scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
representanten vil kanskje ta opp de forslag som <ee>
da har representanten tatt opp de aktuelle forslag
da åpnes det for replikkordskifte og første inntegnede replikant er representanten Mathilde Tybring-Gjedde Høyre deretter Hans Fredrik Grøvan
Tybring-Gjedde vær så god
tusen <ee> takk <ee> president
<ee> for to uker siden var <ee> vi begge på <ee> PIRLS-konferansen i Stavanger hvor vi fikk vite at elevene leser mye bedre etter innføring av Kunnskapsløftet med høyere læringstrykk på de grunnleggende ferdighetene
og da er det interessant å huske at <ee> Øystein Djupedal fra SV i totusenogsyv innrømte at SV hadde tatt for lett på dette med kunnskap og de ikke hadde prioritert at elevene skulle lære norsk matte og engelsk grundig
og nå virker det som SV går på måte til baklengs inn i fremtiden for det er mye snakk om fysisk aktivitet <ee> flere lærere kulturtilbud som skal inn i skolen
og blant annet i deres alternative budsjett så er det jo satt av tre milliarder kroner eller til mer frukt og grønt og skolemat men det er lite snakk om innholdet i dagens undervisning og kompetansen til lærerne og det faglige fellesskapet på hver skole
og det var jo ganske tydelig da <ee> representanten Fagerås sa til Utdanningsnytt at og jeg siterer
tidlig innsats er ikke å prioritere lærerspesialister i første klasse
ordningen er omdiskutert
kan representanten Fagerås forklare hva som er så diskuterbart med flere karriereveier i skolen og høyere satsing på flere lærer
<ee> jeg takker <ee> representanten <ee> je <ee> Tybring-Gjedde for at jeg får muligheter til å snakke om heildagsskolen
når SV sier at vi vil ha mer skolemat når SV sier at vi vil ha mer fysisk aktivitet så sier vi jo samtidig at vi ønsker å gi lærerne tid og ressurser til å gjøre det
vi ønsker å utvide skoledagen
dagens skole ønsker vi skal bli mer praktisk og mer variert
vi trur at det vil føre til at færre for eksempel dropper ut av <ee> av videregående skole og vi vil tru og vi trur virkelig på at det er måten framtidas skole burde være
så er ikke vi imot kompetansekrav
vi er imot tilbakevirkende kraft
vi er i imot det som regjeringa gjør nemlig fortelle dagens lærere at de ikke er dugelig lenger
hvordan|1 anna yrkesgruppe opplever å bli <ee> fortalt at de ikke lenger duger
det er det regjeringa gjør
Tybring-Gjedde til replikk nummer to
president det er ti tusen elever som går ut av grunnskolen uten å kunne lese skrive og regne skikkelig
skolen klarer ikke å utjevne sosiale forskjeller
og jeg forstår det slik at SVs viktigste tiltak for dette er da å bruke tre milliarder kroner på blant annet skolemat og frukt og grønt
det mener jeg er feil prioritering
men så har også representanten snakket en del om det å ha en tillitsreform og tillit til lærerne i skolen
og jeg har litt problemer med å skjønne hva SV ligger i det
for det at for Høyre så er vi opptatt lærerne skal ha kompetanse og handlingsrom til å utvikle gode undervisningsopplegg et profesjonsfelleskap
vi vil slanke læreplanene for å ha mer dybdelæring og vi vil redusere tidstyvene i skolen
men jeg merker meg at det eneste SV egentlig foreslår når vi diskuterer dette det er jo da å fjerne nasjonale prøver
ellers er jo SV først i køen på å foreslå flere ting som skal inn i skolen som for eksempel fysisk aktivitet og senest i dett denne budsjettinnstillingen så kritiserer jo SV regjeringen for å ha fjernet et rapporteringskrav om å kartlegge utdanningen til SFO-ansatte
så mitt spørsmål er om representanten kan nevne tre konkrete rapporteringskrav som de ønsker å fjerne for å gi mer tillit til lærerne
ja president det er ikke noen tvil om at vi ønsker en tillitsreform i norsk skole
det er nettopp fordi at vi ønsker at læreren skal få mer tid i klasserommet
og det som <mm> d inngår i <ee> reformen er mindre mindre målstyring ell og <ee> mer praktisk variert undervisning
vi ønsker at læreren skal bruke tid i klasserommene
jeg har lyst til å peke på det Barneombudet sier
de har gjort mykje|mye undersøkelser på spesialundervisninga
det viser seg at de svakeste elevene får de minst <ee> <ee> <ee> erfarne lærerne
dette er ei heilt <ee> feil utvikling
derfor så ønsker vi flere lærere inn i klasserommene
og det er jo nettopp det rektorene svarer når de får spørsmålet hvordan|1 virkning hadde de seks hundre nye lærerne inn i grunnskolen som Kristin Halvorsen bevilga
jo det blei bedre spesialundervisning og ungene fikk undervisninga i
ja tusen takk <ee> president
mer praksis variert undervisning det er vi for og derfor så satser vi nå på <ee> kompetansen til lærerne og femårig masterutdannelse slik at man lærer mer varierte pedagogiske metoder
tid i klasserommet er vi for og nettopp derfor lager vi jo flere karriereveier slik at lærere faktisk ikke må gå ut av klasserommet dersom de ønsker å ta etter- og videreutdanning og gjøre noe annet i skolen
men du svarer fortsatt ikke på mitt spørsmål som nemlig er kan du nevne tre konkrete rapporteringer dokumentasjonskrav som SV mener vi må fjerne for å ha mer tillit til lærerne
<ee> presidenten minner om at ordet skal rettes til presidenten
<ee> Fagerås vær så god
ja <ee> s jeg har jo jobba som lærer sjøl i sytten år
det er ikke det som egentlig utgangspunktet var det jeg utdanna meg til
jeg utdanna meg fordi at jeg ønska å bruke tid i klasserommet på å undervise elevene og på å gi tilpassa opplæring
derfor så var det å få en lærernorm innført en av våre <ee> hovedsaker i årets valgkamp
Fagerås en siste re replikk fra Kristelig Folkeparti
i budsjettinnstillingen så foreslår SV å overføre tid fra skolefritidsordningen til skoledagen
ser SV ingen utfordringer ved å innføre en heildagsskole som medfører at barn får minst like lang arbeidsdag som voksne og at skolen overtar mer av det ansvaret som foreldrene har i dag
Fagerås
SV ser på hvordan|1 familiene fungerer i dag
de aller aller fleste familiene er nødt å sende ungene sine på SFO
derfor vil vi inkludere mer av skoledagen inn i SFO
blant anna så ønsker vi at leksene skal være gjort når elevene kommer heim sånn at elevene skal ha det akkurat sånn som foreldrene har det
når de kommer heim så har de fri
det som skjer i dag Grøvan det er jo at når elevene kommer heim klokka halv fem og har spist middag så må de begynne på en ny runde med lekser
det er et tydelig krav for SV at vi ønsker at de skal få slippe sånn at skoledagen blir lagt opp sånn at den er tilpassa moderne familier
presidenten minner fortsatt om at det er presidenten som skal tiltales sånn er det
nå går vi tilbake til den ordinære talerlisten og da er det Grunde Almeland Venstre som har <ee> ordet
etter Almeland sitt innlegg så blir det anledning til replikkordskifte
Almeland vær så god
vi står overfor store utfordringer i tiden som kommer og det er de som går på skolen i dag som skal løse mange av disse
derfor trenger vi verdens beste skole
vi må gi barna som vokser opp i dag en mulighet til å hevde seg i et nytt og annerledes arbeidsmarked
vi må ha ambisjoner for alle elever og vi må ha et mangfold i utdanningstilbudet
derfor må vi også ha rom for private aktører som har nye metoder for læring og som tilbyr noe annet enn det offentlige
mangfold handler også om folkehøyskoler som er redningen for mange skoletrøtte ungdommer som ikke helt vet hva de skal bli eller som gjerne vil satse på kreative sider av seg selv
for Venstre var det derfor viktig å rette opp kuttet i støtten til folkehøyskolene
læring skjer gjennom hele livet og vi har alle behov for påfyll av kunnskap
begrepet livslang læring er hult uten offensiv satsing på voksenopplæringen og studieforbundene
for Venstre er læreren aller viktigst for elevenes læring
da h det har ikke så stor betydning på om man går i en stor eller liten klasse på en stor eller liten skole
det som betyr noe er om man har en dyktig lærer
derfor satser vi på lærerne
vi har styrket lærerutdanningen med femårig master og vi har gjennom flere år satset på kvalifisering og videreutdanning
nå legger vi på to hundre millioner ekstra til videreutdanning og kvalifisering
vi er langt fra i mål
antallet ukvalifiserte lærere i skolen har økt og <ee> med lærernormen så er satsingen på lærere enda viktigere
Venstre ønsker flere lærere i skolen men vi er opptatt av at de har nødvendige kvalifikasjoner
det haster med å rekruttere flere lærere til skolen
vi må lokke lærere som er i andre yrker tilbake til skolen og det må bli mer attraktivt å stå lenger i jobb
vi trenger flere studieplasser og vi må gi nyutdannede lærere bedre oppfølging så de velger å bli i skolen fremfor å forsvinne til andre yrker
og så må vi styrke laget rundt læreren
derfor har Venstre gjennom mange år satset på skolehelsetjenesten
president norsk skole står midt i en digital revolusjon
mens store deler av det norske samfunnet i større eller mindre grad har blitt digitalisert henger mange skoler etter
framtidens skole skal utdanne elever i en stadig mer digitalisert hverdag
kravene til forståelse og kompetanse for IKT er økende og vi må henge med
derfor vil Venstre ha en betydelig satsing på IKT i skolen
vi har store ambisjoner og foreslo en hel uketime i grunnskolen i vårt alternativ men er glad for at vi får styrket satsingen på programmering
og så er vi veldig fornøyd med at vi får til et løft for digitale læremidler <ee> etablering av en ny nasjonal arena for digitale læremidler takket være midler Venstre kjempet igjennom i budsjettforliket
det vil bidra til mer innovasjon blant utviklerne og et bedre tilbud til elevene
og det er et stort behov for å programmere men også også spesielt innenfor datasikkerhet
Venstre er derfor veldig godt fornøyd med å bidra med fem hundre flere studieplasser innenfor IKT
videre styrkes IKT-kompetansen med flere stipendiater
vi trenger et løft for høyere utdanning
og for Venstre var styrking av basisfinansieringen for UK-sektoren med hundre millioner kroner viktig
vi styrker også forskning med femti million kroner ekstra til muliggjørende teknologier femti mill. til næringsforskning femti mill. til bestandsforskning kunnskapsløft for havet og så videre
fordi vi trenger mer kunnskap på alle områder
derfor styrker vi også de frie forskningsinstituttene med 25 millioner kroner
Venstre sørger nå for at vi får etablert en fleksibel utdanning for religiøse ledere ved Universitetet i Oslo
med dette kan man utdanne imamer i Norge imamer som kjenner norske verdier og norsk kultur og som vil ha større forståelse for hvilket samfunn de er en del av
et bredt flertall i Stortinget har stilt seg bak Venstres forslag og nå har vi sikret nødvendig finansiering for å komme i gang
president jeg vil <ee> avslutte med å løfte fram viktigheten av en god barnehage
v <ee> Venstre sa i valgkampen at alt startet i skolen men årene i barnehagen er utrolig viktige
derfor er vi glade for at vi også får til en solid satsing i barnehagen
da åpnes det for <ee> replikkordskifte og første replikant er Nina Sandberg <ee> Arbeiderpartiet deretter Ki Turid Kristensen
Sandberg vær så god
<ee> nylig hadde Adresseavisen en sak <ee> der det gikk fram at forholdstallet mellom elever og lærere har stått ganske stille de siste årene har gått bare sånn svakt ned antall elever per lærer
<ee> og leder i Venstre <ee> Trine Skei Grande uttalte da i en kommentar at dette var tall som hun ville ta med seg inn i regjeringsforhandlingene
<ee> for jeg siterer
fordi det å sørge for flere kloke gode kvalifiserte lærere er det viktigste vi kan gjøre for elevene våre
jeg vil gjerne stille representanten fra Venstre det muligens høyst aktuelle spørsmålet nemlig hvis nå partiet Venstre hadde styrt Kunnskapsdepartementet hva ville et sånt <ee> statsrådskifte ha betydd
på hvilken måte ville en kunnskapsminister fra Venstre sette sitt preg på utdanning- og forskningspolitikken
president <ee>
og d man ser også i Venstre sitt forslag at økt lærertetthet også har vært et tema vi er opptatt av
Sandberg til replikk nummer to
<ee> jeg har også bitt meg merke i <ee> <ee> venn Venstre at de gikk til valg under mottoet Alt starter i skolen at Almeland nå tar også modifiserer det lite grann
<ee> for jeg hadde tenkt å spørre gjør det nå egentlig det
<ee> og nå var representanten litt inne på hva Venstre har slags syn på barnehager og tidlig innsats på utdanningsfeltet men jeg kunne tenke meg å høre litt mer om det
Almeland
ja takk president
<ee> det er riktig at dette var et av våre slagord i valgkampen men for <ee> Venstre så har barnehagen alltid vært en naturlig del av utdanningsløpet
<ee> så for Venstre så er det vi er s veldig stolt av at vi har fått til en videre satsing på blant annet gratis kjernetid
<ee> og det skal sikre at barnehagen faktisk er tilgjengelig for <ee> alle
neste replikant er representanten Turid Kristensen Høyre deretter Nicholas Wilkinson
Kristensen vær så god
<qq> president Venstres representant Grunde Almedal var i sitt innlegg opptatt av dette med kvalifiserte lærere og som vi hørte litt tidligere her i dag så innførte regjeringen og en ordning med lærerspesialister i grunnskolen i tjuefemten
målet med lærerspesialistordningen er jo todelt
den er jo både å ha en attraktiv karrierevei for lærere men også å motvirke at <ee> dyktige lærere velger seg bort fra skolen et tiltak for å beholde dyktige kvalifiserte lærere i skolen til det beste for norske elever
tre hundre lærere har bli ansatt som lærerspesialister siden ordningen ble innført og neste år vil ytterligere tre hundre bli <ee> ansatt og det vil også omfatte begynneropplæring i skolen
målet er å ha to tusen fem hundre lærerspesialister innen tjuetjuefem
president rektorene oppgir i en ny rapport at ordningen har bidratt til å gi god undervisning en felles kultur for læring og fungerer bra
jeg kunne godt tenke meg å høre om Venstres representant er enig i at det vil være viktig å ha en fortsatt satsing på lærerspesialister og om Venstre har noen tanker om hva som kan bidra til å gjøre ordningen enda bedre
ja president <ee> Venstre er veldig positive til at <ee> det eksisterer flere karriereveier i skolen
<ee> og ikke minst så er det viktig for å motivere lærere som representanten sier til å bli stående i <ee> læreryrket at det <ee> oppleves som at man kan utvikle seg
<ee> ikke minst så er det <ee> veldig positivt at det finnes ordninger der man har mulighet til å spesialisere seg mens man samtidig fortsatt er i klasserommet
så denne ordningen er Venstre positiv til
<ee> det har jo <ee> blitt langt få <ee> lagt fram en evaluering av NIFU og NTNU Samfunnsforskning som peker på flere ting som også vi mener er viktige for å sikre at denne ordningen forbedres
og særlig er det <ee> med p sikte på å f dele den kunnskapen som <ee> lærerspesialistene får med hele kollegiet
og det er også noe som må løftes videre
neste og siste replikant er representanten Nicholas Wilkinson Sosialistisk Venstreparti
president Kristelig Folkeparti har heldigvis overkjørt Høyre FrP og Venstre og skal sikre økt lærertetthet i norsk skole
det feirer SV
men vi er bekymret for tilgangen på lærere
nå står det tomme skoleplasser fordi Venstre sammen med regjeringen har bestemt at om du har fire i matte så får ikke lov å bli norsklærer selv om du er best i norsk i hele Norge
i tillegg så skal de altså avskilte trettitre tusen lærere ved å gi kompetansekrav tilbakevirkende kraft
fasit av politikken er det representanten selv viste til nemlig at andelen ufaglærte lærere i skolen øker og er nå på fem komma seks prosent
vel når vi har politikk som ikke virker så er det ett svar på det og det er å endre politikken og kaste ut regjeringen ikke å gå inn i regjering sammen med Fremskrittspartiet og Høyre
Grande sa i høringen at lærerne ikke har den samme stoltheten i å øke kompetansen sin som andre yrkesgrupper
Venstre har tydeligvis møtt andre lærere enn meg men jeg lurer altså på om Venstre mener det for eksempel er lære Steffen Handal som leder Utdanningsforbundet eller superlærer Håvard Tjora som ikke har noe respekt for kompetansen i skolen
president <ee> for <ee> Venstre så handler dette om det beste for barna
for vi må <ee> vi har ansvaret for at de barna som går på skolen i dag får de beste forutsetningene for å møte et svært utfordrende fremtidig arbeidsmarked
vi i Venstre har full tillit til at lærerne får til dette
og neste taler er Hans Fredrik <ee> Grøvan Kristelig Folkeparti
etter Grøvans innlegg blir det anledning til replikkordskifte
Kristelig Folkeparti vil bygge samfunnet på det verdigrunnlaget som er nedfelt i vår kristne og humanistiske kulturarv
disse verdiene tar utgangspunkt i hvert enkelt menneskets uendelige verdi i vårt kollektive og personlige ansvar for hverandre og ønsket om å ta vare på miljø og livsgrunnlag for kommende generasjoner
familien er barnets grunnleggende og viktigste fellesskap og må derfor styrkes
skolen skal stå sammen med hjemmet <ee> for å danne og utdanne elevene og ruste de for livet
barnehagen skal være et trygt og godt sted for små barn å være et sted der barnet får utvikle seg gjennom lek samspill og kreativ utfoldelse
og det aller viktigste for kvaliteten på barnehagetilbudet er at det er nok voksne i barnehagen
derfor vil KrF arbeide for at det skal være en norm som sikrer at det er maks tre små barn per voksen og maks seks store barn per voksen i alle barnehager til enhver tid
i kombinasjon med denne bemanningsnormen vil KrF ha en barnehagelærernorm på femti prosent
og i vårt alternative bodske budsjett foreslo vi en sånn bemanningsnorm og en barnehagelærernorm innført i fra tjueatten
en lærer må ha tid til å se og støtte hver enkelt elev
høyere lærertetthet gir mer tid til hver elev og bedre mulighet til å tilpasse opplæringa og gi alle den hjelpa og oppfølginga de har behov for
derfor har KrF prioritert flere lærere for de minste elevene i forrige periode og derfor var en lærernorm på skolenivå et av de høyest prioriterte kravene fra KrFs side inn i budsjettforhandlingene
høy lærertetthet må starte fra første kla klasse sånn at en tidlig kan sette inn ekstra hjelp der det trengs
i dag får mange hjelp for seint og det settes inn klart mest spesialundervisning på ungdomstrinnet
det er stikk i strid med det vi vet om betydningen av tidlig innsats
vi må bort fra en vente-og-se-holdning og sørge for ekstra innsats settes inn fra år én
en lovfestet minstenorm for lærertetthet sikrer at alle elever får tilgang til skolens viktigste ressurs som er læreren
Kristelig Folkeparti vil at barn uansett hvor de bor i landet skal sikres bedre og likere tilgang på denne ressursen
innføringen av en lærernorm på skolenivå ja det er en historisk seier for norsk skole
dette er etter KrFs oppfatning den største reformen på mange år og vil sikre at barna våre blir sett og ivaretatt fra de ivrige førsteklassinger og gjennom en for mange krevende ungdomsskoletid
flere lærere vil legge til rette for at vi får en skole som ser heile mennesket
flere har etterlyst dokumentasjon på at færre elever per lærer nytter og gir effekt
vi har blant annet forskning fra USA som konkluderer med at nettopp klassestørrelse har stor betydning for elevenes langtidseffekt av undervisning
det samme ser vi fra Sverige
her hjemme ser vi at lav lærertetthet gir mindre tilpassa opplæring og økt behov for spesialundervisning
og ser vi på de siste PISA-tallene så ser vi at Estland snart er på nivå med Finland når det gjelder resultater
og en av de viktigste årsakene til det er nettopp at Estland har satsa på lærertetthet
og tidligere i høst erkjente også OECD at klassestørrelse har læringseffekt
hovedpoenget med flere lærere er at det skal være mulig for skolene å organisere skolehverdagen det beste for barna på en fleksibel måte der utgangspunktet er færre elever per lærer
og skal en t <ee> kunne ta og at man kan ta i bruk varierte undervisningsmetoder for å kunne gi mer tilpassa opplæring
jobben for å ta i bruk det nye handlingsrommet lærernormen gir må nå skolene og lærerne gjøre
det må også gjøres en jobb med gode tiltak for å rekruttere flere lærere og for å få flere lærere til å bli lengre i yrket
jeg ser fram til samarbeid med regjering og andre partier for å sikre at vi i framtida har et læreryrke som er attraktivt både for studenter som skal velge utdanning og får erfarne lærere til å stå lengre i jobben
for mange barn gruer seg til neste skoledag av frykt for å bli mobba
førti til seksti tusen barn og unge utsettes for mobbing ukentlig
for mange er mobbing forbundet med skyld og skam
så vet vi jo at jo lengre mobbingen foregår jo større er sjansen for varei varige fysiske og psykiske skader
KrF er derfor svært glad for at vi nå har fått innført mobbeombud i hvert fylke at det kommer på plass sammen med de andre tiltakene for mobbing som nå ligger i budsjettet
<ee> president bare for å slå det heilt fast <ee> så har ikke vi endra syn <ee> på dette kravet om tilbakevirkende kraft
og når gjelder firerkravet så har vi heller ikke endra syn <ee> på det
vi syns ikke det er et godt dokumentert krav i forhold til å finne fram til de best kvalifiserte til lærerutdanninga til å kunne gjøre en god jobb i skolen
og det at du på en måte forteller nesten tre ol over tredve|tretti tusen lærere at dem at dem på en måte ikke er bra nok det har gjort dem provosert sjølsagt og det har gjort dem usikker
<ee> og så forstår jeg at KrF da har bundet seg til en viss avtale
samtidig så sier representanten Grøvan at KrF har ikke endra syn
og da er mitt spørsmål
hvilken strategi har KrF lagt når det gjelder å arbeide videre for å hindre den her avskiltinga av de herre over tretti tusen lærere
<ee> det er et viktig budskap <ee> for oss å formidle
når det gjelder strategien <ee> så valgte vi i denne runden her å prioritere lærernorm
vi meiner det er et <ee> et veldig viktig <ee> kvalitetskrav som vi nå kan være med å gi skolen ved å gi den enkelte elev tilgang til lik lærerressurs uansett hvor en bor i landet
så vil vi komme litt tilbake igjen til spørsmålet om hvordan vi kan løfte de andre sakene
vi har ikke lagt noen annen strategi enn vi <ee> kommer til å holde fram med det vi meiner
vi er bundet for budsjettåret tjueatten og så må vi komme tilbake igjen til dette etter tjueatten
ja president ikke overraskende så gjelder også mitt spørsmål prisen KrF måtte betale for lærernormen
KrF har <ee> levert inn et Dokument 8-forslag <ee> som går på lærernorm nye kompetansekrav <ee> som ikke skal gis tilbakevirkende kraft og <ee> den <ee> og endre karakterkravet i matematikk
men så er det jo sånn at etter budsjettforhandlinger med regjeringa så har tydeligvis KrF gitt opp to tredjedeler av sitt eget Dokument 8-forslag
og da saken var oppe til høring <ee> forrige fredag så pekte blant anna Skolenes landsforbund på at det var KrF sitt forslag <ee> komiteen burde samle seg om
så tydeligvis syns Skole-Norge dette er et godt forslag
men spørsmålet jeg og Skole-Norge nå stiller oss er jo
hva skjer med KrFs eget Dokument 8-forslag
skal dere|1 stemme imot det når saken kommer opp på Stortinget trettende februar
president det er ikke bare Skole-Norge som meiner det er et godt forslag det meiner vi i KrF også
<ee> vi kommer til å gjøre heilt klart til kjenne når vi behandler disse sakene hva vi meiner om dette sånn som jeg nettopp har gjort <ee> rede for i <ee> svar til to foregående representanter
<ee> og vi kommer til å bruke de samme argumentene som vi har brukt heile veien <ee> firerkravet er ikke godt dokumentert
tilbakevirkende kraft meiner vi er med og setter et stempel på godt kvalifiserte lærere som har gjort en god jobb i skolen
<ee> det eneste grunnen til at ikke vi kan stemme for det det er den budsjettavtalen vi har inngått og vi må være <ee> tro imot <ee> det den avtalen vi har gjort
<ee> og så må vi komme tilbake igjen til de sakene i en annen sammenheng når ikke vi er eventuelt skulle være bunden til en spesiell budsjettavtale
men vi syns at lærernorm var absolutt det viktigste kravet og derfor så valgte vi å prioritere sånn som vi|1 gjorde i denne runden
då var replikkordskiftet ferdig og vi|1 går tilbake til <ee> tilbake til den ordinære talarlista
og då er det statsråd Torbjørn Røe Isaksen
president det at verden endrer seg er jo ikke noe nytt men vi lever i en tid hvor endringene går i et raskere tempo enn tidligere
<ee> og det er store samfunnsutfordringer som bare blir tydeligere for hver dag som går
og for alle de spørsmålene her så er skole utdanning forskning og kunnskap helt avgjørende
hvis man er opptatt av utjevne sosiale forskjeller i Norge så må man innse det at de sosiale forskjellene den beste måten å gjøre noe med dem på er gjennom barnehage skole og høyere utdanning
derfor har det vært så viktig av regjeringa å satse på en trygg oppvekst og tidlig innsats
<ee> men det jeg skal snakke om i dag er ikke bare hva vi har gjort
jeg skal også snakke om hva jeg mener er viktig å gjøre fremover
i barnehagen så har vi brukt store penger på både flere ansatte vi har brukt store penger på høyere kvalitet og videreutdanning men vi må innse at det fortsatt er for store kvalitetsforskjeller mellom barnehagene
og det betyr mest for de barna som har det minst
vi har <ee> gjennom dette budsjettet startet en opptrapping for tidlig innsats og regjeringer skal jo ikke måles på det de gjør i ett enkelt budsjett men på hva man får til i løpet av en fireårsperiode
vi har startet med en satsing på ekstra satsing på lærerspesialister tidligere
masterutdanningen for lærere vil gi muligheter for fordep <ee> fordypning og en forsterka tidlig innsats
vi har <ee> ønsket å ruste opp kommunene
vi lovregulerer forholdet og overgangen mellom barnehage og skole
det skal vi fortsette med men det er få også viktig at vi tar tak i stadig nye utfordringer i skolen
for eksempel ser vi at selv om norske elevers leseferdigheter går opp de blir bedre til å lese <ee> forskjellene mellom majoritets- og minoritetsnordmenn går ned utrolig viktig så ser vi at kjønnsforskjellene viser tegn til å øke
vi i regjeringa har tenkt å fortsette også kampen mot tidstyver i skolen
det må også skolen forholde seg til
på yrkeshag og fag har vi hvert eneste år satset på et yrkesfagløft gjennom lærlingtilskudd gjennom yrkesfaglærerstrategi
i år satser vi mer på en rekke mindre programmer for eksempel for at yrkesfaglærere skal få påfyll men også på høyere yrkesfaglig utdanning gjennom fagskolene
men vi må fortsette fordi selv om flere får lærlingplass med denne regjeringa så er det allikevel ikke mange nok som får det
i universitets- og høyskolepolitikken har vi gått fra et rød-grønt hvileskjær til en systematisk satsing både på innholdet kvaliteten og på <ee> studentboliger og studiefinansiering
men fortsatt så møter mange studenter kvalitet på høyere utdanning som ikke er bra nok
og jeg mener som et land som har ambisjoner om å være i verdensfronten må vi også satse mer på fremragende fagmiljøer og talenter
innenfor forskningen så har denne regjeringa stått for et forskningsløft med god hjelp fra Venstre og Kristelig Folkeparti i Stortinget
det vi må gjøre nå for å komme videre for å nå målet vårt ikke bare om én prosent som denne regjeringa tok frem igjen fra skuffen hvor de rød-grønne hadde lagt den men tre prosent av vår samlede <ee> av vårt samlede BNP til forskning og utvikling
det er å utløse mer forskning hos private
og sist men ikke minst president så trenger vi en kompetansereform
vi trenger en reform for livslang læring
der har også regjeringa satt i gang med styrking av programmer som Kompetansepluss i dette budsjettet med en satsing på digital karriereveiledning
det er ikke ett tiltak alene som kommer til å gi oss kompetansereformen men en serie av tiltak som vi systematisk prioriterer gjennom flere år
noen fra opposisjonen har sagt at i løpet av <ee> regjeringens periode så er det opposisjonen som har drevet frem kunnskapspolitikken det president har jeg sett lite til
<ee> Arbeiderpartiet er glad for at KrF har fått gjennomslag for flere lærere i skolen og for en lærernorm
<ee> KrF og Venst eller KrF fikk gjennomslag for en lærernorm i budsjettet regjeringa fikk gjennomslag for at kompetansekrav <ee> opptakskrav og lærerutdanninga skal ligge fast
hva er statsråden sin syn på hvor lenge den her avtalen varer
president <ee> utgangspunktet er at det vi er enig om i budsjettavtalen skal gjennomføres
og så er det de fire stortingspartiene som forvalter budsjettavtalen men <ee> det er jo sånn at <ee> <ee> et mål for alle partier burde være at man har tiltak som <ee> står seg over tid og at man ikke da brått og abrupt hele tiden endrer politikk
og så får de fire partiene gå inn og ta fintolkningen av avtaleteksten
for øvrig så er det jo sånn president at <ee> det var viktig også i forrige periode at <ee> det var ikke bare Høyre FrP og Venstre som stemte for flere av forslagene som kom
blant annet fikk vi jo sterk god støtte fra Arbeiderpartiet til å ha et firerkrav i lærerutdanningen
president Arbeiderpartiet er fortsatt opptatt av at elevene skal møte kvalifisert lærere i klasserommet
derfor er vi bekymra fo når vi ser at bruken av ufaglærte <ee> har økt med førti prosent <ee> under den her regjeringa fram til siste skoleår og så har det vært ei lita endring <ee> nå
<ee> nå er det jo sånn at dersom en lærernorm skal funke skal fungere så er man avhengig av å rekruttere nok lærere
det her er ei utfordring man har sett komme <ee> over flere år
<ee> men jeg mener tiltakene har ikke stått i stil med den utfordringa som kommer
nå er det en måned siden man skreiv under <ee> budsjettforliket
<ee> enda har vi ikke sett en plan eller et signal om en plan fra regjeringa for å øke rekrutteringa
<ee> spørsmålet er når vi får en plan fra statsråden som tar tak i utfordringa for det trenger å skje raskt for å få søkinga til lærerutdanninga opp og frafallet på utdanninga ned
president nå er jo én av én av de <ee> frustrerende men allikevel <ee> <ee> høyst reelle realitetene <qq> i vårt system er jo at <ee> som statsråd så kommer jo ikke jeg daglig til Stortinget og orienterer om alt jeg gjør
<ee> jeg orienterer gjennom for eksempel spørsmål i spørretimen også sånt og spørsmål i budsjettdebatten så jeg kan jo si hva vi gjør for rekrutteringen
i fjor så satte vi i gang som var vellykket det var for å si det veldig enkelt at istedenfor at vi satte oss ned nasjonalt og så laget vi rekrutteringskampanjer så spurte vi institusjonene selv hva er det dere trenger
det kommer vi til å gjøre også i år
det betydde blant annet at Universitetet i Tromsø som <ee> også driver masse god rekruttering på egen kjøl hadde svært god rekruttering
Samisk høgskole som har slitt med rekrutteringen også svært god rekruttering
det er jo deres innsats først og fremst som har gjort dette men vi bidrar
<ee> og så er det også det å nevne president at <ee> det er ikke sånn at vi har generelt en rekrutteringsutfordring i norsk skole
vi rekrutterer for få på én til syv og særlig i Nord-Norge
det er den største utfordringen ikke en generell lærerrekrutteringsproblem
president i forrige uke så la regjeringa fram noen tall om mulig effektivisering i kommunesektoren
og kommunalministeren har lovprist tallene og sagt at nye tall viser at dersom alle kommunene blir like effektive som de beste eller de mest effektive da kan vi frigjøre om lag niogtjue|tjueni milliarder kroner
problemet er at i barnehagesektoren så måles ekve effektiviteten bare ut ifra å produsere flest mulig oppholdstimer til lavest mulig pris
og det er en dårlig oppskrift på kvalitet
alt anna likt så betyr det at kommuner som har lav bemanning i barnehagene og færre ansatte med høy utdanning og ansiennitet kjem|kommer best ut er mest effektive
i dagens innstilling så fokuserer vi jo mye på <ee> spø spørsmålet om mer bemanning og flere pedagoger i barnehagen
hvordan|1 syns statsråden at den her målinga som regjeringa nå lovpriser av effektivitet står seg i forhold til dagens debatt
og kan det her kommunebarometeret på effektivitet i det heile tatt si noen ting om <ee> kvaliteten på barnehagetilbudet i kommunene
president jeg har ikke lest kommunebarometeret om effektivisering men <ee> at det kan effektiviseres i norske kommuner
ja helt åpenbart at det er forskjell på hvordan norske kommunepolitikere bruker skattebetalernes penger ja helt åpenbart
men så er det jo som representanten sier ikke slik at i enhver sektor i samfunnet så er vi opptatt av i hva vi legger inn og hva vi får ut i rene sånn hvor mange timer får du eller noe sånt
altså hele poenget med regjeringens kunnskapspolitikk som for øvrig kommunalministeren stiller seg ett hundre prosent bak er jo at kvaliteten er det avgjørende
vi kan ikke bare måle for eksempel kvaliteten på barnehage eller skole eller voksenopplæring bare med antall lærere ressurser man bruker på bygg eller <ee> eller hvor mange timer man får
kan selvfølgelig gi en indikator hvis vi ser at for eksempel to skoler <ee> driver og får noenlunde samme resultater elever som trives like godt men den ene driver mye rimeligere enn den andre
men i barnehagen så har jo regjeringa nå <ee> levert i et forslag på bå ba både bemanningsnorm og skjerpa pedagognorm så der er nok representanten og jeg enig trur jeg
president forrige uke så kom det statistikk ifra uten Utdanningsdirektoratet som viser at fem komma seks prosent av lærerne i norsk grunnskole ikke oppfyller kravene for <ee> kompete eller kompetansekravene for tilsetting
samtidig så viser tall innhenta av utdanningskomiteen fra kunnskapsministeren at det står fire hundre og femten ledige plasser på lærerutdanninger rundt omkring i landet
Nord universitet har hundre og seksten ledige plasser <ee> Høgskolen på Vestlandet har sekstiåtte og Høgskolen på Sørøst-Norge har sytti ledige plasser nå i høst
president <ee> jeg vil gjerne fylle alle de plassene som står tomme men det er altså ikke slik det er ikke det er ikke en riktig beskrivelse hvis man <ee> <ee> får bildet til å til å virke som om plutselig nå har det kommet ledige plasser men det har det aldri vært
og så hvis man ser de siste ti årene i lærerutdanningen så har den nesten til enhver tid vært mellom to <ee> tre hundre og opptil fem seks hundre <ee> plasser
<ee> så i flere år under de rø <ee> under den rød-grønne regjeringen uten regjeringens skjerpede opptakskrav til lærerstudien og så var det flere ledige plasser enn det er i år
<ee> det er bare en faktaopplysning
det er ikke fordi at vi ikke ønsker å fylle de plassene
og så er jo egentlig hvis man ser på det så er jo det det mest oppsiktsvekkende er jo at mange spådde at vi vil jo ikke klare å rekruttere knapt noen lærere massivt frafall i lærerrekrutteringen
det det viser seg er jo at vi klarer å rekruttere lærere
vi trenger fortsatt da fire hundre og femten til da som jeg gjerne skulle hatt inn i år <ee> med høyere krav altså vi får inn bedre kvalifiserte s elever som har lyst til å bli lærere sannsynligvis også flere som vil gjennomføre
<ee> statsråden <ee> nevner digitalisering som en av utfordringene vi står ovenfor
og den siste tiden så har vi jo nettopp sett hvordan <ee> denne utfordringen er med å få tilstrekkelig med digital kompetanse og IKT-kompetanse
og på enkelte områder meldes det om at den nødvendige kompetansen omtrent ikke er oppdrive det hele spesielt kanskje kan vi se her til IT-sikkerhet
<ee> derfor er Venstre glade for at vi sammen med regjeringen har fått til en satsing på studieplasser innenfor IKT IKT og ikke minst <ee> flere nye stipendiatplasser
vi har også fått til en ny plattform i grunnskolen for digitale læremidler
dette er alle satsinger som Venstre er veldig opptatt av
spår spørsmålet som da gjenstår <ee> er hvordan dette skal følges opp på en god måte
så hvilke ambisjoner har statsråden for å følge opp og ta denne satsingen videre
<ee> president for det første så er det minst to spørsmål knyttet til digitalisering
og det ene er jo hvordan skal det brukes i klasserommet altså hvordan skal lærerne bruke dem hvordan skal elevene lære om det
når det gjelder vår samlede <ee> skal vi si som nasjon altså vår samlede tilgang til IKT-kompetanse så er det helt åpenbart at vi var nødt til å gjøre det regjeringen og Venstre og Kristelig Folkeparti har gjort nå gjennom flere budsjetter nemlig legge inn flere studieplasser til IKT
over flere år så har vi f prioritert flere stipendiater altså <ee> forskningsplasser til IKT <ee> og det er jo også løsningen for å få til for eksempel viktige nasjonale satsinger som kryptologi
nye tall viser at det kommer <ee> betydelig færre studenter fra de fattigste landene etter at <ee> nytt partnerskapsprogram erstatta kvoteordningen for utenlandsstudenter
<ee> bekymrer denne utviklingen statsråden og hvilke tiltak <ee> ønsker han å sette i verk for at fortsatt studentene fra de fattigste landene skal bli prioritert ved norske utdanningsinstitusjoner
president vi er <ee> opptatt av internasjonalt samarbeid
vi er også opptatt av at vi skal ha gode målretta ordninger for å ha samarbeid mellom <ee> norske miljøer og miljøer i enten det er utviklingsland eller <ee> andre land
<ee> noe av problemet med kvoteordningen var blant annet at <ee> ifølge gjennomganger fra <ee> Kunnskapsdepartementet så var det svært mange som ikke returnerte til sin hjemland etterpå altså det kunne mistenkes for å være en brain drain-ordning
men noe annet var at vi også ønsket en ordning som i større grad bygget opp under langsiktig institusjon-til-institusjon-samarbeid
så er jeg selvfølgelig interessert i å se hvordan dette har slått ut men jeg vil også si at jeg syns det viktig at vi først venter på å se litt tydeligere hva som er resultatene av omleggingen
president den britiske statsmannen Edwin Edmund Burke skrev
ren sparsommelighet er ikke økonomi
utgifter store utgifter kan være en essensiell del av god økonomisk politikk
i dette budsjettet er utgiftene store
men utgiftene til forskning og utdanning er en essensiell del av god økonomisk politikk
det er investeringer som vil sikre verdiskapning og velferd for Norges befolkning
Høyre-og-FrP-regjeringen har gjennomført et taktskifte i bevilgningene til forskning og utvikling i statsbudsjettet
inkludert regjeringens forslag til statsbusetj budsjettet for totusenogatten er bevilgningene økt med ni milliarder kroner siden regjeringen tiltrådte
president her vil jeg blant annet trekke fram startbevilgningen på femti millioner kroner til Livsvitenskapsbygget med Universitetet i Oslo
jeg vil videre vise til en økning på hundre millioner kroner i basisfinansieringen til universiteter og høyskoler
femti rekrutteringsstillinger og fem hundre nye studieplasser i IKT
FrP også er svært fornøyde med at regjeringen foreslår tjue millioner kroner til å utvikle nasjonal arena for kvalitet i høyere utdanning
det er en oppfølging av den glimrende stortingsmelding nummer seksten Kultur for kvalitet i høyere utdanning
både lærere og skoleeiere viser stor interesse og vil benytte seg av ordningen
videre gis det midler til to tusen to hundre nye studentboliger og andre trinn i den gradvise innføringen av elleve måneders studiestøtte over fire år iverksettes
president fjorten tusen i videregående skole oppgir at de blir mobbet to ganger i måneden
kampen mot mobbingen har alltid vært en prioritert sak for FrP
kompetansekravene ligger fast i budsjettavtalen mellom KrF og Venstre fordi læreren er utrolig viktig
<ee> de nye kravene til <ee> videreutdanning skal møte de nye kompetansekravene i samfunnet
denne regjeringen vil ha tredoblet videreutdanningstiltak det nei jeg mener har tredoblet viderutdanningstiltak i forhold til under de rødgrønne
og så vil jeg si at FrP er glad for at vi har fått krav om karakter fire i matte på lærerutdanningen
forrige uke var vi på høring
fraværsgrensen har vært et tiltak for å få ned fraværet på videregående skole
men frafallet er fortsatt høyt
man ser tegn på at kommende drop-outer allerede i ungdomsskolen
flere elever nå enn tidligere har problemer som depresjoner angst spiseforstyrrelser lav skolemotivasjon og mobbing
der derfor bør rådgivere med lærerutdanning ses på som en spennende yrkesgruppe særlig fordi de kan tilby både pedagogisk kompetanse med lærerutdanning samtidig som de har sosialpedagogikk i tillegg
på barneskolen blir rådgiverne kalt sosiallærere
hvis vi skal la lærere få lov til å være lærere i fremtiden slik de ønsker må trolig flere sosialpedagoger på banen
når kommunene nå skal i gang med å ansette flere lærere håper jeg at det blir sosialpedagoger og rådgivere som vil være blant disse
for FrP er det viktig at individer blir kjent med sine egne interesser og muligheter og setter seg mål
men alt i alt president er FrP godt fornøyd med budsjettet
<ee> budsjettdebatten og budsjettarbeidet viser at det utvikler seg en situasjon nå når det gjelder noen viktige tema knyttet utdanningspolitikken som er sendt <ee> som bekymrer Senterpartiet ganske mye
det ene er det faktum at du over natta innfører en lærernorm som ikke er utreda <ee> og der vi ikke kjenner verken utforminga eller konsekvensene av
representantene Else-May Botten og Åslaug Sem-Jacobsen som har vært permitterte har igjen tatt sete
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer åttifire
sak én muntlig spørretime
Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at statsminister Erna Solberg vil møte til muntlig spørretime
statsministeren er til stede og vi er klare til å starte den muntlige spørretimen
vi starter da med første hovedspørsmål fra representanten Jonas Gahr Støre
mitt tema er beredskap i nord i stort
etter å ha stilt gjentatte spørsmål til forsvarsministeren siste onsdag er det dessverre nødvendig å følge opp denne tråden med statsministeren i dag
hun kan vel både svare for beredskapen i Forsvaret og er vel ikke inhabil til å snakke om luftambulansen krisen som er der
mitt første spørsmål president gjelder Kystvaktens tilgang til helikoptre
det er det behov for langs hele vår kyst fra Grense Jakobselv til Hvaler og til havs men kanskje særlig for befolkningen i nord
seks av Forsvarets nye NH90-helikoptre var tiltenkt Kystvakten men første februar så anbefalte forsvarssjefen å flytte alle NH90-helikoptrene til Sjøforsvarets fregatter i Bergen
det etterlater altså en kystvakt uten helikoptre
forsvarsministeren kunne ikke si hva regjeringen mente om det
vi vet hva de helikopterkapasitetene betyr i nord
det ble reddet folk som var forlist utenfor Troms i februar
påsken med dårlig vær viste betydningen av en redningstjeneste i lufta
så det er et problematisk tema president
i revidert budsjett har regjeringen foreslått å kutte antall hærhelikoptre i Troms fra ni til tre
og regjeringen skriver rett ut at med dette tiltaket så vil de fjerne dagens transportberedskap for politiet
det betyr også noe
og Hæren kan jo merke seg at per i dag så ville det med en slik løsning bare vært ett helikopter igjen til dem
for to av de tre flyr nå luftambulanse <ee> fordi den er i de krise
sist o <ee> onsdag kunne forsvarsministeren ikke gi klargjørende svar om Kystvaktens helikoptre
han slo sto fast ved å flytte Bell-helikoptrene til sør
og sist mandag så ble vi informert om at nye redningshelikoptre til erstatning for Sea King er kraftig forsinket og først vil tas i bruk i tjuetjueén
så mitt spørsmål president handler først om Kystvaktens helikoptre
fire måneder etter forsvarssjefens faglige anbefaling om å frata Kystvakten sine helikoptre kan statsministeren her og nå avklare om og i så fall når Kystvakten får egne helikoptre
statsminister Erna Solberg
president la meg begynne med å si at jeg er helt enig i at det er ekstremt viktig at vi har en god beredskap i hele landet
en av de tingene regjeringen derfor tidlig sørget for det var å sørge for å sette ned tiden for <ee> beredskap for helikoptre slik at vi hadde raskere beredskap i tilfelle noe skulle skje i Norge
det som skjer nå er at vi får flere helikoptre inn til Norge i ulike kategorier
vi får flere helikoptre til <ee> Kystvakten skråstrek fregattene
vi får flere helikoptre til <ee> <ee> altså nye helikoptre knyttet til hele redningstjenesten
<ee> og vi har fått nye politihelikoptre her
det betyr at der er også mange planer som er under endring og omlegging
det er ikke slik at regjeringen har gjort ferdig sitt arbeid knyttet til forsvarssjefens anbefalinger om NH90 og plasseringen av det
det er mulig at fire måneder er kort tid i fø eller er lang tid i forhold til <ee> <ee> til representanten Støre sin vurdering
men Forsvarsdepartementet går jo nå grundig igjennom for å sikre at vi både har god forsvarsevne men vi skal også ha med oss hvordan beredskapen er i forhold til disse spørsmålene
og så er det slik at ingen endringer i dette kommer til å skje før vi faktisk er ferdig med beslutningene så at beredskapen vil være god i Norge
og så er det heller ikke slik som ble implisitt på påstått i dette s <ee> i dette svaret at i en gitt situasjon sånn som i dag ville det bare vært ett helikopter tilgjengelig i Nord-Norge
det som også ligger veldig tydelig i det som står i revidert nasjonalbudsjett det er jo at i gitte situasjoner vil man flytte helikoptre opp for å hvor når man har spesielle situasjoner til nord for å avhjelpe
det som skjer i en
president <ee> personlig så er fire måneder betyr ikke så mye for meg for jeg bor midt i en by som har en ambulansetjeneste som virker og som har redningstjeneste som virker
men fire måneder usikkerhet for folk i nord betyr faktisk noe når de er uklare på om Kystvakten kommer til å ha helikoptre og langs vår kyst
ingen endring i beredskap før vi er ferdig med en beslutning sier statsministeren
nei det sier seg vel selv
men spørsmålet mitt er hvilke tanker gjør hun seg om dette
kan hun se kan hun garantere og eventuelt når fire måneder er kanskje kort tid kan hun gi svar på om Kystvakten vår får helikoptre
dette har jo vært et tema gjennom mange år
<ee> og forsvarsministeren sier at de holder på å vurdere saken
men det må jo være mulig å få en antydning
<ee> er det fire måneder til
er det et år til eller hvor ligger det
nå blir <ee> for øvrig redningshelikoptrene til erstatning for Sea King <ee> forsinket
<ee> politiet får be beskjed om at beredskap <ee> den beredskapen støtten de får fra Bell-helikoptrene den bortfaller
og med statsministerens løsning så vil det til daglig et bare være igjen tre Bell-helikoptre i nord
to av dem vil i dag kjøre s <ee> flytransport
sikkerhet er iallfall ikke det
når kommer kystvakthelikoptrene
<INAUDIBLE> Solberg
ingen i nord har fått en forverret beredskap på grunnlag av en diskusjon om hvordan man fremtidig skal disponere NH90
når representanten Støre gir inntrykk av at man i nord nå burde vært redd i de siste fire månedene mens han ikke er redd her ja så er det spille i følelser som det ikke er noe grunnlag for å gjøre
helikoptrene er i nord
de er til stede for beredskap og de er på bedre beredskap nå enn de var før denne regjeringen tiltrådte
det er viktig å understreke
så snakker vi da om fremtidige løsninger
jeg er enig i at det er viktig at Kystvakten trenger helikopter og kapasitet
jeg er enig i at vi bruker ressursene våre bedre men vi må få lov å få tid til å gjøre disse vurderingene fremover
og jeg syns jo at i så store spørsmål som dreier seg om beredskap og så store spørsmål som dreier seg om hvordan forsvarsevnen vår skal være god fremover ja så bør man unnlate å spille på følelser i en vanskelig situasjon
flyene altså <ee> de helikoptrene vi har Bell-helikoptrene står i nord
de er til stede for beredskap
og det har ikke vært noe økt av frykt for det i løpet av de siste månedene
president <INAUDIBLE> spille på frykt
den uroen som folk føler i nord nå med en luftambulanse som de må følge fra dag til dag som de følger værmeldingen den er skapt av regjeringens klønete håndtering av luftambulansesaken
så det er statsministeren som skaper den fryktsituasjonen
i valgkampen så var hun opptatt av at Hæren ikke hadde behov for egne helikoptre i Nord-Norge
hun ville flytte alle Bell-helikoptrene til sør
det var vi og flertallet i denne sal uenig i
men statsministeren hun sa at hun først ville flytte helikoptrene sørover når sitat alternativ kapasitet var på plass i Nord-Norge
og den alternative kapasiteten president det skulle være Kystvaktens helikoptre og de nye redningshelikoptrene
nå har forsvarssjefen altså anbefalt å flytte alle kystvakthelikoptrene sør til Bergen
der trenger de jo dem til fregattene sier han
og på mandag kom nyheten om at de nye redningshelikoptrene blir utsatt
så kan statsministeren nå oppklare sin modell for sitat alternativ helikopterkapasitet for Hæren i Nord-Norge
statsminister Solberg
president vi s kommer til å sørge for at beredskapen i nord på helikoptre er god
vi har ikke gjort ferdig den vurderingen som altså forsvarssjefen har kommet med av prioriteringer
derfor kan vi jo ikke konkludere på alle delene
men vi kommer til å ha et helhetsperspektiv på det sånn at vi også har god sivil beredskap
det er jeg opptatt av
det var også grunnen til at vi ikke fulgte forsvarssjefens anbefalinger når vi laget langtidsplanen ved å flytte alle helikoptrene raskt ned til Rygge men å si at de skulle avvente at vi hadde annen alternativ kapasitet for å kunne gjøre dette
ber representanten om <INAUDIBLE>
Gahr Støre ja