scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
så mener jeg at det vil være helt feil <ee> å gå inn i en <ee> polemikk nå <ee> eller konkretisering av forslaget fra EU fordi at vi vet ikke hva det forslaget til syvende og sist <ee> kommer til å bli
men som jeg har gitt uttrykk for vi er positive til felleseuropeisk koordinering men vi mener det er viktig med en nasjonal <ee> forankring av disse disse oppgavene
og vi ønsker også at man da skal ta sikte på en tilsvarende balansert løsning slik man har i det eksisterende systemet og vil komme tilbake til forankring i Stortinget når vi vet hva EU går inn for og når vi har fått vurdert det
president <ee> Senterpartiet har et veldig tydelig standpunkt
vi meiner at det er viktig med nasjonal styring og kontroll over reguleringa av finanssektoren i Norge
det har tjent Norge godt og det er viktig at det blir videreført
vi har òg meint at <ee>
det jeg òg meiner at det er viktig at vi har en egen nasjonal valuta i Norge i motsetning til det som <ee> statsråden sitt parti har tatt til orde for for Norge sin del
men altså det som jeg spør om konkret er jo ei vurdering av de forslag som er lagt på bordet ifra EU si side
fra norsk side så må jo det være et poeng å gi uttrykk for hva vi meiner om det før det er vedtatt i EU
når det da ifra statsråden si sei side blir lagt til grunn at vi bare må følge med på ferda når det her blir vedtatt eller er det slik at statsråden meiner at hvis EU sine forslag er for vidtgående at Norge kan seie|si nei
president <ee> nå blander <ee> representanten inn mange ulike problemstillinger
det er ikke slik at Høyre går inn for noe overgang til en annen type valuta
vi har et forhold til til EU i dag som vi er opptatt av å ivareta
for å ivareta de nasjonale interessene så mener vi at <ee> vi er helt avhengige av å ha en velfungerende EØS-avtale
<ee> Senterpartiet har et tydelig ja men også svært ensidig syn i denne saken
vi mener at det er viktig også å ivareta hensynet til norsk finansnæring
vi mener at det er viktig å at vi også deltar i det europeiske <ee> samarbeidet på disse områdene men ivareta den nasjonale <ee> forankringen
så er det slik at vi <ee> gir uttrykk for hva vi mener om dette
som jeg redegjorde for i mitt innlegg så gir Norge og finansministeren tydelige <ee> høring <ee> tydelige beskjeder til EU hva som er vårt syn
og så vil det være slik at når EU har konkretisert hva de faktisk vil gå for så vi vil vi foreta en vurdering og komme tilbake til forankring i Stortinget
neste spørsmål er fra Mari beklager <qq> Marit Knutsdatter Strand til kunst <ee> kunnskaps- og integreringsministeren
<INAUDIBLE> Strand
president som representant i Stortinget og utdannings- og forskningskomiteen spør jeg statsråden
barnehager skal ha en styrer i heil stilling for å sikre stedlig ledelse
i Øystre Slidre kommune er det i dag styrer i hundre prosent stilling ved Beito der det er femtifem plasser og Tingvang der det er førti plasser disse to barnehagene med avstanden nitten komma sju kilometer seg imellom
fra første august tjueatten blir det felles styrer i de to det vil si femti prosent i hver barnehage
i tillegg lyses det ut internt blant pedagogene tjue prosent stilling som assisterende styrer i hver barnehage
meiner statsråden en slik ledelsesstruktur er i s er i tråd med barnehageloven og særavtalene for barnehager
president jeg er opptatt av at personalet i barnehagen har den kompetansen som er nødvendig for å drive gode barnehager med et godt tilbud til det beste for barna og foreldrene
barnehageloven krever at barnehagen må ha en forsvarlig pedagogisk administrativ ledelse og at barnehagen skal ha en daglig leder eller styrer
det må av avsettes tilstrekkelig med ressurser til styrerstillingen
denne våren har vi strammet inn kravet til antall barnehagelærere og Stortinget vil i morgen behandle forslaget om et minimumskrav til bemanning
jeg mener at stedlig ledelse av disse medarbeiderne også er viktig for hvilken kvalitet som møter barna i deres hverdag
dagens regler gir barnehagen en viss grad av fleksibilitet ved organisering av den daglige ledelsen
i spesielle unntakstilfeller kan flere barnehager samle sine styrerressurser og i enkelte tilfeller kan det være adgang til å kombinere stillingen som pedagogisk leder og styrer
kommunen som barnehagemyndighet må foreta en totalvurdering av om barnehager som velger å samordne sine styrerressurser oppfyller barnehagelovens krav til barnehagedrift
jeg mener at god og tilstedeværende ledelse er avgjørende for en trygg og god barnehage for barna og et godt og utviklende arbeidsmiljø for de ansatte
i utdannings- og forskningskomiteens innstilling til endringer i barnehageloven som Stortinget skal behandle i morgen fremmer komiteens flertall følgende forslag
Stortinget ber regjeringen gjennomgå regelverket for krav til stedlig leder i barnehager og tilse at unntaksbestemmelsen er slik at den ikke benyttes til å redusere kostnader i barnehagesektoren
president spørsmålsstilleren aktualiserer dette temaet og dersom flertallsforslaget blir vedtatt vil jeg selvsagt følge opp forslaget på en god måte
president jeg takker forsvaret og håper komiteens inns <ee> forslag vedtas
jeg har <ee> vi har ambisiøse politikere både i Stortinget og i regjeringa på vegne av kommuner og fylke fylker i vårt langstrakte land
lovgivende og utøvende myndigheter fordeler oppgaver uten nødvendigvis grundig utgreiing og konsekvenser av kostnader nettopp demonstrert ved forslag om innføring av bemanningsnorm fra første i åttende tjueatten
dette er Senterpartiet imot
ytterligere krav blir nå stilt til barnehager og bemanning
meiner statsråden at delt ansvar med store avstander er tilfredsstillende
og hvordan meiner statsråden kommuner skal rekruttere og lønne flere ansatte uten kompensasjon og økt overføring fra staten
så vi står fast på de samme prinsippene som den rød-grønne regjeringen gjorde da de satt ved ved makten
så er jeg vel kjent med den diskusjonen som <ee> som har vært
jeg mener at minimumsbemanningen er fornuftig å å gjennomføre
<ee> vi ser for eksempel at det er noen store private barnehagekjeder som har store overskudd og lav bemanning
gjennom innføring av bemanningsnormen så bidrar vi til at mer av pengene kommer barna til gode
så vil jeg også gjerne understreke at <ee> jeg kjenner ikke det konkrete eksemplet som også er tatt opp i spørsmålsstillingen men det er klart at avstander er en en problemstilling
tilstedeværelse ledelse er viktig <ee> i barnehagene både av hensyn til barna og for <ee> å utvikle personalets totale sammensetning
president bruken av offentlige midler må vi være <ee> nøye med
Senterpartiet har i sitt alternative budsjett kritisert statens store bruk av administrative midler og foreslø foreslått at mer tilskudd skal gå til de som faktisk står for tjenester nær folk i heile landet kommunene
regjeringa har i sitt arbeid ytra en ambisjon om å overføre enda flere oppgaver til lokal forvaltning
som tidligere kommunal- og forvaltningsminister hvilken sammenheng ser nåværende kunnskaps- og integreringsminister mellom krav stilt til kommunene og det økonomiske handlingsrommet kommunene har til å levere gode tjenester
president <ee> nå er jeg ikke kommunal- og moderniseringsminister <ee> lenger og jeg skal være varsom med å bevege meg over på på det om <ee> området
det spennet det <ee> f trur jeg de fleste nasjonale politikere føler på nesten hver eneste dag
vi har debatter i Stortinget hvor vi starter på morgenen om det lokale selvstyret og så ender vi opp med en diskusjon <ee> om enten normer eller detaljstyring
selv er jeg og regjeringen en sterk tilhenger av lokaldemokratiet og mener at det skal være et rom for å finne gode løsninger slik at <ee> innbyggernes synspunkter også har reell betydning gjennom lokalvalget
OfotLab <ee> er et grovfôrlaboratorium og de analyserer grovfôrprøver fra heile landet og er avhengig av rask og pålitelig post
de har testa fremsendinga med å sende brev pakker med sanntidssporing og funnet at post som blir sortert i Oslo <ee> får én dag lenger fremsendingstid til Ofoten enn resten av landet
<ee> situasjonen har ikke blitt bedre etter at en slutta å sende post med fly fra Bodø og Evenes
og <ee> nå understreker jeg at det herre er <ee> post som tidligere gikk som A-post det er snakk om
<ee> vil statsråden gjøre noe for å få til ei raskere fremsending
president la meg både svare med blikk på den overordnede postsituasjonen og så når det gjelder konkrete selskapet
for det første så er det viktig at vi|1 sikrer gode og likeverdige posttjenester i heile landet
det er regjeringen opptatt av
vi|1 har bevilga mye penger til å opprettholde gode tilbud samtidig som vi|1 vi|1 må ta hensyn til at der er en dramatisk nedgang i brevvolumene
de har pågått over lang tid
det handler primært om at folk har slutta å sende brev fordi at en bruker e-post og telefon
det er noe som Posten må tilpasse seg
og brevvolumet er altså mer enn halvert sia årtusenskiftet
Posten estimerer ny halvering fra tjuesytten til tjuetjuefem
for å sikre et best mulig posttilbud men samtidig sikre at kostnadene holdes på et nivå som er akseptable så har en gjort flere endringer over tid <ee> innenfor Posten
en har gått til å ha <ee> fra å ha postkontor til post i butikk
det skjedde primært under forrige regjering
nå har en gjort en jobb i å <ee> slå sammen A- og B-post til én felles poststrøm
det betyr at noe post går tregere enn før det som før var A-post men det som er B-post går nå raskere enn før
<ee> der er fortsatt <ee> flyforbindelse mellom Nord- og Sør-Norge men for øvrig så går det på bakken
det er for å holde kostnadene nede men det er òg et miljøargument i det
<ee> kravene til framsending er at du skal ha minst åttifem prosent av sendingene framme etter to dager
det er det Stortinget har vedtatt
og etter første kvartal tjueatten så var tallene åttisyv komma fire prosent
det viser at Posten leverer bedre enn det som er minimumskravene
når det gjelder OfotLab som representanten viser til så har departementet kontakta Posten og der får vi|1 opplyst at OfotLab ikke benytter ordinære brevsendinger men de benytter såkalte svarsendinger
og i det tilbudet så ligger der at det tar en dag ekstra fordi sendingene skal sorteres telles veies pakkes og sendes samla til den enkelte bedrift
og det gjør en ved Østlandsterminalen
valget av den tjenesten forklarer det for de testresultatene som representanten viser til
hvis OfotLab er avhengig av raskere framsending av sine sendinger så bør de velge andre brev- og pakkeprodukt med raskere framsendingstid
så jeg vil oppfordre OfotLab til å kontakte Posten eller andre aktører i postmarkedet for å undersøke hva|1 som kan møte selskapets behov
det er altså
det er ikke vanlig <ee> sendinger OfotLab bruker og dermed så kan en heller ikke regne med å få den vanlige leveransen
når du velger svarsendinger så har det et et <ee> det er et annet tilbud som har en annen tidshorisont
og det er det som som sagt etter mitt skjønn <ee> et svar på spørsmålet som har kommet
ja takk <ee> president <ee>
jeg var jo veldig tydelig i starten at jeg snakka ikke om <ee> vanlige brev verken kjærlighetsbrev eller regninger jeg snakka om prøver som ti <ee> testresultat som tidligere har gått som A-post
og det har vært svært store forsinkelser etter at A-posten blei fjerna fra årsskiftet
brev har som regel brukt én uke og eller opptil to veker|uker
og det har vært litt bedring i det siste men post som tok før én dag tar nå som regel dagen pluss tre dager i praksis gjerne minst fem dager
og <ee> jeg syns det er merkelig at statsråden kan forsvare en så dårlig <ee> postgang
og det er spesielt <ee> <ee> Nordland og Nord-Troms
<ee> det var jo ikke noe problem å sende disse prøvene som A-post så <ee> de detaljene som du viser til de er noe merkelig
president <ee> for de for det var ikke noe spørsmål i det men jeg kan allikevel gi en kommentar og det er at nei vi|1 har ikke sagt at vi|1 tar lett på dette
men så er det viktig å ha gode posttjenester
men der er altså udokumenterte påstander fra representanten her som er vanskelig å forholde seg til
hvis representanten Mossleth kan vise det så vil vi|1 sjølsagt gå inn i det for i så fall blir vi|1 feilinformerte av Posten
men når det gjelder akkurat OfotLab som <ee> representanten selv brukte som eksempel så har de altså ikke valgt den vanlige brevstrømmen men de har valgt såkalte svarsendinger og de tar lengre tid enn vanlige brev
Posten bryter konsekvent målet om at post skal være fremme to dager etter sending i Nordland og Sør-Troms
og <ee> OfotLab har jo spora <ee> brev og sendinger har laga en <ee> analyse på det så så det kan <ee> ministeren <ee> få
men jeg syns han kan ikke vise til Bedriftspakke ekspress som gjøres <ee> fordi at det er en så stor økning kostnadsmessig at det blir heilt akt uaktuelt for næringslivet i distriktene å bruke det
prisøkninga er ifra under hundre kroner per pakke til <ee> et snitt på seks hundre
altså du får ei har fått ei f seksdobling av samme produktet etter <ee> det gikk over fra <ee> A-post
så kan <ee> ministeren d seie|si at han vil gjøre noe for å få postfly tilbake til Bodø
president vi|1 jobber kontinuerlig for å gi best mulig posttjenester i dette landet
derfor kjøper vi|1 òg tjenester som sikrer likeverdig tilbud over alt
jeg <ee> syns likevel det er litt rart å få påstander fremma fra representanten Mossleth som jeg sjøl ikke har tatt i mitt svar
det hjelper gjerne ikke alltid å ha ferdigskrevne spørsmål for jeg har faktisk ikke nevnt Brevpakke ekspress i mitt svar
det jeg dermed påpekte det er at de bruker i dag ikke de vanlige brevsendingene i tråd <ee> i følge den informasjonen vi|1 har fra Posten
den avtalen OfotLab har er å bruke såkalte svarsendinger
så jeg anmoder ikke at de skal bruke ekspressløysing
men de kunne jo begynt og og forsøkt å bruke de vanlige brevløysingene som tar raskere tid enn svarsendingsløysing som de har i dag
men jeg er veldig interessert i at representanten Mossleth både bringer de påstandene hun har her dokumentert til torgs og gjerne mer informasjon sånn at vi|1 kan gå inn i dette
for hvis det er sånn at Posten gir oss annen informasjonen enn det OfotLab har eller det som er generelt for regionen så må vi|1 sjølsagt gå inn i det på en annen måte
men tallene vi|1 har fått fra Posten viser at representanten Mossleths påstander ikke er riktige
ja president jeg er opptatt generelt av at vi|1 har et godt kollektivtilbud
det gjelder både i byene og mellom byene
det å sørge for at folk har <ee> god tilgang til ulike mobilitetsløysinger er viktig
for en del betyr det å ha <ee> sin egen bil men for mange og for flere enn i dag det å ha gode togtilbud gode busstilbud både lokalt og regionalt er viktig
derfor har vi|1 blant annet økt bevilgningene til <ee> satsing på kollektiv i byene
vi|1 har økt bevilgningene til satsing på jernbane mellom byene og inn i byene
ekspressbusspolitikken er basert på at det drives kommersielt
der har vi|1 vært|1 opptatt av at vi|1 skal legge minst mulig hindringer i veien <ee> nettopp for at <ee> aktører som ønsker å tilby et kom <ee> kommersielt <ee> kollektivtilbud skal ha sjansen til det
<ee> så er der òg utfordringa at sjølsagt når du har fått en kraftig forbedring i jernbanetilbudet en del steder så er der en del kunder som automatisk velger jernbanen framfor ekspressbuss
det har igjen svekka både konkurransesituasjonen for ekspressbussene <ee> rett og slett med at alternativet har blitt bedre
det var jo det motsatte som skjedde når ekspressbussene vokste fram for noen tiår siden nemlig at jernbanetilbudet mange steder var så dårlig at når du fikk et kommersielt ekspressbult <ee> ekspressbusstilbud så leverte de bedre enn det NSB da gjorde
nå leverer NSB mye bedre
det er fylkeskommunene som er ansvarlige for busstilbudet i fylkene og må vurdere om nedleggelse av ei kommersiell ekspressbussrute eventuelt skal erstattes av at en kjøper den tjenesten gjennom fylkeskommunene
når det gjelder rabattene så er jo det riktig at staten kompenserer der vi|1 kjøper tjenester eller fylkeskommunene kan kompensere der en kjøper tjenester
ved at en ikke kjøper tjenester fra kommersielle ekspressbusstilbud så er det heller ikke noe erstatningsordning hvis de gir rabatter til sine kunder
hvis en skulle gjort det så måtte det vært|1 en post på statsbudsjettet som i så fall hadde gjort at du <ee> hadde mindre penger til å kjøpe jernbanetjenester <ee> helsetjenester eller lignende
det står Stortinget sjølsagt fritt til å kunne prioritere blant men det er årsaken
så det er ikke det er ikke det at <ee> Stortinget behandler de annerledes vi|1 gjennom kjøp men det er rett og slett at <ee> det offentlige kjøper ikke <ee> de tjenestene
<ee> der er noen forordninger fra EU som en sjølsagt kan <ee> ønske fra Senterpartiet si side at en skal implementere i Norge som ville gjort at du måtte bj begynt med den type kjøp
<ee> men i så fall får det være et initiativ fra Senterpartiet
når det er sagt
i Jeløya-erklæringen så sier regjeringen at vi|1 skal liberalisere ekspressbusspolitikken ytterligere eller fullt ut sågar
det betyr at vi|1 ser på muligheter der konkurranseevnen til ekspressbussene opp mot gjerne og fylkeskommunalt kjøpte tilbud kan styrkes for å bidra til økono bedre økonomi i ekspressbusselskapene
president nå tar en debatten inn på et litt annet område for ekspressbusser generelt tror jeg ikke skal overleve på at de noen ganger vil fungere som buss for tog på kommersielt grunnlag
<ee> det er ikke en god forretningsmodell
vi|1 har vært|1 <ee> positive til å legge til rette for ekspressbusser når en ønsker å opprette nye tilbud og lignende
noen av de overlever noen gjør det ikke
men stort sett så er det gjerne fylkeskommunene som gjennom sine restriksjoner på hvor du kan plukke opp passasjerer har vært|1 utfordringen og der ser vi|1 altså på liberaliseringer
når det gjelder buss-for-tog-tilbud så er jeg opptatt av at folk skal ha et godt tilbud òg når jernbanen må stenges for vedlikehold både når det er planlagt men òg når det er uforutsett
der har vi|1 eller der bruker vi|1 nå mye mer penger på buss for tog enn det som skjedde tidligere både for å ha en bedre beredskap men òg fordi at vi|1 vedlikeholder mye mer
det er sjølsagt ikke bra når et <ee> en togstrekning stopper opp og du ikke har alternativ transport
det er noe av den jobben som NSB og Bane NOR sammen heile veien må vurdere avhengig av hvem som er årsak til at ting stopper sånn at du sørger for at alternativ transport blir best mulig sjøl om du ikke alltid kan garantere alle avganger som før
president jeg har ikke tenkt å la EU styre på dette området like lite som jeg har tenkt å la EU styre på andre områder
vi|1 fører den politikken som er best for Norge basert på det som er regjeringens ønske for Norge
når det gjelder å styrke <ee> ekspressbusstilbudet så ba <ee> minner jeg igjen innledningsvis om at det er i utgangspunktet fylkeskommunene som har ansvaret for kollektivtransport som er bussbasert
og det betyr at hvis du har behov for å utvikle bussruter i fylker eller mellom fylker så er det i utgangspunktet fylkene som har det ansvaret
men vi|1 har <ee> sjølsagt betydning for noe av de overordna reguleringene
og som jeg òg nevnte innledningsvis i Jeløya-erklæringen så seier|sier vi|1 at vi|1 skal jobbe for å liberalisere <ee> forholdene rundt ekspressbussruter
vi|1 vet at en del ekspressbusser har opplevd problem fordi at de ikke får lov til å plukke opp passasjerer lokalt på grunn av fylkeskommunens restriksjoner rett og slett fylkeskommunen beskytter sitt eget anbud
vi|1 vu <qq> unnskyld
vi|1 vurderer om vi|1 skal fjerne fylkeskommuner adgang til å nekte å ta opp lokale passasjerer
det vil gjøre at kundegrunnlaget til ekspressbussene kan bli høgere og dermed òg bedre økonomien
det er et av tiltakene
ja president det er bekymringsfullt at Norge er blant landene på topp i verden når det gjelder føflekkreft
og det har vært en tidobling i antall nye tilfeller føflekkreft sett i forhold til befolkningas størrelse de siste seksti årene
hovedårsaken er endringer i solvaner og økt bruk av solarier
mange soler seg for mye både i sola og au i solarier
det er anslått at så mye som femognitti|nittifem prosent av hudkrefttilfellene kan forebygges ved mindre soling
forebygging innebærer dermed tiltak som reduserer den enkeltes eksponering for skadelig UV-stråling
derfor er det viktig at befolkninga får vite hvorfor soling og solarier er farlig og hva de sjøl kan gjøre for å beskytte seg
strålevernet leder nå et arbeid med å lage en nasjonal strategi for å redusere forekomst og dødelighet for hudkreft i Norge
strategien skal gjelde for perioden tjuenitten til tjuetjuetre
blant annet deltar Helsedirektoratet og Kreftregisteret i denne arbeidsgruppa
det er au oppnevnt en referansegruppe med berørte fagetater og frivillige organisasjoner
strategien skal være ferdig i løpet av året og Helse- og omsorgsdepartementet vil følge opp arbeidet nøye
ja president jeg er heller tilhenger av å gi rett og god informasjon
<ee> det er klart det at <ee> en har møter med ulike forskningsmiljø som jeg ser at komiteen har hatt det det hilser jeg veldig velkommen for det er viktig
det er jo nettopp den kunnskapen som vi må ha
<ee> når vi får perioder med sol når den kommer til våren og tidlig sommer ja så er det styrtsoling og så videre og så videre
og jeg sjøl kommer jo fra det som jeg kaller nesten spenn Spenol-generasjonen
altså når vi vokste opp så var det ikke så vanlig for en hadde ikke kunnskap til at en skulle <ee> bruke solkrem og så videre
og vi ser også en økning da med særlig menn over femti som da er inni disse statistikkene <ee> som nå ser resultatet av uvettig soling tidligere
ja president da igjen så er det viktig for meg nå å samle kunnskap samle informasjon fra alle hold
og når vi da skal legge fram <ee> den nasjonale strategien så er det jo som jeg nevnte i innlegget mitt innledningsvis <ee> altså bredt sammensatt utvalg som skal være med Kreftregisteret og så videre for også se hvordan skal vi gjøre dette mest mulig rett
og det tenker jeg målet også i forhold til kunnskap og bygging og informasjonskampanjer så er jeg veldig åpen for at det er der vi må sette inn støtet
folk skal vite hva det betyr
og så er jeg også opptatt av i litt i forhold til den yngre generasjonen i forhold til holdning til og det vet jeg også at representanten her er opptatt av holdning til dette med med kropp og i dette tilfellet da brunfarge
hva er det som gjør at vi det er så ettertrakta å å bli mest mulig brun og hvilke konsekvenser får dette på lang sikt
<ee> og er en da særlig opptatt av utseende så bør en også kanskje informere om at det får kanskje noen konsekvenser for huden seinere om ikke det blir så alvorlig at en faktisk får hud- eller føflekkreft
i forbindelse med Norges si tilslutning til EU si tredje energimarkedspakke vedtok Stortinget at det skulle avgis ei formell erklæring overfor EU EØS
i svar på skriftlig spørsmål nummer femten atten viser statsråden til at Norges ambassadør til EU har overlevert et brev til EU i sakens anledning
i brevet vedlegges avtalen mellom flertallspartia til informasjon
hva for status har det brevet her i EØS-avtalen es eksempelvis i en konfliktsituasjon mellom Norge og EU om fortolkning av dagens eller framtidig regelverk i EU <ee> EØS på området
president i forbindelse med EØS-komiteens vedtak om innlemmelse av tredje energimarkedspakke i EØS-avtalen tok Norge konstitusjonelt forbol forbehold etter EØS-avtalens artikkel hundre og tre fordi Stortingets samtykke til innlemmelsen var nødvendig
Stortinget gav sin tilslutning til proposisjon fire S tjuesytten tjueatten <ee> den tjueandre mars
og i samsvar med de ordinære prosedyrene for innlemmelse av EØS-rekt rettsakter meddelte Norge tjuesjuende april at de forfatningsrettslige kravene var oppfylt fra norsk side
president i tråd med avtalen mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne overleverte Norges ambassadør til EU samme dato et eget brev til EØS-komiteens formann som er EUs representant i komiteen der avtalene var lagt ved i ordrett form
brevet med den vedlagte avtalen er å anse som en erklæring fra Norge
den presiserer premissene for at flertallspartiene i denne saken samtykte til innlemmelsen av tredje energimarkedspakke i EØS-avtalen
en erklæring er ikke rettslig bindende men er et uttrykk for et parts syn
Wien-konvensjonen om traktatrett inneholder generelle prinsipper for fortolkning av traktater
disse regnes også som uttrykk for bindende sedvanerett
artikkel trettién nummer én i konvensjonen slår fast at traktatens ordlyd skal forstås i den sammenheng den inngår i
videre viser artikkel trettién nummer to bokstav b eksplisitt til at instrumenter avgitt i forbindelse med inngåelsen av et av en traktat vil kunne inngå som en del av sammenhengen og således påvirke fortolkningen av traktatens ordlyd
om det senere skulle oppstå tvist om forståelsen av rettsakten vil en erklæring dermed etter omstendighetene kunne brukes som et tolkningsmoment i diskusjonen og ved eventuell domstolsbehandling
avtalen mellom flertallspartiene om premissene for å samtykke til innlemmelse av tredje energimarkedspakke gir uttrykk for en felles holdning på norsk side og omtaler sentrale energipolitiske spørsmål
erklæringa vil ligge til grunn <ee> f ligge til grunn for og legge føringer for regjeringas posisjoner knytta til framtidig EU-regelverk av betydning for energisektoren
nye rettsakter som vedtas i EU vil på ordinær måte underlegges en selvstendig vurdering for å avklare om de anses EØS-relevante og akseptable for innlemmelse i EØS-avtalen
avtalen mellom flertallspartiene vil derfor legge føringer for norske myndigheters posisjoner og vurderinger knytta til fremtidig EU-regelverk av betydning for energisektoren
president med Stortinget sitt ja til EU si tredje energimarkedspakke så blei vitale deler av norsk energipolitikk lagt under EU sin myndighet
en oppretta ei reguleringsmyndighet <ee> RME som ikke skal kunne styres av norske politikere og som skal hente sin instruks ifra EU en rein omgåelse av Grunnloven
for å trumfe det her igjennom i Stortinget så var en altså helt avhengig av å love å skulle gi er ei erklæring til EU
det er altså endt ut med et brev til inn <ee> orientering til EU si side
og da er spørsmålet igjen altså hva slags respons har da EU kommet med tilbake på det brevet som er er sendt ifra norsk side
president for det første så er premisset i spørsmålet helt feil
Norge har altså ikke oppgitt vitale deler av nasjonal energipolitikk snarere tvert imot
nasjonal energipolitikk er fortsatt norsk og vi har full suverenitet over den
dessuten har det ikke vært noen omgåelse av Grunnloven
tvert imot har grunnlovsspørsmålet og suverenitetsavståelsesspørsmålet blitt vurdert i to omganger av Justisdepartementets lovavdeling og det er også vel kjent for representanten
<ee> president <ee> som jeg sa i mitt svar <ee> så er altså dette å anse som en erklæring fra Norge
<ee> og det er <ee> selv om den ikke er rettslig bindende et uttrykk for <ee> Norges syn
<ee> og den slår også fast at dette er en <ee> <ee> erklæring som også kan påvirke fortolkninga av traktatens ordlyd
ja president jeg spurte altså om hva som var EU si respons på den erklæringa der
for det at det som òg er vanlig innafor EØS-retten er jo at en har eksempelvis felleserklæringer for å på det tidspunkt det er avgitt å ha en felles forståelses av hva som har vært|1 gitt
det er òg vanlig å ha brevvekslinger mellom partene
eksempelvis da EØS-avtalen blei inngått hadde jo en brevveksling på det som gikk på reguleringer innafor finanssektoren når det gjelder eierskap der en fikk EU til å uttrykke at en meinte at de reglene vi hadde <ee> ti-prosents-regelen at den fortsatt kunne videreføres
så allikevel i ettertid på grunn av at EU utvikla seg i dynamisk retning så har Norge måttet gi slipp på de reguleringene der
men i det tilfellet her så virker det jo som Norge ikke har sikra seg noe synspunkter fra EU si side i <INAUDIBLE> heile tatt og det er kun ensidig på norsk basis som det her er levert
er det riktig forstått eller har en fått noen som helst slags vurderinger og forpliktelser fra EU i den saka her
ja president jeg kan i og for seg bare gjenta det jeg har sagt
<ee> Norge har avgitt en erklæring en erklæring som ikke er rettslig bindende men som kan påvirke fortolkninga av traktatens ordlyd som kan være tolkningsmoment dersom det skulle oppstå en tvist
en tvist har ikke oppstått
<ee> og den vil også legge føringer på norske posisjoner og <ee> norsk syn når det gjelder <ee> omtale av <ee> <ee> fremtidig EU-regelverk av betydning for energisektoren
<ee> og det mener vi fra norsk side er en viktig erklæring som er avgitt til EU og den er avgitt i tråd med det som var flertallets syn
<ee> og erklæringen er altså etter Wien-konvensjonen <ee> å anse <ee> som <ee> bindende eller altså dette
i forhold til den bindende sedvaneretten som Wien-kommisjonen opplister så skal også da <ee> traktatens ordlyd forstås i den sammenheng og kontekst den inngår i
og det er altså da <ee> en del av konteksten den erklæringa som er avgitt fra Norge
for å få kontroll med bestanden av leppefisk besluttet fiskeriministeren å lukke fisket tidligere i år
innstramningene har rammet mange som har satset på leppefiske
ifølge Fiskeribladet Fiskaren niende mai har adgangsbegrensningen også ført til omsetning av kvoterettigheten
en fisker som selv fikk tildelt kvote gratis har lagt sin fem komma fem meter lange plastbåt med tilhørende kvote ut til salgs og han hadde på det tidspunktet fått et bud på én komma trettifem millioner kroner
ser statsråden på dette som en utfordring som må håndteres politisk
ja president <ee> som det det er blitt sagt så beslutta jeg den toogtyvende|tjueandre mars å lukke fisket etter leppefisk
og det er ikke
det er lett å innrømme at <ee> det var en veldig vanskelig avgjørelse <ee> nettopp fordi at den rammer alle som har drevet med leppefiske
noen blir ramma litt hardere enn andre
men avgjørelsen var altså helt nødvendig for å få kontroll med ressursuttaket og for å sikre lønnsomhet til dem som da fortsatt har adgang til fisket
behovet for innstramninga var åpenbar da det har vært|1 et altfor høgt ressursuttak i det herre fiskeriet over flere år og særlig i totusenogsytten
mine advarsler kom også ganske tidlig i forhold til eventuell lukking
den faglige rådgivninga for totusenogsytten tilsa altså et uttak på atten millioner fisk men det faktiske uttaket ble|1 altså nesten åtteogtyve|tjueåtte millioner fisk
og det i seg sjøl tilsier at <ee> vi var nødt til å ta noen grep
det som jeg sa også det var ganske tidlig klart at det måtte bli gjort betydelige grep i reguleringa til fiske for <ee> <INAUDIBLE> leppefiske i totusenogatten
jeg ba derfor i september i fjor Fiskeridirektoratet om å gjennomføre en skriftlig høring i løpet av|1 høsten totusenogsytten
høringa var en grundig prosess hvor ulike konsekvenser ble|1 vurdert og jeg har tatt meg veldig god tid til å lytte til alle de ulike innspillene som har kommet
meiningene til høringsinstansene var som <ee> venta svært ulik og det var helt umulig å tilfredsstille alle
men både Norges Fiskarlag og Fiskeridirektoratet gla ga klare anbefalinger om å lukke fisket noe jeg etter da en <ee> grundig vurdering slutta meg til
i tråd med praksis ved tidligere lukkinger prioriterte jeg altså fiskerne med høyest aktivitet i fisket etter leppefiske i kvalifiseringsårene
men også <ee> de prioriterte fiskerne har måttet tåle ei betydelig innstramming
for eksempel så var fartøykvotene i totusenogsytten da alle kunne delta femogsytti|syttifem tusen fisk mens da det i totusenogatten blei redusert til femogførti|førtifem tusen fisk i lukka gruppe med betydelig færre fartøy
president det er ingen som bestrider behovet for å regulere og lukke fisket
det er måten det er gjort på
Fiskeribladet omtaler på lederplass leppefiskreguleringen som ren parodi og at myndighetene ikke har lært
i DN i dag viser til at staten gir bort gratis kvoter på seks hundre til syv hundre millioner helt uten betingelser eller vilkår
og det er litt spesielt når vi møter unge
så jeg har møtt Nathanael Sjo fra Kvinnherad tjue år gammel
så spørsmålet er president vil ministeren innføre umiddelbart omsetningsforbud inndra kvoter og sørge for at unge får andre kriterier for å kvalifisere seg til fisket
president må først få lov til å si at jeg jeg er enig med representanten i at <ee> det dette ha er av politisk betydning
men jeg vil allikevel vise til at Solberg-regjeringa i totusenogfemten la fram altså en egen lovproposisjon om akkurat dette spørsmålet proposisjon åttiåtte L totusenogfjorten totusenogfemten
i denne proposisjonen så ble|1 nettopp alt dette drøfta inngående og hvor stor utstrekning konsesjoner og deltakeradganger bør ha underlegges omsettelighet
dette forslaget fikk altså bred tilslutning i dette hus i Stortinget med støtte ifra Arbeiderpartiet
og det er dette som er lagt til grunn også i forhold til å lukke leppefisket
<ee> det at Arbeiderpartiet nå meiner noe annet enn det man meinte i totusenogfemten det forstår jeg
<ee> og det registrerer jeg
men jeg har altså fulgt den praksisen som tidligere regjeringer har gjort i forhold til når man lukker fiske
og i dette tilfellet så har det vært helt <ee> påkrevende å lukke fisket i forhold til <ee> bestanden
president jeg gjentar det er ingen som bestrider at det er behov for å lukke fisket
det må være mulig å ta politiske grep kutte ut at man får lov til å omsette videre se om man man kan inndra kvoter som|1 ikke reelt blir tatt i bruk og gi ungdom på tjue år
de har ikke mulighet til å kvalifisere seg for de kravene at de får andre vilkår for å kvalifisere seg og får en fremtid som fiskere
det er femogtredve|trettifem ungdommer som står bak det kravet der og de har satset på fiske
ta politiske grep er det muligheter for det er mitt avsluttende spørsmål
president <ee> <ee> jeg gjentar igjen
det at Arbeiderpartiet nå i totusenogatten har endra politikk og endra meining ja det registrerer jeg
men jeg legger til grunn altså det breie flertallet og det vedtaket som Stortinget gjorde i totusenogfemten når jeg har beslutta lukking og omsettelighet av kvoter i dette tilfellet
president <INAUDIBLE>
takk for det
<ee> jeg har fått en henvendelse om en forelder med delt omsorg for tre barn
den andre forelderen har bidragsgjeld på cirka seksti tusen kroner har flytta langt bort og krever delt dekking av reiseutgifter etter paragraf fireogførti|førtifire i barneloven
parten med daglig omsorg for barna sliter økonomisk og det kan synes som om loven er for svak når det gjelder rettigheter og plikter på dette feltet
eneste farbare vei synes å være rettssak noe som er dyrt og ytterligere konfliktskapende
hvordan vil statsråden bidra til en mer rettferdig løsning
president foreldre har plikt til å forsørge barna sine også når dem ikke bor sammen
mangler en bidragspliktig evne eller vilje til å betale barnebidrag så vil det offentlige sikre barnets forsørgelse gjennom forskotteringsordningen og kan tvangsinnkreve barnebidraget der vilkårene for det er oppfylt
reisekostnader ved samvær skal deles forholdsmessig mellom foreldrene etter størrelsen på inntektene deres
og den som har best økonomi skal dekke den største andelen av reiseutgiftene
i særlige tilfeller kan en annen fordeling foretas
det felles økonomiske ansvaret for reiseutgiftene understreker begge foreldrenes ansvar for å bidra til at barnet har så god kontakt som mulig med den barnet ikke bor sammen med
president begge foreldrene er viktige omsorgspersoner i barns liv og veit best hvilke ordninger som fungerer best for den enkelte familie
gjennom lovendringene i forrige periode så la regjeringa til rette for at begge foreldre skal ha mulighet til å være likeverdige omsorgspersoner
blant annet så ble varslingsfristen før flytting utvida fra seks uker til tre måneder og det er innført nye regler og mekling ved flytting og ved tvangsgjennomføring av samvær
et tema vil være om prinsippene som ligger til grunn for ordninga i barneloven i dag er i tråd med samfunnsutviklinga og ivaretar hensynet til barnets beste på en god måte
<ee> takk for det <ee> president
og det er jo en god redegjørelse som statsråden gir over de gjeldende lovene og reglene som gjelder
men <ee> det vi ser er jo at barnefattigdommen blant annet har økt under denne regjeringa fra fireogåtti|åttifire tusen til åtteognitti|nittiåtte tusen bare på to år fra tretten til femten
og barn i familier der det foretas eller der det skjer økonomisk sabotasje vil jo være i risiko for å ende opp i barnefattigdom fordi det blir vedvarende inntektstap
når vi behandla barneloven i tjuesytten så foreslo Ap å utrede alternative tvistelønnsordning tvisteløsningordninger ved samlivsbrudd der barn er involvert
og det stemte Høyre-regjeringa ned
har statsråden tanker om hvilke andre virkemidler hun kan bru statsråden kan bruke inntil <ee> de får sva <ee> til inntil regjeringa får tilbakemelding fra dette utvalget om hva som fins
for det kan ta lang tid
og <ee> det er derfor også regjeringa ønsker et sånt type ekspertutvalg for å gi oss et grunnlag sånn at vi kan iverksette de riktige tiltakene
<ee> sånn som representanten <ee> <ee> tar opp <ee> president hvordan kan vi forhindre barn som bor i vedvarende <ee> lavinntektfamilier
og da er det også en rekke andre tiltak vi må sette inn <ee> som gratis <ee> fritidsaktiviteter som å redusere både kostander for SFO og barnehager
det viktigste er imidlertid at vi får foreldrene ut i arbeid og ikke minst innvandrermammaene ut i arbeid for det ser vi er en en en stor grunn til at <ee> mange barn lever i <ee> lavinntektsfamilier over tid
takk <ee> for svaret
det var jo ikke noe som tilsa at det vil skje noe som helst før dette utvalget og som sagt det kan ta år og måneder
<ee> i en del situasjoner er det også sånn at <ee> NAVs oppfølging av den trekken som også statsråden viste til <ee> uteblir for disse familiene
<ee> det skjer i varierende grad men det hender
det betyr at store deler av inntektsgrunnlaget for en familie faller bort enkelte måneder o noe som vil gjøre selvforsørgelsen svært vanskelig og forutsigbar over tid
<ee> <ee> hva vil ministeren gjøre for å følge opp sånn at NAV ikke setter familier i en situasjon der store deler av livsgrunnlaget bortfaller
og er det sånn at statsråden nå vil vente på utvalget før hun foretar seg noe som helst
ja president <ee> jeg vil tro at <ee> dette er spørsmål som <ee> <ee> går mer på arbeids- og sosialministeren sitt konstitusjonelle ansvar enn mitt <ee> særlig siden det er knytta til utbel utbetalinger fra NAV
jeg vil understreke at begge foreldra har plikt til å bidra til forsørginga og utdanning <ee> til barnet etter deres|1 økonomiske evne
og jeg vil også understreke at barnebidrag er et privatrettslig anliggende
<ee> men dersom foreldrene ikke blir enige så kan de be det offentlige ved NAV fastsette barnebidragene
hvis at vi har hatt alle svarene så har ikke det vært noen grunn til å sette ned et utvalg
<ee> og derfor så <ee> er jeg i gang med å <ee> å se på hvordan vi best kan <ee> kan sikre et <ee> et utvalg som kan gi oss de gode svarene som <ee> <ee> som er nødvendig
president mitt spørsmål går til forsvarsministeren
forsvarsministeren meiner altså det at det har blitt gjort grundige vurderinger rundt rullebandsystemet på Evenes i forkant av den politiske behandlinga av to langtidsplaner
i tillegg så har det altså blitt utarbeida en konseptvalgutredning for Evenes om en kan kalle utredninga for dette som har vært underlagt iss ekstern kvalitetssikring
Avinor skal ha vært en viktig bidragsyter i dette arbeidet
er det riktig at det ikke er behov for oppgradering av banesystemet og kan statsråden redegjøre for disse vurderingene
president ved etablering av Evenes som base for maritime patruljefly og fremskutte kampfly er det ikke behov for oppgradering av banesystemet på Evenes utover reetablering av banebelysning og oppsamling av avisingskjemikalier
president som representanten påpeker er det gjort grundige vurderinger rundt rullebanesystemet på Evenes både i forkant av den politiske behandlinga av langtidsplanen i tjuetolv under daværende regjering og i tjueseksten
i tillegg har det blitt utarbeidet ei konseptvalgutredning som er ei konseptvalgutredning for Evenes og den er i i tillegg kvalitetssikra eksternt
verken i langtidsplanarbeidet eller i konseptvalgutredninga er det avdekka behov for oppgradering av banesystemet på Evenes
eksperter fra Avinor Forsvarsmateriell Forsvaret og Forsvarsbygg har alle bidratt til de her vurderingene
president som mange andre flyplasser i Norge herunder Bodø har Evenes avvik i forhold til internasjonale standarder
kritikerne til etableringa på Evenes har hevda at avstanden mellom rullebanen og den parallelle takse taksebanen vil medføre samtidighetsutfordringer
men samtidig blir i de aller fleste til
samtidighet blir i de aller fleste tilfellene bare en teoretisk problemstilling
Evenes har i dag relativt lite trafikk sammenligna med andre lufthavner
selv med maritime patruljefly og fremskutte kampfly i tillegg til den forventa økning i sivil i sivil flytrafikk vil antall flybevegelser fortsatt ligge betydelig under maks kapasitet
Avinor vurderer den planlagte trafikkavviklinga av både sivil og militær trafikk på Evenes som uproblematisk
aktivitetsnivået på Evenes var om lag førti flybevegelser i døgnet i tjuesytten
ifølge Avinor er kapasiteten i eksisterende banesystem på Evenes tjuefem flybevegelser i timen
det totale antall flybevegelser i topptimen forventes under normale forhold å ligge på godt under halvparten av det her
kapasiteten til banesystemet på Evenes lufthavn ligger således godt over fremtidig planlagt aktivitet
president jeg takker for svaret
men <ee> jeg må jo stille spørsmål om statsråden er riktig informert
fordi at i brevet av åttende i åttende totusenogsytten så skriver altså Avinor følgende
levetidskostnadene bør også omfatte banesystem og infrastruktur som skal brukes av QRA og MPA
det vil være behov for vesentlig oppgradering av spesielt parallell taksebane de neste ti årene
president og nå står altså statsråden her og seier|sier det at det ikke er noe behov for noe oppgradering før han så skyndte seg å seie|si at det det ve vil jo være behov for banelys og oppsamling av avising
men president <ee> <ee> statsråden var altså ikke inne på <ee> på den <ee> henvendelsen som Avinor har gjort ti til departementet nemlig det at det er altså behov for ei vesentlig oppgradering av spesielt parallell taksebane de neste ti årene
president det er altså i motstrid til det som statsråden nå seier|sier og det som statsråden i flere sva skriftlige svar på spørsmål ifra undertegnede har opplyst om
så da spør jeg igjen <ee> president er det sånn at der ikke er behov for vesentlig oppgradering av banesystemet på Evenes ved etablering av QRA og MPA <ee> i framtida
president det har vært mange spørsmål i den her saken
det har logge|ligget en påstand om at man må etablere en nødrullebane på Evenes
det er bakgrunnen for en del av de <ee> s de diskusjonene som har vært
da man vurderte Evenes som enebase for <ee> jagerflyene våre da var det krav om en nødrullebane
når Evenes har fått status som en QRA-base så er det altså ikke behov for en nødrullebane
regjeringa legger vedtaket fra tjuetolv til grunn for utvikling av fremskutt operasjonsbase for kampfly på Evenes flystasjon
i forkant av vedtaket i tjuetolv ble det altså gjort kapasitetsvurderinger knytta til rullebanesystemet på Evenes
vurderingene konkluderte med at det ikke var nødvendig å etablere nødrullebane for en fremskutt operasjonsbase for kampfly
det var kun dersom man ville etablere kampflybasen på Evenes
så president er det sånn at den taksebanen som er der oppe kan brukes som en en nødrullebane med den aktiviteten som skal være
og det er tatt med i de beregningene vi har lagt frem
ja president jeg oppfatter fortsatt ikke at statsråden svarte på spørsmålet
spørsmålet var altså om det foreligger behov for vesentlig oppgradering
det meiner Avinor det gjør
jeg registrerer at statsråden meiner at det gjør det ikke
og det president hadde jo vært|1 en fordel om Stortinget blei gjort oppmerksom på hva som faktisk var de reelle forholdene i denne saken
<ee> og jeg registrerer at statsråden gjemmer seg bak nødrullebane men det er ikke sånn at det <ee> som jeg har oppfatta at det er nødrullebane Avinor viser til når de seier|sier at det vil være behov for vesentlig oppgradering av <ee> blant anna taksebanen de neste ti årene
så president <ee> jeg stiller spørsmålet på nytt
er det sånn at statsråden garanterer for at der ikke skal være noe vesentlig oppgraderingsbehov av banesystemet på Evenes de neste ti årene
president vi ha Avinor har vært involvert i arbeidet med med konseptvalgutredninga på på Evenes
det er også eksternt kvalitetssikra
vi mener at de <ee> forutsetninger som ligger i den i de planene som er som er <ee> jobba ut i samarbeid med Avinor mellom Forsvarsbygg og Avinor er riktige
kvalitetssikringa viser at de planene vi har lagt holder mål
da forutsetter jeg at det også for fremtida så er de kostnadene som skal ligge inne i i prosjektet medtatt i <ee> den prosessen som har <ee> vært
ja tusen takk president
<ee> da undertegnede
ja jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- og beredskaps- og innvandringsministeren
så snart høringsrunden er over må vi se på hvilke tiltak som må settes i verk for å forbedre situasjonen
det er nå kommet et statsbudsjett og et revidert budsjett siden høringsrunden var over
når vil regjeringen legge fram tiltak for å ruste opp tilfluktsrommene
ærede president
tilfluktsrom er beskyttelsesrom som skal verne befolkningen mot skader primært med væpnet konflikt
i Norge har vi i dag om lag seks hundre offentlige tilfluktsrom
dette tilsvarer tre hundre tusen plasser
i tillegg har vi nitten og et halvt tusen private tilfluktsrom med to millioner tre hundre og tjue tusen plasser
dette tilsvarer en dekningsgrad på rundt femti prosent av befolkningen
i mange år har ikke opprustning og vedlikehold av tilfluktsrom vært høyt prioritert
tilfluktsromordningen har store mangler spesielt på tre områder
én den fysiske og mekaniske tilstanden på rommene
to planverk for klargjøring og drift
tre ivaretakelse vedlikehold og drift i fredstid og under beredskap
det er Sivilforsvarets oppgave å føre tilstandskontroll av tilfluktsrommene og nylig gjennomførte også Sivilforsvaret i Rogaland en øvelse hvor formålet var å øve på å drifte et tilfluktsrom
dagens sikkerhetspolitiske situasjon og endrede risiko- og sårbarhetsbilde innebærer at vi må endre våre prioriteringer knyttet til tilfluktsrommene
i motsetning til tradisjonell væpnet konflikt vil et eventuelt terroranslag med bruk av giftige gasser virus radioaktiv stråling med mere sannsynligvis ikke bli varslet på forhånd
de aller fleste tilfluktsrom benyttes i det daglige til annen virksomhet som lagring og lignende
tilfluktsrommene vil derfor være vanskelige å ta i bruk ved hendelser som inntrer uten varsel
samtidig tyder anbefalinger fra våre fagetater på at den tradisjonelle tenkningen om blant annet plassering og oppbygningen av tilfluktsrom er noe utdatert
tidligere ble tilfluktsrommene bygget i nærheten av til militære objekter
en eventuelt væpnet konflikt i dag vil mest sannsynlig være geografisk begrenses intensiv og rettet mot militære og sivile nøkkelmål
i Norge bør man derfor vurdere å rette ressursene mot beskyttelsestiltakene nær disse nøkkelmålene og strategiske viktige områder
det vi kaller et modernisert sonekonsept
spørsmål om tilfluktsrom er også en del av et større kontekst hvilke sivile beskyttelsestiltak vi bør ha
i dag er det særlig tre beskyttelsestiltak som er relevant varsling evakuering og tilfluktsrom
spørsmål om sivile beskyttelsestiltak er også en viktig problemstilling for det totale forsvaret av Norge
<ee> på oppdrag fra justis- og beredskapsdepartementet iverksatte Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap en sivilforsvarsstudie som gir anbefalinger om hvilke sivilforsvar og sivile vil beskyttelsestiltak Norge skal ha i fremtiden
studien ble gjennomført som et prosjekt i DSB og fikk form som konseptutredning
rapporten ble overrakt justis- og bu beredskapsminister fjortende juli tjueseksten
konseptutredningen har vært på seks måneders høring
departementet ba DSB om å sammenstille høringsuttalelsene innen første desember tjuesytten og oversendte tilråding til Justisdepartementet
tilrådingen er nå til behandling i Justisdepartementet
regjeringen vil derfor legge frem saken for Stortinget på egnet måte når den er vurdert grundig og sett i sammenheng med budsjettprioriteringer for øvrig
<ee> jeg takker for svaret president <ee> som ikke var bare beroligende må jeg dessverre si
og da er det jo klart at den typen angrep som statsråden omtalte kjemiske angrep <ee> gassangrep <ee> radioaktive angrep virus og så videre er er <ee> e at det er fare for det