øker faren for at ungdommen begår kriminalitet
videre kan en person ilegges besøksforbud
et besøksforbud <ee> skal <ee> blant anna beskytte enkeltpersoner mot straffbare handlinger fra en anna person
besøksforbudet kan gå ut på at noen forbys å oppholde seg på et bestemt sted
oppholdsforbud og besøksforbud <ee> som nevnt krever ikj ikke at det allerede er begått ei straffbar handling
forbudene er meint å virke forbyggende
forbudene er hjemla i <ee> straffeprosessloven og kan gjelde i flere måneder
det kan være inngripende for <ee> den det gjelder
derfor er det nødvendig å ha en <ee> grundig prosess før beslutning av forbudene
i en <ee> akuttsituasjon kan politiet forby opphold i bestemte områder etter politilovens paragraf sju
<ee> prosessen her er enklere <ee> enn <ee> for oppholdsforbud eller <ee> straffeprosessloven etter straffeprosessloven
et akutt oppholdsforbud etter politiloven kan gis for <ee> å beskytte utenforstående men også for å beskytte medlemmer av ei vo <ee> av en voldelig <ee> gruppe
regjeringa har ikke fått signaler om at de gjeldende <ee> mulighetene for å by personer å oppholde seg bestemte steder ikke er tilstrekkelig i politiets forebyggende arbeid
dersom regjeringa får denne type signaler så vil også regjeringa vurdere å se nærmere på regelverket
ja jeg takker for <ee> svaret president
og og <ee> jeg
det er blitt tatt opp med meg fra flere lokale politistasjoner i Oslo at de har problemer rundt å praktisere hjemlene og rundt oppholdsforbud
blant annet at man må definere noen som gjengmedlemmer eller medlemmer av en gruppe som de da ikke godtar <ee> og og og og da er det vanskelig å gå videre på det
så jeg ville altså dette er ikke en dette er ikke et <ee> liksom en en en firkanta sak fra min side
det er å prøve å få statsråden med på en prosess å gå inn i denne problemstillingen for den er <ee> etter min oppfatning veldig reell
<ee> tar forbehold og <ee> jeg oppfatter selvfølgelig <ee> <ee> oppriktig <ee> det representanten Bøhler sier og at dette er ei problemstilling som han er blitt presentert ovenfor
<ee> og dersom det er dette er riktig så <ee> er det grunnl grunn til at jeg bør se nærmere på det
og det president lover jeg skal gjøre
jeg vil ta kontakt med Oslo plol politidistrikt spørre om dette er ei problemstilling og hvordan|1 man eventuelt <ee> <ee> meiner man i så fall kan håndtere dette bedre i gjeldende regelverk
<ee> jeg er <ee> likhet med representanten Bøhler veldig opptatt av at vi har gode virkemidler i dette viktige arbeidet <ee> så det kan jeg love <ee> at jeg skal gjøre
<ee> så får vi se da om <ee> om om den opplevelsen er gjeldende for politidistriktet i i sin helhet <ee> og eventuelt <ee> om vi har bedre måter å innrette dette på uten at vi dermed går på på tvers av rettssikkerheten selvfølgelig
men jeg jeg er selvfølgelig åpen for for nettopp denne type problemstilling
ja jeg takker for <ee> for <ee> svaret og og jeg vil oppfordre til at <ee> hvis statsråden <ee> vi vil gå inn i det at han da ber om kontakt med de lokale stasjonene som arbeider med dette her
og og de er <ee> sånn som jeg oppfatter det veldig konstruktive
altså de leter etter måter å få en bedre praksis her og og har <ee> har <ee> noen forskjellige alternativer
ærede <ee> president <ee> det gjøres mye godt politiarbeid i Oslo politidistrikt og det gjelder også <ee> nede på altså blant de enkelte stasjonene
<ee> det er mi tydelige oppfatning etter å ha møtt en god del av dem sist i går <ee> med det gode arbeidet som gjøres
<ee> og jeg tenker at dette dersom dette er ei problemstilling <ee> som <ee> som bør tas tak i så vil jeg gjøre det
<ee> jeg ser <ee> i likhet med representanten Bøhler <ee> <ee> ingen
altså vi kan med fordel legge bedre til rette for at politiet enda bedre kan gjøre sine oppgaver på en god måte
og som sagt det gjøres et godt <ee> arbeid i Oslo <ee> men vi skal selvfølgelig også se om det er mulig å legge til rette for at det kan gjøres enda bedre i fremtida
det foreligger ikke refereat
dermed er dagen kart ferdigbehandlet
representantene Gunvor Eldegard Lise Christoffersen Øyvind Halleraker Hadia Tajik Tove Karoline Knutsen Frank J. Jenssen Ingjerd Schou og Irene Johansen som har vært permittert har igjen tatt sete
fra Senterpartiets stortingsgruppe foreligger søknad om permisjon for representanten Per Olaf Lundteigen dagene andre og tredje mai for å delta i Nordisk råd i Brussel
denne søknad foreslås behandlet straks og innvilget
vararepresentanten Gerd Eli Berge foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden
representanten Lene Vågslid vil fremsette tre representantforslag
Lene Vågslid
representanten Dag Terje Andersen vil fremsette et representantforslag
Dag Terje Andersen
representanten Geir Sigbjørn Toskedal vil fremsette et representantforslag
representanten Trygve Slagsvold Vedum vil fremsette et representantforslag
representanten Bård Vegar Solhjell vil fremsette et representantforslag
Bård Vegar Solhjell
representanten Janne Sjelmo Nordås vil fremsette et representantforslag
representanten Kirsti Bergstø vil fremsette fire representantforslag
gode president <ee> det er en glede å fremme forslag på vegne av representanten Karin Andersen Audun Lysbakken og meg sjøl <ee> om å sikre et profittfritt barnevern
det er også en glede å fremme forslag på vegne av Karin Andersen ly Audun Lysbakken og <ee> meg sjøl om <ee> strakstiltak for å sikre trygg fødselsomsorg
og på vegne av representanten Torgeir Knag Fylkesnes og meg sjøl <ee> fremmes <ee> forslag om endring i omstillingsloven
og på vegne av representanten Karin Andersen og meg sjøl fremmes forslag om rett til pensjonsslipp på papir tilsendt i posten
representanten Marit Arnstad vil fremsette et representantforslag
president på vegne av Janne Sjelmo Nordås Liv Signe Navarsete og meg sjøl så vil jeg fremme et forslag om Kjeller flyplass
representanten Kari Henriksen vil fremsette et representantforslag
president på vegne av stortingsrepresentantene Jan Bøhler Hadia Tajik Lene Vågslid Jorodd Asphjell og meg sjøl har jeg den glede å fremsette representantforslag om å bekjempe gjengkriminalitet og organisert kriminalitet
representanten Olaug Bollestad vil fremsette et representantforslag
på vegne av representantene Hans Fredrik Grøvan Kjell Ingolf Ropstad og meg sjøl så vil jeg|1 framsette et representantforslag om arbeidsvilkår for sykehusansatte
representanten Hans Olav Syversen vil fremsette et representantforslag
ja president på vegne av representantene Hjemdal Grøvan Ropstad Toskedal og undertegnede så har jeg gleden av å fremsette et forslag om tiltak for å styrke forbrukernes rettigheter i handel med bolig
representanten Karin Andersen vil fremsette fire representantforslag
og til slutt president på vegne av stortingsrepresentant Aud Herbjørg Kvalvik og meg sjøl om bedre vilkår for enslige mindreårige asylsøkere
<qq> representanten Kjell Ingolf Ropstad vil fremsette to representantforslag
gode president på vegne av representantene Knut Arild Hareide Hans Fredrik Grøvan og meg sjøl så har jeg gleden av å sette fram et forslag om utvida lagringsplikt av IP-adresser for å beskytte barn mot overgrep
og på vegne av representantene Geir Jørgen Bekkevold Anders Tyvand Olaug Bollestad og meg sjøl så har jeg gleden av å sette fram et forslag om tiltak for å bekjempe voldtekt
representanten Line Henriette Hjemdal vil fremsette et representantforslag
president på vegne av <ee> stortingsrepresentantene Rigmor Andersen Eide sig Geir Sigbjørn Toskedal Geir Jørgen Bekkevold vil jeg fremme et representantforslag om nedsettelse av et offentlig utvalg som skal foreta en gjennomgang av konkurransesituasjonen på norsk sokkel
representanten Per Olaf Lundteigen vil fremsette to representantforslag
videre representantforslag fra representanten Kjersti Toppe og meg sjøl om et krafttak for et anstendig norsk arbeidsliv
<qq> representanten Geir Inge Lien vil fremsette et representantforslag
representanten Geir Pollestad vil fremsette et representantforslag
representanten Rasmus Hansson vil fremsette fire representantforslag
representanten Heikki Eidsvoll Holmås vil fremsette fire representantforslag
ja president jeg på vegne av meg sjøl vil jeg fremme et representantforslag <ee> om regnskogbevaring og tømmerhogst i Det demokratiske republikken Kongo
<ee> på vegne av meg sjøl så vil jeg fremme et representantforslag om bymiljøavtaler
på vegne av Torgeir Knag Fylkesnes og meg sjøl så vil jeg fremme et representantla forslag om utnytting av matavfallsressursene og kloakkslam og enkelte andre forslag president
og på vegne av Karin Andersen Audun Lysbakken så og meg sjøl så vil jeg fremme et forslag om lyntogutbygging i Norge
representanten Torgeir Knag Fylkesnes vil også fremsette et representantforslag
da vet dere hva dere har i vente
sak én
ja til vu behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nr syttitre
Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsrådene Jan Tore Sanner Per Per Sandberg og utenriksminister Børge Brende vil møte til muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmer er til stede og vi er klar til å starte den muntlig spørretimen
og vi starter med første sto hovedspørsmål som er fra representanten Ingrid Heggø
statsråd Per Sandberg
president <ee> jeg takker for spørsmålet
ja jeg registrerer det at Arbeiderpartiet har mobilisert <ee> hundre prosent i nord <ee> mot å endre pliktsystemet
<ee> og da president må jeg tillate meg og så ta en liten historiebit her også
det er altså sånn at hvis man ønsker utvikling og ikke avvak avvikling så tror jeg Arbeiderpartiet må sjå|se seg litt over skuldra
fra nittensytti fram til totusenogti der Arbeiderpartiet har stort sett regjert dette landet så har man altså gått ifra hundre industrianlegg i forhold til fiskeri ned til ti industrianlegg i totusenogti
kun halvparten av disse har helårsproduksjon
så registrerer jeg nå at Arbeiderpartiet også i totusenogtolv sendte ut pliktsystemet med enkelte forslag om innstramning modernisering og effektivisering i totusenogtolv
da Arbeiderpartiet fikk dette svaret tilbake så var konklusjonen man kan ikke gjøre som Arbeiderpartiet for da får man negativ utvikling og enda mindre lønnsomhet og enda større avvikling
og det må man respektere
og da er svaret ifra Arbeiderpartiet nå sette ned nye utvalg vi må ha mere kunnskap
og det betyr at Nord-Norge da mens man venter på Arbeiderpartiet sine konklusjoner blir enda mer utarma
regjeringa sitt forslag det er nettopp utvikling skape lønnsomhet i nord skape en situasjon i nord og at nord også får ta del i utvikling og lønnsomheten
jeg har nå gjennom <ee> den tida som jeg har vært fiskeriminister hatt tre fire kystopprør der at jeg har blitt beskyldt for å rasere Nord-Norge med ulike tiltak og vedtak
situasjonen det er at aldri har Nord-Norge gått så godt som nå aldri har det blitt landa så mye fisk i Nord-Norge
<ee> til og med flere fiskere får vi i Nord-Norge nå under da de siste åra
men preseme president med all respekt
<ee> det er jo Arbeiderpartiet i nord som setter gruppene opp imot hverandre
det er det jo Arbeiderpartiet til og med lederen i Arbeiderpartiet har jo vært i nord og sagt at <ee> hvis dette forslaget vil føre til at mere fisk havner på utenlandske hender
det er jo direkte feil president
det er ikke noen endring i deltakerloven her
det er heller ikke noen endring i havressursloven sånn som representanten prøver å framstille det
vi er alle sammen enig om dette er fellesskapets eiendom og det er ingen salg av dette fellesskapets eiendom
hvis det da er et ran av kysten så har dette ranet altså skjedd lenge før denne regjeringa si tid med Arbeiderpartiet ved roret
så er det altså sånn at <ee> ekspertutvalget også peker på og gir et ansvar til en rekke regjeringer og politikere som har skapa forvirring i nord
det man kj det man ser nå det er jo det at man stadfester det som man tidligere har gjort
men det kan ikke Arbeiderpartiet svare på
hva er det da man skal modernisere
hva er det nå man skal justere
for det har man prøvd på før helt sia i nittennitti så har man prøvd på dette og det går bare i negativ retning
og første tilleggsspørsmål er fra Helga Pedersen deretter Line Henriette Hjemdal
<qq> presidenten statsrådens svar illustrerer jo at det er lettere å rive ned enn å bygge opp
og jeg hører en statsråd som er mer opptatt av å analysere historien enn å se fremover
leveringsplikten det er ikke et generelt krav til trålflåten det er en forpliktelse som industrien og tilknytta fartøy har tatt på seg mot at dem har fått dispensasjon fra deltakerloven
og hensikten er jo å styrke fiskeindustrien og sikre arbeidsplasser
Fremskrittspartiet har programfesta at de her avtalene skulle respekteres
president det er jo dette som er håpløst
Arbeiderpartiet blander først og fremst tre plikter
og så sier nå også representanten her at vi overfører ressurser til en gruppe det er helt feil
jeg er den første fiskeriministeren som faktisk tar tyve|tjue prosent av trålflåten
jeg tar tyve|tjue prosent jeg av trålflåten som Arbeiderpartiet tidligere har gitt dem og så gir jeg dem til kyst tyve|tjue prosent
og når jeg når du peker på når man peker på partiets <ee> Fremskrittspartiets pa partiprogram så er det lett å svare på
i vårt partiprogram så står det det at disse avtalene hvis dem skal opphøre så skal det kompenseres
nettopp tyve|tjue prosent er en kompensasjon
åtte tusen fem hundre tonn til kystfiskerne det er fem tonn per kystfisker hundre tusen kroner per kystfisker
det tilsvarer altså nesten syv hundre millioner kroner som jeg tar ifra trålflåten og flytter over til kyst
det er den kompensasjonen for den rabatten som Arbeiderpartiet i sin tid ga Røkke når han fikk d <ee> fikk ta disse oppkjøpene
neste tilleggsspørsmål er fra Line Henriette Hjemdal deretter Geir Pollestad
lofotfisket er nylig avslutta og nok en gang så har vi satt rekorder
<ee> i bunnplanken for dette er det jo en bærekraftig god forvaltning og så har vi gode fiskere som skaper verdier
president intensjonen med pliktsystemet var å skape verdier på landsida
det er en målsetting som KrF deler
for fisken tilhører fellesskapet så har fiskerne et oppdrag for oss
reaksjonene i nord på regjeringens oppheving av eller forslag til oppheving av pliktsystemet ja dem har vært sterke i blant det politiske miljøet både i Nord-Trønd eller i Nordland Troms og Finnmark
og president mitt spørsmål til statsråden er hva tenker statsråden om disse politiske reaksjonene fra disse tre fylkene som har litt støvlene på
ja president jeg tenker veldig mye om det
jeg tenker så mye om det faktisk at jeg nå har rydda kalenderen i løpet av|1 kort tid for å holde fire folkemøter i nord ett i Melby ett i Hammerfest ett i Tromsø og ett i Vardø
når man fremmer påstander i nord ove de overfor det f overfor folk i i Nord-Norge om at <ee> at kvotene og ressursene forsvinner ut av landsdelen som Arbeiderpartiet har gjort så må det tilbakevises
det er jo ikke det som ligger i denne pliktmeldinga
jeg har få regjeringa har foreslått å fjerne pliktene vi
vi har ikke gått inn på kvoteinndeling evigvarende kvoter eller kvotefordeling i hele tatt
det ligger i Eidesen-utvalget som er ute på høring nå
derfor så er det trur jeg viktig og det tilligger alle trur jeg et ansvar å fortelle folk organisasjonene næringslivet i nord hva som faktisk ligger i dette forsvaret for forslaget
<ee> og da trur jeg også at <ee> vi får en annen debatt i nord
neste tilleggsspørsmål er fra Geir Pollestad
president <ee> det man kan si og ta litt inn over seg i ettertid det er at jeg s kanskje skulle ha skrevet minst hundre millioner
<ee> men jeg ber representanten se hva ekspertene uttaler ekspertutvalget som også Senterpartiet ønska å sette ned
dem satte prisen på tilbudsplikten til null
dem sier altså sjølve plikten er ikke verdt noen ting
men når man begynner å blande inn kvotepriser sånn som Senterpartiet og Arbeiderpartiet gjør da skjønner jeg at folk oppfatter det som en rabatt
men det er jo ikke det som skjer
dette er prisen an et anslag på hva plikten aleine er verdt
og da sier all ekspertise at den er ikke verdt noen ting
så har jeg da som statsråd tillatt meg å tale ekspertisen imot
sjøl om at jeg ikke er økonom så har jeg sagt at hundre millioner ser jeg nok at næringa er villig til å betale inn
så har jeg også registrert at næringa er villig til å strekke seg lenger enn hundre millioner
og det er positivt
det er meget bra
og nå når da når næringskomiteen skal behandle sluttbehandle dette i Stortinget så synes jeg jo at næringskomiteen og lederen i næringskomiteen kan faktisk legge inn i en høyere sats i forhold til dette minst hundre millioner
og hvis det er noen i næringa som ønsker å betale mere så er dem villig og velkommen til å gjøre det selvfølgelig
neste <ee> vi går tilbake til hovedspørsmålene
og neste hovedspørsmål er fra Kjell Ingolf Ropstad
gode president jeg er kjent med at Per Sandberg er fiskeriminister og det er mange problemstillinger en kunne tatt opp der
men han er jo au settestatsråd <ee> og når det er en så dramatisk situasjon for mindreårige asylsøkere på mottak <ee> barna er psykisk nedbrutt og prega av apati desperasjon og frykt så vil jeg utfordre integreringsministeren Per Sandberg
fordi vergene ansatte på mottak og au fagrådet hans sitt in UDI de ber regjeringa om å ta grep om å bosette barn
<ee> det er gått fra at de har hatt framtidsfrykt nei framtidshåp til at de har fått frykt
i fjor så forsvant hundre og åttito barn <ee> fra mottak og mange av de forsvant nå <ee> i desember og over på nyåret forsvant au mange
i verste fall jeg hørte på et foredrag fra politiet i går så blir de seksuelt utnytta blir solgt eller ender opp som som da som slaver
og KrF og flertallet i dette hus ba i <ee> desember regjeringa om å bosette de hardest ramma barna de som har begrensa opphold på grunn av manglende ID
<ee> regjeringa <ee> brukte tid men før påske så kom de og sa at nå skal vi|1 bosette
det var seint men det var godt
men noen av de ungene som er blitt boende på mottak på ubestemt tid fordi de ikke fått ID-papirer det er de såkalt lengeværende asylbarna
det er de som fikk oppholdstillatelse fordi KrF og Venstre og regjeringa i asylavtalen fra tjuefjorten blei enige om at hensynet til barnas beste skulle veie tyngre
men å leve i asylmottak er definitivt ikke til barnas beste
og de ungene har gjerne bodd der i fire år eller mer enn det
og president de må få lov å starte livet
så mer enn å kanskje stille et spørsmål så vil jeg bare be statsråden <ee> bekrefte om at regjeringa sitt vedtak om å bo bosette barn med begrensa tillatelse au vil gjelde de såkalte lengeværende asylbarna
president <ee> det er ingen tvil om at situasjonen for barn og unge i mottak er en vanskelig situasjon <ee> og bekymringsmeldingene har ikke vært få
<ee> jeg hadde også derfor da å <ee> satte ned en rundebordskonferanse der at alle vil ville kunne komme med sine synspunkt og bekymringer
<ee> derfor så har også regjeringa da beslutta å gjøre noe i forhold til dem som <ee> som uansett måtte kunne få en <ee> oppholdstillatelse på le et eller annet tidspunkt <ee> altså få umiddelbar bosetting
det kan gå på <ee> <ee> kompetanse som kanskje er også litt mer langsiktig men også i forhold til mottaksstruktur så kan man gjøre noe <ee> noen flere ansatte
det kan man også gjøre gjennom å kanskje da avvente å legge ned noen av disse fors <ee> mottakene og derav også få en høyere <ee> ansettelsesprosent i forhold til hvor mange som bor i i mottak
og så handler det veldig mye om aktivitet også for disse unge
<ee> men president <ee> regjeringa er ikke villig til å vike på at man har midlertidig opphold fram til man er atten år for dem som ikke har behov for beskyttelse
<ee> men det å jobbe med innhold og aktivitet i mottak det er veldig viktig i denne perioden uansett
ja gode president jeg er glad for at statsråden er opptatt av tiltak men <ee> han svarte ikke bekreftende på min mitt spørsmål om de lengeværende asylbarna
og <qq> tanken om at en skal gi et tydelig signal om at det skal i alle fall ikke lønne seg å ikke finne pass eller ID-papirer det er forståelig argumentasjon
men jeg skal vise til en Fafo-rapport fra tjuetolv
den konkluderer med at det å nekte bosetting og integrering det er en dårlig medisin for å få folk til å framskaffe ID-papirer
for det at de færreste klarer å få tak i de
og ikke minst så gjenger|går det som sagt urimelig hardt ø utover ungene
og poenget er jo at disse ungene skal bli i Norge
mange har bodd i mottak som sagt over fire år og Stortinget sitt vedtak fra desember det gjaldt alle barn som <ee> som hadde begrensa opphold
og og derfor så vil jeg da utfordre statsråden på <qq> hvorfor|1 vil han ikke eller hvorfor|1 vil han holde livet på vent for de ungene
hvorfor|1 vil han ikke bosette de når en vet at det er så alvorlig psykisk bel belastning og dramatiske tilstander s på mottakene som som statsråden sjøl jo bekrefter
president bare få <ee>
jeg trur vi alle sammen er enige om at det å mo bo i et mottak og leve i denne type uvisse er en belastning i seg sjøl
og og derfor så trur jeg at i første rekke nå at man i hvert fall jobber med ulike tiltak og over et bredt spekter for å ivareta eller prøve å styrke situasjonen for dem som bor i disse mottakene
det er avgjørende nå å få til en rask <ee> <ee> få på plass tiltak veldig raskt i forhold til dette
a nå er det altså en situasjon der at det er sånn cirka femten hundre da enslige mindreårige som som bor i i mottak
<ee> og tre hundre av disse er mellom elleve og atten år <ee> med begrensa tillatelse <ee> i forhold til det her med med med med dokumentert ID i identitet
<ee> og det er jo mange av disse også nå da som <ee> regjeringa endrer på i forhold til å få da umiddelbart opphold etter første gangs vedtak
så det det tar vi nå ganske raskt
<ee> og det så jeg også at <ee> Kristelig Folkeparti hadde et forslag om så da har vi i hvert fall kvittert ut det
så er det en rekke andre tiltak <INAUDIBLE>
første tilleggsspørsmål er fra Geir Sigbjørn Toskedal deretter Helga Pedersen
Toskedal
president <ee> i Aftenposten i dag er hovedoppslaget om ei annen gruppe sårbare barn
begrunnelsen fra UDI og UNE er at faren ifølge sharialover har eiendomsretten til barna
i bistandspolitikken så holder vi|1 oss med prinsippet om likestilling mellom kvinner og menn mens altså i asylpolitikken så er her brukt element fra sharialoven
nå er dette en enkeltsak så den kan vi|1 ikke kommentere
men jeg vil spørre statsråden prinsipielt
er statsråden komfortabel med at hans embetsverk bruker islamsk sharialov og vil han gjøre noe med det
ja nå president nå nå føler jo ikke jeg at man bruker sharialov <ee> for å gjøre en beslutning men man viser til det
<ee> og så er det klart at så kan vi være enige om at situasjonen for denne kvinnen <ee> som <ee> da ønsker <ee> samvær <ee> å få få sine barn til Norge at vi har en f sterk forståelse for det
neste tilleggsspørsmål er fra Helga Pedersen deretter André N. Skjelstad
ja president når det gjelder <ee> enslige mindreårige asylsøkere i mottak så har jo en rekke etater og personer slått alarm over lang tid
og det har gjort at statsråden sjøl har innkalt til et krisemøte om situasjonen og har ved flere anledninger varsla tiltak
nå hører jeg at <ee> statsråden sier at det haster med å få i gang tiltak og da lurer jeg på om statsråden kan si hvilke tiltak det er snakk om og ikke minst <ee> når
for hvis det haster nå etter å ha sittet og observert situasjonen over lang tid så hadde i hvert fall vært greit og fått svar på <ee> det
<ee> vil statsråden vil regjeringa <ee> vurdere <ee> klarere <ee> definisjoner og hvilken|1 omsorg ba enslige mindreårige asylsøkere i mottak skal ha sånn som UDI har foreslått
<ee> og så vil jeg også minne om at <ee> regjeringa her ikke begynner på scratch
Stortinget har gjort en rekke vedtak på det her området blant anna det å følge opp barn som forsvinner fra mottak
hva er status på det
ja president <ee> nå er det jo representanten <ee> Helga Pedersen som som ha kaller dette møtet krisemøte da
<ee> nå er jo ikke det riktig heller president
og så har jeg da <ee> fått <ee> masse <ee> gode forslag til tiltak ifra organisasjonene
<ee> og det er riktig Stortinget har vedtatt en rekke tiltak som er i <ee> i i ferd med å virke
<ee> og så er det sånn at <ee> mye av disse tiltakene da som ligger på bordet som kjem|kommer fra ulike statsråder som samordnes nå så koster dette noe penger
<ee> og det er revidert like rundt hjørnet så da er det helt naturlig å fremme disse tiltakene der at man også da må bevilge ekstra penger
neste tilleggsspørsmål er fra André N. Skjelstad
president fjerning av rimelighetsvilkåra for internflukt <ee> som stortingsflertallet vedtok i fjor fjor høst har fått ei dramatisk økning i forhold til antallet med midlertidig opphold
men mottakene melder også om en <ee> kraftig økning i i sjølmordsforsøk
<ee> fortvilelsen er enorm blant dem det gjelder og rekordmange ungdom vet ikke om de blir sendt ut nå eller hvert fall seinest da dem er atten år
og mange forsvinner også før det
<ee> og er ikke statsråden da redd for at herre vil utsette en unødvendig belastning der at en da også bidrar nå til en radikalisering som fortvilelse og også og stor grad av frustrasjon
og mange av|1 herre da er også vil være rett <ee> enkel å rekruttere da blant anna for IS og fler sånne type organisasjoner
jo president den trur jeg bekymringa skal ligge i botn hos alle sammen at det kan skje
det er jo derfor at vi nå jobber bredt <ee> og hardt for å få på plass tiltak
men men det kan ikke være sånn at <ee> vi justerer <ee> norsk lovverk og forskrift
dem som ikke har begrunnelse for å få opphold kan ikke få opphold
og derfor så blir det mange flere også som får midlertidig fram til man er atten år fordi at man har ikke grunnlag i forhold til rettsprasis pra praksis eller annen grunnlag for å få opphold
<ee> og den praksisen må videreføres
så tiltakene Norge har iverksatt har jo virka i forhold til at mindre antall barn og unge legges ut eller presses ut på denne type farefulle reiser
og neste hovedspørsmål er fra Heidi Greni
president mitt spørsmål går til statsråd Sanner
<ee> svært mange kommuner har gitt tilbakemelding på at tidsramma på et par år som ble|1 gitt for arbeidet med kommunereformen var for trang
noen fikk òg utsatt frist fordi det var for trange tidsrammer
nå er kommunene på Fosen gitt tre uker til å ta stilling om dem vil gå inn i en ny storkommune
i prop nittiseks S foreslår regjeringa tvangssammenslåing av|1 Ørland og Bjugn
det få <ee> Roan og Åfjord og Leksvik og og Rissa har vedtatt gjennomføring av|1 frivillig sammenslåing
en ny storkommune på Fosen vil ha avstander på tretten mil mellom ytterpunktene åtte mil mellom dagens kommunesenter i Leksvik og Brekstad
en ny storkommune vil bestå av|1 tjue større og mindre lokalsamfunn
avstandene gir ikke grunnlag for at storkommunen vil utgjøre et felles bo- og arbeidsmarkedsområde i regionen
alle de berørte kommunene har deltatt i utredningsarbeidet og ju hatt grundige prosesser på kommunereformen
noen har konkludert med sammenslåing
noen har konkludert med å fortsette for seg sjøl
Rissa og Leksvik har gått på hurtigsporet og er godt i gang med sammenslåingsprosessen
statsråd Jan Tore Sanner
president <ee> svaret på det spørsmålet er ja og det er i tillegg også <ee> i samsvar med kommunenes eget ønske
så president dette er en <ee> er et resultat av en god dialog mellom statsråden og ordførerne på Fosen
jeg takker for svaret president men jeg må si at jeg er ganske sjokkert over at statsråden mener det <ee> det her kan være en forsvarlig prosess
kommunene har i den her saken ingen mulighet til å invørve involvere innbyggerne
innbyggerne har ingen mulighet til å si noen ting om den her saken
det er den viktigste saken for innbyggerne på Fosen i det her tiåret
det berører alle innbyggere
det vil gi sentralisering av|1 tjenester
det vil gi andre helt andre strukturer på tjenestetilbudet og så videre
og k og dem har som sagt ingen mulighet til å uttale seg
er det her virkelig etter statsrådens vurdering ei forsvarlig behandling
så president <ee> min oppgave i dette er å ha god dialog med ordførerne på Fosen <ee> som representerer sine innbyggere
regjeringen har lagt frem et forslag for Stortinget
det er det flertall for her i Stortinget
men i tillegg så var det et ønske fra kommunene selv at vi utredet én Fosen-kommune
<ee> det er nå gjort
det skal være et møte på Fosen i morgen kveld <ee> og der kommer også Kommunal- og moderniseringsdepartementet til å være til stede
vi kommer til å lytte <ee> og jeg legger til grunn at Stortinget konkluderer før sommeren enten med det forslaget regjeringa har lagt frem eller med én Fosen-kommune
første tilleggsspørsmål er fra Liv Signe Navarsete deretter Karianne O. Tung
president <ee> <qq> la meg bare kort minne om at fylkesmennene de opererer med bakgrunn i føringer gitt av Stortinget
Stortinget er landets øverste folkevalgte <ee> organ og fylkesmennene de har <ee> <ee> fått sine føringer av meg med bakgrunn i <ee> vedtak som er gjort i Stortinget
så president fylkesmennene de har god lokalkunnskap de følger godt opp
<ee> og jeg synes vi heller som nasjonale politikere skal gi honnør til alle de lokalpolitikerne fra alle partier som gjør alt godt med kommunereformen
det er om lag tyve|tjue senterpartiordførere som nå bygger ny kommune og de gjør jo ikke det fordi at de vil sentralisere
de gjør det fordi at de vil skape bedre tjenester til sine innbyggere
de vil styrke lokaldemokratiet
<ee> og alternativet til sterkere kommuner det er sentralisering det er statlig overstyring det er mer statlig detaljstyring
så president vi som er glad i lokaldemokratiet vi bør være for sterke kommuner
og jeg er glad for at det er mange senterpartiordførere som er med på det laget
neste tilleggsspørsmål er fra Karianne O. Tung
president jeg er fra Rissa
og Rissa og Leksvik kommune har fra starten av vært med på statsråden sitt <ee> hurtigspor i kommunereformen og gjort egentlig akkurat det dem har fått beskjed om
det har vært grundige prosesser
det har vært utredninger folkemøter folkeavstemninger i begge kommunene og tjuetre <ee> arbeidsgrupper har vært i sving for å få på plass en ny organisasjonsstruktur i den nye kommunen
mye ressurser og ikke minst mye tid har blitt brukt på arbeidet som nå resulterer i at Indre Fosen blir en ny kommune fra første januar tjueatten
statsråden har hele tida gitt Rissa og Leksvik mye skryt og ros for å gå <ee> foran og for å he rett og slett gjøre det vedtaket han ønsker seg
men etter at tilleggsutredninga nå har kommet om en ny storkommune på Fosen så tyder likevel ganske mye på at en sammenslåing av Rissa og Leksvik var kanskje ikke helt det statsråden hadde ønska seg aller mest
så da må jeg rett og slett spørre president om har statsråden rett og slett holdt en skinnprosess for Rissa og Leksvik
president <ee> representanten vet svaret på det spørsmålet og svaret er det selvsagt nei
<ee> Rissa og Leksvik har gjort en gjort en god jobb
de har gått foran og de kommer til å gjennomføre sammenslåingen fra første januar totusenogatten
<ee> og når det ønsket kommer opp så er det statsrådens oppgave å se om vi kan legge til rette for en prosess som gjør det mulig
<ee> nå skal dette diskuteres på Fosen og så blir det til syvende og sist opp til Stortinget <ee> å konkludere med om man skal gå for én Fosen-kommune eller det forslaget som er lagt frem for Stortinget som det er et flertall for
<ee> president <ee> jeg hører hva de to foregående og har tenkt å følge opp litt det her
fordi at jeg har jo sett noe av det gjennom noen landsmøter på vårparten her og ikke minst <ee> det siste til landets største parti som også nå signaliserer at en da vil være med å reversere
og det er kjørt lange prosesser nå i kommunene med og til dels gode prosesser
<ee> så at jeg er jo dypt uenig i at det ikke har vært gode prosesser i det fylket og og fylkesmannen har jo sin oppgave òg som leder
men vil ikke et nå reverseringsforslag fra en del politiske partier være med å forhindre en siste s innspurt på en skikkelig god avslutning på prosessen som har vært så langt
president <ee> jeg trur jeg skal svare på det spørsmålet ved å sitere Sandøy-ordfører Oddvar Myklebust fra Arbeiderpartiet
etter Arbeiderpartiets landsmøte så sa han følgende til Aftenposten
jeg mener arbeiderpartiledelsen ikke vet hva de snakker om
jeg tror ikke de aner hvor mye arbeid som ligger <ee> som legges ned i en kommunesammenslåing
hadde de visst det så hadde de ikke foreslått reversering
president det er en ordfører som har gjort en god jobb i å være med på å bygge en ny sterk kommune rundt rundt Ålesund
<ee> og når man skal bygge ny kommune så involverer ikke det bare lokalpolitikerne det involverer også alle de ansatte i kommunene
derfor mener jeg at det er vår oppgave nå som nasjonale politikere å legge til rette for bygge opp om og bakke de mange lokalpolitikere fra alle partier som har gjort en god jobb i å bygge nye sterke kommuner for for fremtiden
vi går da videre med hovedspørsmålene
og neste hovedspørsmål er fra Iselin Nybø
menneskerettigheter er noe som er viktig <ee> for for utenriksministeren
en av de første meldingene han leverte til Stortinget var på det området
det er et område vi|1 som nasjon er opptatt av at vi|1 skal være gode på
vi|1 skal være best i klassen på menneskerettigheter
og det er et område der vi|1 reiser rundt i verden og snakker med land om hvor viktig det er
og vi|1 har en viktig rolle som nasjon <ee> inn forbi det med menneskerettigheter
og vi|1 er ingen stormakt
men vår posisjon gjør at vi|1 har stor troverdighet på det området og vi|1 spiller en viktig rolle i verdenssamfunnet
<ee> på på dette området så er det mye som går rett vei
der er mange lyspunkter og mye som er bra men der er òg en del krevende ting <ee> som skjer
<ee> og en av de tingene er er det som er oppe nå <ee> i debatten det er at Saudi-Arabia nå er valgt inn i FNs kvinnekommisjon en kommisjon som skal fremme og styrke likestilling
vi|1 ser i verden nå en internasjonal allianse mellom muslimske land katolske land ortodokse og Trump og de fronter et annet kvinnesyn enn det vi|1 står på står for
og det handler om alt fra kvinners rett til å bestemme over sin egen kropp kvinners selvstendighet kvinners rett til utdannelse og kvinners rolle i familien og så videre
president <ee> det er helt riktig <ee> at <ee> denne regjeringa har tatt offensivt tak i det som dreier seg om menneskerettigheter
vi fremma den første stortingsmeldinga <ee> om menneskerettigheter på ti år og jeg tror det også var Venstres partileder som var saksordfører <ee> for denne meldinga <ee> i Stortinget
og det er riktig også som <ee> representanten <ee> understreker at vi står faktisk overfor en rekke problemer på menneskerettighetsområdet
jeg s hadde håpt jeg kunne ha sagt at mye var på rett vei men det er det ikke
vi opplever faktisk at en god del av de kampene vi trodde vi hadde vunnet også ganske nært oss sjøl er satt under press
en ting er kvinners rettigheter og likestilling
vi har nå sett at dette med <ee> seksuell <ee> helse <ee> har vi opplevd tilbakeskritt
vi ser et også at mange av de tingene vi oppnådde i Beijing under kvinnekonferansen på nitti-tallet settes det nå spørsmål ved
og <ee> vi opplever innenfor ytringsfrihet og pressefrihet og forsamlingsfrihet tilbakeslag
pressefriheten er jeg veldig bekymra for og har også da lansert et eget program <ee> på utviklingssida for å styrke uavhengige journalister og redaktører rundt omkring i verden
når det gjelder <ee> Saudi-Arabia <ee> og for den saks skyld Iran så er det to land som har en helt uakseptabel politikk innenfor dette området med kvinner og likestilling
i Saudi Arabia er det jo sånn at man til og med må ha samtykke fra mannlig verge for å kunne gjøre en rekke ting
og dette er spørsmål som vi tar opp <ee> med Saudia hele tida
Sverige og Norge er kanskje de to landene som står fremst internasjonalt også i å kritisere både Saudi-Arabia og <ee> Iran
og vi ser for eksempel i gjennomganger at dette også <ee> av i menneskerettighetsrådet så er Norge og Canada de som har tatt opp flest saker med Saudi-Arabia når det er helt uakseptabel kvinneundertrykking
ja president <ee> s statsråden nevner en rekke områder og en rekke menneskerettigheter som krenkes og der det ikke går <ee> så bra eller går rett vei
<ee> og noen av de menneskerettighetene som han ikke nevner men som <ee> som nå brytes det er retten til liv og retten til fravær av tortur
<ee> det er det er vanskelig å finne ord president som beskriver en situasjon der et land tar livet av sine egne borgere men det er makabert det er grotesk og det bør ta det bør ta slutt umiddelbart
spørsmålet mitt er er ministeren villig til å bruke sin posisjon til å ta dette opp med vår allierte USA og be de om avvikle denne praksisen
<ee> president <ee> Norges syn på bruk av dødsstraff <ee> er vel kjent
<ee> men <ee> i tillegg så har vi også på dette området tatt internasjonal ledelse
og første tilleggsspørsmål er fra Ketil Kjenseth og deretter Anniken Huitfeldt
Kjenseth
ja president fra én stormakt til en annen
Norge har vært <ee> seks år i Kinas fryseboks etter Nobelkomiteens fredspris til Liu Xiaobo i totusenogti
på de årene har det smelta mye is på verdens tredje pol Himalaya-platået
<qq> store deler av det ligger i Tibet hvor det i den siste tida har blomstra opp igjen ildspåsettelser fra tibetanske munker som slett ikke er fornøyd med situasjonen i Tibet
norsk næringsliv har vært utålmodig etter å få tint opp det norske forholdet til <qq> til Kina og få tilgang til verdens største marked og økt vekst
i går møtte jeg mange tibetanere på Egertorget som markerte at det er tjueto år sia seks år gamle Panchen Lama altså etterfølgeren til Dalai Lama ble tatt <ee> til fange som verdens yngste politiske fange
for mange i Kina så haster det å gjenoppta dialogen med Kina også om menneskerettigheter
når og på hvilket nivå vil denne dialogen komme
president <ee> det er helt riktig som representanten påpeker at i over seks år så var det ingen reell politisk og diplomatisk kontakt mellom Norge og Kina
så det at vi nå har fått reetablert fulle diplomatiske og få politiske forbindelser <ee> med Kina gir oss mulighet til å rett og slett både diskutere og snakke om et bredt spekter av saker
neste tilleggsspørsmål er fra Anniken Huitfeldt deretter Audun Lysbakken
president under de åtte rød-grønne årene så var det en vedvarende kritikk fra Høyre at menneskerettigheter ikke ble tatt direkte nok opp
<ee> med en utenriksminister som Brende så har vi i hvert fall fått en utenrikspolitikk som i stor grad ligger midt i feltet
det er vel ikke en utenriksminister som <ee> har vært den mest offensive i disse sakene