scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og Stortinget vedtok jo da sivilbeskyttelsesloven ble behandlet sist i jeg tror det var totusenogti at vi fortsatt skal ha tilfluktsrom og at de da må oppdateres
og det er jo en rekke ting som skal på plass for at de skal kunne beskytte mot slike angrep
så så jeg <ee> det er ikke lett å si til befolkningen for eksempel i Oslo at det er kun rundt bestemte mål man skal ha reell <ee> tilgang på tilfluktsrom
<ee> det er <ee> det er en sterk vending i saken hvis det er det statsråden vil legge opp til
<ee> president <ee> det vi legger opp til det er å gjøre en grundig arbeid med dette
for som <ee> som jeg påpeker og som representanten også <ee> sier så er det en endring i trusselbildet og sikkerhetsbildet fra den gangen man tidligere bygde tilfluktsrom og som var pålagt å å bygge også for private
<ee> det at ting er endra betyr at man rett og slett må se om det er de samme tilfluktsrommene man skal ha på samme måte og skal ruste opp
det vi egentlig nå bare legger opp til det er å gjøre dette grundig og skikkelig
derfor har vi bedt <ee> om høring på den utredningen som er
vi sammenstiller nå høringene og vi har fått den til vurdering
og så vil jeg samtidig minne om at vi også har et totalforsvarsprogram på gang som skal avsluttes i tjuetjue
men det er jo nettopp endringene i samfunnet som gjør at vi kanskje må tenke annerledes rundt konseptet og hvor man bygger dem og hvordan man organiserer det
men det er ikke så veldig vits å bare <ee> bruke penger på det samme gamle konseptet
vi må modernisere det før man oppruster tilfluktsrommene
ja takk for <ee> tilleggssvar
og og president <ee> det er jo er jo
så det er jo veldig alvorlige ting som lå i den rapporten fra som da da var <ee> var <ee> på høring i i fjor
og og sånn at det er jo viktig at regjeringen håndterer det så raskt som mulig
og og <ee> et spørsmål jeg da har i forhold til finansiering av tiltakene som selvsagt vil være kostnadskrevende det er ordningen med frikjøpsmidler
altså f i fra nittennittiåtte så ble det en ordning hvor man kunne slippe å bygge tilfluktsrom i nye bygg <ee> og det ble isteden altså skulle det isteden avsettes <ee> midler på en låst konto som kalles frikjøpsmidler
spørsmålet mitt er den låste kontoen hvordan de pengene <ee> er brukt om statsråden kjenner til ordningen og hvordan han tenker rundt bruken av den i finansiering av løsninger her
president <ee> det spørsmålet må jeg få lov å komme tilbake til
det klarer jeg ikke å svare på på stående fot
<ee> men det er riktig at det var en endring som kom
<ee> når vi nå går gjennom hele konseptet så er det jo for så vidt både for å se på alle økonomiske sider men også lovgivningen rundt <ee> dette
jeg er enig med representanten <ee> i at det var bekymringsfullt og at det er <ee> både et spørsmål om opprustning et spørsmål om forståelse og et be spørsmål og at også de private vet hvilket ansvar dem har
dette er nok et resultat av at man helt generelt <ee> etter Berlinmurens fall hadde lav <ee> forståelse for beredskap generelt i befolkningen
<ee> men som <ee> som regjeringen nå gjør veldig mye på å påpeke at vi må heve beredskapen
vi må på mange måter forstå dette i et anna lys
det var ikke sånn at etter Berlinmurens fall så var alt bare bra
<ee> men det er en anna type trussel som gjør at man må bruke ge tid til å studere det ordentlig
fra representanten Knut Arild Hareide foreligger meddelelse om at den innvilgede permisjonen for dagene femtende og sekstende november ble endret til sykepermisjon i samme tidsrom
denne meddelelse tas til etterretning
representantene Ingunn Foss Gisle Meininger Saudland <ee> Åsmund Aukrust Knut Arild Hareide Heidi Nordby Lunde Ola Elvestuen Lars Haltbrekken Svein Roald Hansen og Ole André Myhrvold som har vært permittert har igjen tatt sete
følgende innkalte vararepresentanter tar nå sete
for Nordland fylke Kjell Idar Juvik og Kari Anne Bøkestad Andreassen og for Oslo Zaineb Al-Samarai
det foreligger to permisjonssøknader
fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe om sykepermisjon for representanten Ingalill Olsen fra og med toogtyvende|tjueandre november og inntil videre
og fra Senterpartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Per Olaf Lundteigen i dagene treogtyvende|tjuetredje og fireogtyvende|tjuefjerde november for å delta i møte i EFTAs parlamentarikerkomité i Genève
disse søknader foreslås behandlet straks og innvilget
og det ansees vedtatt
følgende vararepresentanter foreslås innkalt for å møte i permisjonstiden slik
for Buskerud fylke Sigrid Simensen Ilsøy treogtyvende|tjuetredje i ellevte
for Finnmark fylke Steinar Karlstrøm toogtyvende|tjueandre i ellevte og inntil videre
og det anses også vedtatt
Steinar Karlstrøm er tilstede og vil ta sete
statsråd Jon Georg Dale vil overbringe en kongelig proposisjon
statsråd Dale
proposisjonen vil bli behandlet på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer atten
Stortinget mottok mandag meddelelse fra Statsministerens kontor om at Statsrådene Vidar Helgesen Linda C. Hofstad Helleland og Jon Georg Dale vil møte til muntlig spørretime
de annonserte regjeringsmedlemmer er til stede og vi er klare for å starte spørretimen
vi starter da med første hovedspørsmål fra representanten Anette Trettebergstuen
president jeg vil stille spørsmål til kulturministeren
vi er helt avhengige av de frivillige og de små og store organisasjonene som de jobber for over hele landet
statsråden er frivillighetsminister og hun sa da hun gikk på som kultur- og frivillighetsminister at det å styrke frivilligheten det var en prioritert for prioritet for henne
det er ikke rart at det her skaper stor frustrasjon ute blant frivillige folk og de organisasjonene som nå frykter for og står foran kutt i neste års budsjett
er frivillighetsministeren stolt av statsbudsjettet for frivilligheten
statsråd Linda Hofstad Helleland
president det er jeg er stolt over er først og fremst den fantastiske frivilligheten vi har i Norge
den er viktig for den enkelte men så er den er også viktig for <ee> oss som samfunn
det at vi har <ee> tillit til til hverandre og at frivilligheten er med å <ee> bygge gode <ee> lokalsamfunn er helt avgjørende
og så er jeg stolt over det regjeringa har <ee> fått til
vi har økt momskompensasjonen med over fire hundre millioner siste perioden
nå er momskompensasjonen på én <ee> komma <ee> trettifem milliarder
vi har endra arveloven sånn at herreløs arv i stedet for å gå rett i det store sluket så går det <ee> direkte nå særlig til barne- og ungdomsorganisasjoner
det er over tyve|tjue millioner til dem
vi har endra fordelinga av tippemidlene sånn at flere frivillige organisasjoner får glede av dem
og vi øker grasrotandelen
det er store økonomiske løft som går direkte til til frivilligheten
og som frivillighetsminister så er jeg opptatt av at vi skal ha gode rammebetingelser at det skal være enkelt å drive frivilligheten at det skal være enkelt å være <ee> frivillig
og derfor så mener jeg at det i løpet av de siste fire årene så har <ee> frivilligheten på mange områder fått det enklere
dem har fått <ee> økte <ee> bevilgninger
og så er jeg veldig glad for at regjeringa beslutta å gå i gang med ny frivillighetsmelding
folk ønsker å være frivillig på andre måter enn før og det ønsker regjeringa å legge til rette for sånn at vi får en fortsatt sterk frivillighet i samfunnet vårt
Trettebergstuen
ja president <ee> det er lett å være enig i rosen som statsråden gir til de som hver eneste dag står på som frivillige
men det holder ikke med prat og ros om frivilligheten man må også vise det i praksis
og det har ikke denne statsråden og denne regjeringa gjort
tvert imot så har vi hvert eneste år sett at disse organisasjonene blir utsatt for for store kutt når budsjettet legges fram
et enstemmig storting vedtok så sent som i juni at regjeringa skulle komme med en opptrappingsplan for momskompensasjonsordningen som går til disse organisasjonene
men hva skjer
jo i årets statsbudsjett har de lagt fram en ordning der man får et kutt på trettito prosent
det kan ikke være det regjeringa mener med en opp en opptrappingsplan
statsråden snakker om at det skal komme en melding og det er også en veldig fattig trøst for de organisasjonene som nå opplever store kutt
vi ser det på kulturfeltet også at aktørene får kutt men regjeringen jobber med melding
er det noe i det at når statsråden ikke vinner fram i budsjettkonferansene og påføres kutt i budsjettene sine så velger hun heller å sette seg ned og skrive en melding
statsråd Helleland
på kulturbudsjettet så er jeg veldig glad for at vi har fått til en styrking av <ee> <ee> frivilligheten
og det har også totalen i regjeringa sitt budsjett <ee> <ee> sørga for
hvis vi ser på effektene av endringer i skatter og avgifter og økninga i overskuddet fra Norsk Tipping så er statens bidrag til frivillighet for tjueatten president <ee> en økning
det vil jeg bare understreke
og så er jeg glad for at vi <ee> på kulturbudsjettet har satt i gang nye ordninger for frivilligheten
vi har satt av ti millioner til å styrke det frivillige kulturfeltet rundt omkring i hele Norge
<ee> det der trengs det et løft for der er det prioritert for lite
det er frivillighet innafor kor og korps og der <ee> barn og unge <ee> deltar aktivt i sin hverdag
det åpnes for tilleggsspørsmål
og første tilleggsspørsmål er fra Masud Gharahkhani deretter Åslaug Sem-Jacobsen
president det som beskriver Norge best er dugnad dugnad dugnad
på Kulturnytt samme morgen som statsbudsjettet blei lagt frem uttrykte kulturministeren at budsjettet hadde en tydelig profil hvor det blant annet var frivillighet det skulle satses på
president kulturministeren kan ikke ha vært på den samme budsjettkonferansen som resten av regjeringen
jeg vil minne m statsråden om at spillemidler ikke er regjeringens penger
vi har en frivillighetsminister som har glemt frivillighetserklæringen
regjeringen gir med den ene handa og tar grovt med den andre
derfor er mitt spørsmål til statsråden for smålige kutt følgende
Korforbundet og LNU Kultur sier følgende
all den flotte koraktiviteten vil bli skadelidende dersom regjeringens forslag til statsbudsjett blir vedtatt
kutt i voksenopplæring kutt i kulturstøtte til barn og unge og større avkorting av momskompensasjon
hvorfor har vi en frivillighetsminister som mangler gjennomslag i egen regjering som gang etter gang statsbudsjett etter statsbudsjett er avhengig av andre partier på Stortinget for å redde frivilligheten
ja president jeg er glad for at vi på <ee> det kulturbudsjettet som jeg la fram er en styrking til frivilligheten og at vi innfører nye ordninger for å styrke frivillige kulturlivet i i hele landet
og som jeg var inne på i mitt forrige spørsmål så setter vi av nå nye friske midler til ordningen for å gjøre det enklere å være frivillig <ee> og delta i det frivillige kulturlivet innafor korene og korpsene
og så er jeg glad for at vi i løpet av de fire siste årene har økt momskompensasjonsordninga med fire hundre millioner kroner
det er mye penger som går direkte til frivilligheten og som frivilligheten sjøl sier er den beste ordninga for å skape aktivitet
så bruker vi tre komma fem milliarder over tippemidlene i tillegg til de elleve milliardene vi bruker over statsbudsjettet
jeg tror det er få land i verden som har så gode ordninger og gode forutsetninger for å legge til rette for en sterk frivillighet
og i tillegg så kunne jeg ha <ee> ramsa opp mange ardn andre ordninger som kjem|kommer i tillegg til det her og som gjør at frivilligheten har et godt utgangspunkt for aktivitet
neste tilleggsspørsmål er fra Åslaug <ee> Sem-Jacobsen deretter Freddy André Øvstegård
Sem-Jacobsen
president mitt oppfølgingsspørsmål går til klima- og miljøministeren som også er kulturminneminister
for Arbeiderpartiet har helt rett i at et av dette budsjettets store store trekk det er at det kuttes over en lav sko i frivillige organisasjoner og frivillige tiltak
jeg vil løfte fram ett kutt som jeg synes er direkte pinlig for Norges omdømme
Fortidsminneforeningen forvalter noen av landets fremste nasjonalklenodier deriblant mange stavkirker middelalderloft klosterruiner og andre kulturskatter
og foreningen som består av nesten sju tusen medlemmer har årlig ett hundre og seksti tusen besøkende på for eksempel borgruinen Steinvikholm som statsministeren i år valgte som sitt julekortmotiv
har ikke statsråden litt vond smak i munnen over at dette valget av julekort faller sammen med at regjeringen kutter støtten til foreningens museumsdrift
statsråd Vidar Helgesen
president <ee> kulturminnepolitikken er en viktig del av Klima- og miljødepartementets <ee> portefølje og vi har <ee> gjort betydelige satsinger der de siste årene
<ee> blant annet så er altså dette fantastiske julekortmotivet et eksempel på det
det er et eksempel på at det er blitt gitt midler til istandsetting til oppgradering <ee> og den prosessen berøres altså ikke av dette <ee> budsjettkuttet generelt til Fortidsminneforeningen som dreier seg om museumsdriften
men vi har altså i dette tilfellet faktisk hatt en betydelig satsing på istandsetting av <ee> dette anlegget
øvsteg <ee> neste tilleggsspørsmål er fra Freddy André Øvstegård deretter Olaug Bollestad
Øvstegård
president jeg vil gjerne stille spørsmål til statsråd Helleland
min tidligere kollegaer tok opp kutt i frivilligheten i kulturlivet og da er spesielt kulturfrivilligheten og den frie scenekunsten hardt ramma av disse kuttene
flere viktige kulturinstitusjoner som har et rekkevidde langt utafor landet står nå i usikkerhet spesielt de innen fri scenekunst grupper som er ekstremt viktige for mangfoldet i kulturtilbudet
Studium Actoris i Fredrikstad er nå utfasa av Kulturrådets støtte og nå foreslått helt kutta av regjeringen også på statsbudsjettet
beskjeden er at man skal avvente kulturmeldinga men beskjeden fra Studium Actoris er at det betyr kroken på døra for de i februar tjuenitten
Jo Strømgrens dansekompani og andre viderekomne grupper på den såkalte basisfinansieringsordninga når snart tolvårsgrensa for hvor lenge de kan motta støtte og vil stå uten finansiering i tjuenitten i påvente av en gjennomgang
det kan også bety kroken på døra for de er beskjeden derfra
hvordan vil statsråden følge opp at disse gruppene i fri scenekunst som nå blir stående uten finansiering ikke må legges ned
og det er ikke sånn at vi <ee> fra regjeringa si side eller Kulturdepartementet si side går inn og overprøver <ee> vedtak som fattes <ee> fra Kulturrådet
og de vurderingene og kunstneriske og faglige vurderingene som dem gjør er det dem som må svare for
og det er nettopp derfor også jeg har sagt at det her kjem|kommer til å bli noe av det viktigste i forbindelse med arbeidet med en ny kulturmelding at vi klarer å løfte det frivillige <ee> kulturfeltet og styrke det
og det er derfor også regjeringa nå kjem|kommer med en helt ny ordning i statsbudsjettet for tjueatten for å styrke også det frivillige kulturlivet
neste tilleggsspørsmål er fra Olaug Bollestad der deretter Ola Elvestuen
<qq> Bollestad
det er ofte sagt at ei krone til frivilligheten er ti kroner igjen
<ee> og det er ofte sagt om frivilligheten at det er lim det er samfunnsskapende det skaper likeverd
alle kan delta alle kan være med
det skaper samhold
og det skaper nærhet
<ee> det er til og med gi <ee> med og gir en del gjør en del oppgaver som det offentlige skal ha i beredskap i oppfølging i kriser er ofte det frivillige utrolig viktig
det løfter unger opp av fattigdom for mange fordi de frivillige deltar
hvorfor er det da så viktig for regjeringa å ikke strekke ei hånd til de frivillige men faktisk skjære til ideelle aktører
så hører jeg at statsråden sier at kor er viktig og korps er viktig
ja det er viktig men det er alt det andre òg som jeg viser til her
hvorfor velger en da å sette dette opp mot hverandre
ja president jeg er ikke helt enig i at vi setter det opp mot hverandre
så er jeg også glad for at det kjem|kommer nye ordninger for eksempel innafor helse det å være frivillig og å hjelpe eldre til å <ee> få til seg mere næring
vi veit at det er viktig for eldre sin <ee> sin helsetilstand
så er det jo sånn nå at <ee> det er forhandlinger om statsbudsjettet på gang og der <ee> er det jo selvsagt lov til å håpe
jeg håper jo som frivillighetsminister at vi skal <ee> få enda mer <ee> til frivilligheten
der vil jeg takke KrF og Venstre som gjennom de siste årene virkelig har bidratt til å løfte frivilligheten både på momskompensasjon og også innafor <ee> andre områder
og så er det sånn at innafor det enkelte departement så har man gjort noen omjusteringer også fordi at man ikke i dag legger objektive ti kre til kriterier til grunn for hvilke organisasjoner som skal få støtte og ikke
og det jeg vil se på i frivillighetsmeldinga og se på om vi kan <INAUDIBLE>
neste tilleggsspørsmål er fra Ola Elvestuen
ja president <qq> mitt spørsmål går til klima- og miljøministeren
denne museumsvirksomheten fikk jo støtte første gang for to år siden med tre millioner med forhandla inn den gangen og fem millioner i fjor
<ee> og så er den fjerna nå i år
<ee> nå pågår jo et arbeid og det er ikke noe tvil om at Venstre kommer til å satse på frivillighet også i denne runden
statsråd Helgesen
ja president det er jo slik på kulturminnefeltet som representanten Elvestuen er inne på at <ee> veldig mye av innsatsen landet rundt kysten rundt innlandet over er <ee> <ee> frivillig
og det er et arbeid som <ee> vil fortsette
vi går da videre på hovedspørsmålene
og neste hovedspørsmål er fra Ole André Myhrvold
Myhrvold
president mitt spørsmål går til klima- og miljøminister Vidar Helgesen
rett før jul <ee> jula ringte inn i fjor så stoppet <ee> klima- og miljøminister Vidar Helgesen lisensfellinga på ulv innafor ulvesona
ja dette møtte sterk motstand ja nærmest et opprør både i de berørte distrikt og ikke minst her i Stortinget og i statsrådens eget parti
vi husker alle Gunnar Gundersen Ingjerd Schou og flere lokale Høyre-ordføreres sterke reaksjoner nettopp fordi det ble oppfatta som et brudd på rovdyrforliket i Stortinget
Stortinget måtte klargjøre så sent som for et halv årt halvt år siden <qq> ulveforvaltningen i relasjon til naturmangfoldsloven og Bernkonvensjonen
her blei det gjort nødvendige vedtak om uttak av et visst antall ulv for å begrense skade
i lys av det har de regionale rovviltnemndene gjort vedtak om felling og lisensjakta utenfor ulvesona har pågått siden første oktober og til nå er det felt fem ulv
stor var overraskelsen i går president da Oslo tingrett etter søksmål fra WWF nå stopper all jakt i den midlerti i en midlertidig forføyning også utenfor ulvesona
Stortingets intensjon i rovdyrforliket var klar før behandlingen for om lag et halvt år siden
den ble ytterligere klar etter ny behandling
og tingrettens kjennelse kom altså etter et søksmål fra WWF en av de tydeligste aktørene på den ene sida i debatten om ulv og rovdyr i Norge
dette kan ikke ses på som noe annet enn et forsøk på å trenere lovlig fatta demokratiske vedtak som man tilfeldigvis er uenig i
hva mener statsråden om denne type politiske omkamper i rettsvesenet og hvordan vil statsråden legge til rette for at vi unngår det i framtida
president <ee> ulvebestanden er nå over bestandsmålet og det er nettopp derfor rovviltnemndene har myndigheten til å bestemme om og hvor mange ulv som kan felles på lisensfelling
og det er derfor regionale rovviltnemnder har fattet vedtak <ee> totalt <ee> om lisensfelling av femti ulver i Norge i denne perioden
<ee> seksogtyve|tjueseks av disse ulvene er ikke knyttet til flokker i ulvesonen <ee> og vi har valgt fra departementets side å ikke endre rovviltnemndenes vedtak om ulv som ikke lever i flokker
så har vi <ee> hatt en stevning
staten har vært stevnet for retten av WWF som Myhrvold er inne på og WWF fikk i går medhold av retten i kravet om såkalt midlertidig forføyning
og det innebærer inntil videre full stans i lisensfellingen av tolv ulv utenfor ulvesonen i region fire og fem
vi mottok rettens kjennelse i går
<ee> vi trenger nå tid til å gjennomgå kjennelsen og til å rådføre oss med Regjeringsadvokaten
<ee> forføyningen som da nå gjelder den gjelder enten til en anke er behandlet eller til et nytt vedtak er fattet eller til det foreligger en rettskraftig dom i hovedsøksmålet
og det jeg nå gjør er å gjennomgå kjennelsen og i <ee> dialog med Regjeringsadvokaten avgjøre de neste skritt fra statens side
men det er for tidlig å konkludere om det her og nå
ja <ee> president tingretten mener altså at myndighetene ved Miljødirektoratet har begått en rettsanvendelsesfeil og en saksbehandlingsfeil knytta til vilkårene om at jakta ikke skal true besten bestandens overlevelse
nok en gang risikerer vi altså å gå glipp av viktig tid med sporsnø som er en forutsetning for å drive denne type jakt denne gangen på b grunn av en saksbehandlingsfeil i statsrådens eget egen fagetat
det er president en krevende situasjon som har oppstått
og spørsmålet til statsråden er om statsråd Helgesen umiddelbart vil ta initiativ til at de saksbehandlingsfeil miljøforvaltningen har gjort i saken blir retta og hvor raskt vi kan forvente nytt vedtak
president <ee> som jeg var inne på i mitt forrige svar så trenger vi nå tid til å gjennomgå kjennelsen og til å rådføre oss med Regjeringsadvokaten om hvordan vi skal håndtere dette videre
vi har lagt stor vekt på i <ee> dette arbeidet å følge opp de føringene som ligger ifra Stortingets <ee> vedtak i vår og det vil vi legge vekt på i fortsettelsen
men <ee> når det gjelder denne kjennelsen fra i går så trenger vi noe mer tid til å bestemme hvordan vi vil forholde oss til den videre
og første tilleggspørsmål er fra Trygve Slagsvold Vedum deretter Åsmund Aukrust
Vedum
president er det noe denne herre statsråden er kjent for så er det å bruke tid og tid til å trenere vedtak tid som kan trenere at det blir skutt ulv at vi kan få jakta ulv at vi kan få en ulveforvaltning som tar hensyn til lokalbefolkningen
og tålmodigheten til folk er slutt statsråd
<ee> og det folk forventer er ikke at du bruker tid men at du handler at statsråden nå får satt i gang jakta at han retter opp de saksbehandlingsfeilene som skjedde i sitt eget fagorgan få på plass en dy <qq> en <ee> nytt vedtak så jakta kan starte
så spørsmålet til mitt til statsråden er hvor lang tid vil statsråden bruke i år
i fjor brukte statsråden så lang tid at det ikke ble noe jakt innafor sona
vil vi oppleve det også i år
når får vi svaret på om det blir jakt i sona
og når kan vi forvente at jakta settes i gang igjen
og når blir feila retta opp
det kan jeg <ee> klargjøre for representanten Vedum
men det er jo komplekse vurderinger som skal gjøres der også
men som sagt vi legger vekt på her å følge opp de føringene som ligger fra Stortinget i fra debatten i vår
og så er det slik at det første man må gjøre som statsråd <ee> når det foreligger en kjennelse fra retten det er å respektere rettens kjennelse
og det gjør jeg
derfor så er <ee> <ee> lisensfellingen <ee> av disse tolv ulvene i region fire og fem stoppet
og så kom kjennelsen i går så vi trenger noe mer tid enn til i dag med å avgjøre hvordan vi tar dette videre
neste tilleggsspørsmål er fra Åsmund Aukrust deretter Ola Elvestuen
Aukrust
ja president statsråden har jo hatt det øverste ansvaret for rovdyrpolitikken de siste to åra
alle sakene om ulv som ble handl behandla i forrige stortingsperiode ble behandla under hans ledelse
våren tjueseksten gjorde Stortinget et klart vedtak om bestandsmål for ulv og rovviltnemndene fulgte opp vedtaket før statsråden stoppa jakt jakta tjuende desember
våren tjuesytten gjorde Stortinget et nytt vedtak og man skulle da tro at all u usikkerhet var kny ry rydda av veien
så klart var det at statsministeren sjøl reiste rundt i innlandet i valgkampen og sa skyt ulven
i går kom meldinga om at lisensfellinga er stoppet og at vi er tilbake til start
Arbeiderpartiet er for en todelt målsetting i rovdyrpolitikken og <ee> både av hensynet til våre internasjonale forpliktelser og hensynet til beitenæringa
men avgjørende for begge deler er at vi får forutsigbarhet får ned konfliktnivået og at vi får tillit til forvaltninga
mitt konkrete spørsmål til statsråden er derfor etter to år i stolen i hvor stor grad føler han sjøl han har lykkes med å skape tillit til forvaltninga og redusere konfliktnivået i ulvesaker
president la meg først <ee> få klargjøre at når representanten viser til at statsministeren reiste rundt i innlandet og sa skyt ulven så dreide det seg ikke om et lisensfellingsspørsmål
det dreide seg om et skadefellingsspørsmål
ellers så er det slik at tapene går ned
rovdyrforvaltningen under denne regjeringen har sett tidligere handling for å unngå tap enn vi så under de rød-grønne og det er derfor altså tapene går ned
og det er det tallenes tale sier og det er jeg meget tilfreds med
så er jeg også av <ee>
nå legger jeg også stor vekt på å følge opp de føringer som kom i stortingsvedtaket i vår
det har vi gjort i forbindelse med den saken som nå er for retten
det vil vi også gjøre i forhold til <ee> ulveflokkene innenfor ulvesonen
neste tilleggspørsmål er fra Ola Elvestuen deretter Arne Nævra
Elvestuen
<ee> ja president norsk ulveforvaltning må jo følge norsk lov og senest i vår så bekrefta jo så vidt jeg vet et enstemmig storting at naturmangfoldsloven skal ligge fast
<ee> og vi s har også en et bred enighet om at vi skal følge opp Bernkonvensjonen <ee> <ee> som vi har slutta oss til
og da blir <ee> mitt spørsmål mener statsråden fortsatt at det kan være en strid mellom de bestandsmålene som Stortinget har satt og det lovverket som Stortinget har slutta seg til og vedtatt ved naturmangfoldsloven
president først så vil jeg si at <ee> vi legger fra regjeringens side til grunn at <ee> Stortingets vedtatte bestandsmål er innenfor naturmangfoldlovens rammer og innenfor Bernkonvensjonens <ee> rammer
<ee> så er det slik at <ee> <ee> loven har vilkår for felling og de må vurderes <ee> uavhengig av om man er over eller under bestandsmålet
det var mye av utgangspunktet for fjorårets <ee> strid <ee> at loven stiller opp vilkår og loven skal <ee> følges
<ee> i den saken som nå er for tingretten så har retten reist spørsmål knyttet til forholdet mellom bestandsmålet og bestandens overlevelse
det er blant de tingene vi nå trenger tid til å gjennomgå i denne kjennelsen i samråd med Regjeringsadvokaten
neste tilleggsspørsmål er fra Arne Nævra deretter Steinar Reiten
Nævra
så til grunnlaget for forvaltninga
i Sverige så har man gjennomført en vitenskapelig vurdering av hva som utgjør en levedyktig bestand av ulv og deretter så har man altså fastsatt en forvaltning på bakgrunn av den utredningen
noe tilsvarende har ikke vært gjort i Norge og da er det heller ikke mulig å fastslå hva som er en god forvaltning av en levedyktig norsk bestand
Stortinget har bedt regjeringa foreta en faglig gjennomgang av den norske delbestanden av ulv
dette her er over nå seks måneder siden
hva er status for arbeidet med å utrede hva det vil innebære å ha levedyktig bestand av ulv i Norge som Stortinget ba regjeringa om å igangsette
det var den nittende april i år
president <ee> det er riktig at Stortinget har <ee> bedt regjeringen om dette
<ee> jeg må få si at det er ikke det eneste Stortinget har bedt oss om i ulvepolitikken og i rovdyrpolitikken
og både i departement og miljødirektorat så jobbes det på spreng med oppfølging av <ee> rovdyrpolitikken
i dette konkrete tilfellet den faglige gjennomgangen av den norske delbestanden av ulv så har vi fra departementet gitt et oppdrag til Miljødirektoratet
de kommer til å legge dette oppdraget ut på anbud og sørge for at det blir gjennomført en slik gjennomgang
neste tilleggsspørsmål er fra Steinar Reiten
president de seineste åra har vi sett at naturvernorganisasjoner målbevisst har brukt rettsapparatet for å prøve å hindre uttak av ulv som er i samsvar med bestandsmålet som Stortinget vedtok i tjueseksten
det en strategi som har vist seg å være svært effektiv fordi saksbehandlingstida i rettssystemet ofte er så lang at det ikke foreligger endelig kjennelse før jaktsesongen er over
i saka som Verdens naturfond har anlagt mot staten ved klima- og miljøverndepartementet blir det anført at det foreligger en rettsanvendelsesfeil
det blir vist til at departementet i sitt vedtak om å tillate lisensfelling av ulv ikke har foretatt ei vurdering av om uttaket trua bestandens overlevelse i henhold til naturmangfoldsloven paragraf atten
retten gir saksøker medhold i det og har avsagt dom om at lisensjakta blir stansa til det foreligger rettskraftig dom i hovedsøksmålet
er statsråden enig i at det er særlig viktig med pinlig nøyaktighet i behandlingen av klagesaker som angår felling av ulv for å sikre at uttak ikke blir stansa av rettsprosesser i etterkant
og kan statsråden forklare hvordan|1 en feil som det her kunne oppstå i departementet si behandling av klagesaka
president <ee> <ee> det er helt <ee> riktig som representanten sier at det er viktig med nøyaktighet i rovdyrpolitikken
det er viktig med nøyaktighet i på alle politikkens områder
så har <ee> retten kommet til at <ee> dette ikke er tilstrekkelig belyst etter rettens <ee> vurdering
<ee> og det er utgangspunktet for at vi nå <ee> trenger tid til å gjennomgå kjennelsen og det vil vi gjøre så raskt det lar seg gjøre
vi går tilbake til hovedspørsmålene
og neste hovedspørsmål er fra Lars Haltbrekken
Haltbrekken
president <ee> takk for det
mitt <ee> spørsmål går også til klima- og miljøministeren
de siste ukene så har det vært store diskusjoner om oljevirksomheten på Goliat-feltet om lønnsomhet og sikkerhet
regjeringas olje- og energiminister har motvillig deltatt i diskusjonen men <ee> oljeutbygginga i Barentshavet er også et ansvarsområde for klima- og miljøministeren
vi må bort fra den fossile energibruken om vi skal ha noen sjanse til å begrense den globale oppvarmingen til maksimalt én komma fem grader
men om kort tid så legger Statoil fram en plan om utbygging av feltet Johan Castberg i Barentshavet
feltet er planlagt i produksjon etter år tjuetjue og vil ha et årlig utslipp på to hundre og sytti tusen tonn CO2 fra produksjonen
Stortinget får saken til behandling neste år
klima- og miljøministerens <ee> eget fagorgan Miljødirektoratet avga høringsuttalelse til konsekvensutredninga av Johan Castberg i september i år
der står det og jeg siterer
etter Miljødirektoratets mening er ikke alternative utbyggingsløsninger og mulighetene for elektrifisering med disse tilstrekkelig utreda
direktoratet skriver videre
for at Stortinget skal kunne foreta en reell vurdering av ulike utbyggingsløsninger bør det fremlegges en tilleggsutredning hvor mulighetene for å elektrifisere med andre utbyggingsløsninger er vurdert
Johan Castberg vil ha store klimagassutslipp i hele sin planlagte levetid fram til totusenogtoogfemti|totusenogfemtito ei tid hvor Norge har som mål å nærme seg null utslipp
er klima- og miljøministeren enig med sin egen fagetat Miljødirektoratet i at miljøkonsekvensene av Johan Castberg er for dårlig utreda
og vil klima- og miljøministeren sørge for at kraftforsyninga er tilstrekkelig utreda før saken legges fram for Stortinget
det er ingen land som gjør mer for å få ned etterspørselen etter olje ifra transportsektoren som er den største etterspørreren enn det Norge gjør
det er én viktig sak
når det så gjelder norsk olje- og gassproduksjon ja den har store utslipp
<ee> CO2-avgiften som vi har hatt i mange år har bidratt til <ee> mange tiltak i olje- og gassnæringen for å få ned utslippene fra olje- og gassproduksjonen
<ee> og det har vært viktig
<ee> men det er ingen tvil om at olje- og gassproduksjonen har og vil ha <ee> <ee> utslipp <ee> betydelige utslipp <ee> i årene fremover
det er heller ingen tvil om at FNs klimapanel forutsetter at olje og gass kommer til å være en del av energimiksen for verden i mange mange år fremover og at det vil være behov for olje og gass
det klarer vi for tyvetyve|tjuetjue det skal vi klare for <ee> tyvetredve|tjuetredve
nå er kvotesystemet nettopp <ee> blitt strammet inn i en ny enighet i EU
vi har <ee> argumentert for en innstramming av kvotesystemet
president jeg registrerte ikke noe svar på mitt spørsmål om det skulle <ee> om statsråden ville sikre at miljøkonsekvensene av utbygginga blei godt nok <ee> lagt fram
i sin høringsuttalelse om Johan Castberg så peker Miljødirektoratet også på at rask utvikling i nullutslippsteknologier og strammere global klimapolitikk øker usikkerheten rundt lønnsomheten i prosjektet
og jeg siterer Helgesens eget fagorgan
Miljødirektoratet viser videre til anbefalinger fra G20-landenes Financial Stability Board
dem anbefaler at utbyggingsprosjekter i tillegg til vanlige lønnsomhetsvurderinger også må vurdere lønnsomhet ut ifra en oljepris og kvotepris som forutsetter at verden når togradersmålet
og vil statsråden sørge for at regjeringa følger Miljødirektoratets råd og at det i forbindelse med oljeutbygginga på norsk sokkel gjøres vurderinger av lønnsomhet som forutsetter at <INAUDIBLE>
<ee> president det å sørge for belysning av lønnsomheten i det enkelte utbyggingsprosjekt det tilligger olje- og energiministeren og ikke klima- og miljøministeren
og det vil også berøre spørsmålene om <ee> <ee> at verdien av fossile ressurser over tid kommer til å gå ned
så de lønnsomhetsvurderingene vil få et nytt grunnlag for videre <ee> diskusjon og videre vurdering når klimarisikoutvalgets innstilling foreligger
ellers så må jeg si at Miljødirektoratet selvsagt som fagorgan må jo s gjøre sine vurderinger og komme med sine råd
<ee> de instrueres ikke politisk før de kommer med de rådene men det er heller ikke slik at vi politisk tar alle råd til følge
det åpnes for tilleggspørsmål
og første tilleggsspørsmål er fra Torgeir Knag Fylkesnes deretter Hege Haukeland Liadal
Knag Fylkesnes
president det er en kjent sak at overlegninger i regjeringen forblir i regjeringen
<ee> det jeg kan <ee> <ee> forsikre Fylkesnes om er at jeg vil ta Miljødirektoratets <ee> vurdering med meg og selv vurdere den
og så vil vi ha drøftelser før vi kommer tilbake til Stortinget
og derfor så <ee> må vi ta en vurdering av hvor vi kan få mest klimagasskutt for pengene og det er ikke gitt at det er med den type tiltak på norsk sokkel
men vi tar Miljødirektoratets <ee> vurdering <ee> med oss og kommer tilbake til Stortinget
neste tilleggsspørsmål er fra Hege Haukeland Liadal deretter Ola Elvestuen
og det er fint hvis man kommer frem slik at det går kjapt
gode president mitt oppfølgingsspørsmål går også til klima- og miljøministeren
her må vi|1 gå i front
her kan vi|1 gå i front
et viktig bidrag i så måte er å redusere for å redusere utslippene er blant annet <ee> elektrifisering
deler regjeringen denne ambisjonen
og eventuelt hva|1 er de tre viktigste miljølønnsomme initiativ regjeringen har tatt i sitt budsjett for tjueatten
de er ute av syne for meg men gjerne ministeren kan svare
president <ee> vi er opptatt av at olje- og gassektoren skal kutte utslipp og for å få det til så er <ee> CO2-avgiften helt grunnleggende
og det kanskje viktigste som har skjedd i ny de siste månedene for å få det til er noe som ikke i utgangspunktet vedtas i denne sal eller i regjeringen men hvor vi ligger på den europeiske prosessen
det er nemlig enigheten om det europeiske kvotesystemet
og det vil <ee> ha betydning for norsk olje- og gassvirksomhet
når det så gjelder ekli elektrifisering så har det betydning for utslippene i Norge men der er det en kostnadsvurdering opp mot det faktum at det fordi olje og gass er en del av kvotesystemet ikke er slik at elektrifisering i Norge vil gi kutt på europeisk nivå
ja president <qq> utvinning av olje og gass er den største utslippskilden vi har i Norge med nesten femten millioner tonn i utslipp i fjor
og det er jo riktig at dette er en del av kvotesystemet
men også ellers i Europa så er det jo mange land som har tiltak innenfor kvotesystemet som jeg går ut fra også at statsråden er for
Storbritannia avvikler sin <ee> litt forbruk av kull
det er en diskusjon i i Tyskland
jeg vil mene at også regjeringen mener at det det hadde vært fordel også om Tyskland gikk ut eller reduserer sitt forbruk av kull
det ville kunne åpne også opp for norsk <ee> <ee> gass
<ee> så det er er jo vanlig å komme med tiltak for å redusere utslipp
i Norge så er det kun et krav om at du skal ha en vurdering av elektrifisering med nye felt
<ee> og da blir mitt spørsmål er det ikke nå på tide at også Norge strammer inn og stiller krav om elektrifisering ved nye felt eller reinjisering av avgasser
det er teknisk mulig mange tilfeller er det lønnsomt og det vil lage et grunnlag for at EU også kan redusere sitt kvotesystem raskere
president vi har <ee> vi deler den det syn at det må tiltak til innenfor kvotesystemet
det ser vi i <ee> norsk industri og det ser vi også i olje- og gassnæringen
<ee> og det har skjedd ikke minst på grunn av CO2-prisen og på grunn av kvotesystemet
med innstramningene i kvotesystemet vil det komme mer av det
og det gjør at norsk olje- og gassnæring har ligget i front når det gjelder utslippsreduserende tiltak
når det gjelder konkrete vurderinger av elektrifisering så må vi jo likevel gjøre en økonomisk vurdering
hvilken investering er det som er nødvendig for å få til elektrifisering
og vil det være fornuftig klimapolitikk ikke bare i en ren norsk setting men i en <ee> europeisk setting når det gjelder klimakutt
så kan det være mange <ee> andre grunner også til å gjennomføre tiltak innenfor kvotesystemet nem nei innenfor <ee> ja innenfor kvotepliktig sektor og det er <ee> blant annet innovasjon og det å utløse nyskapning som vil ha betydning for norsk næringsliv også på lengre sikt
vi går da tilbake til hovedspørsmålene
og neste hovedspørsmål er fra Ola Elvestuen
president så får vi prøve å være bedre forberedt neste gang
<ee> mitt spørsmål går også til klima- og <ee> miljøministeren og det er jo i samme gate
<ee> problemet med avtalen er jo likevel at alle vi jo vet at den ikke er sterk nok og inneholder ikke nok forpliktelser til å kunne nå togradersmålet <ee> for d for når det gjelder global oppvarming
<ee> til neste år og året som nå kommer vil det være veldig viktig i utviklingen av <ee> Parisavtalen for å få på plass en ny avtale i tjueatten
da vil det også komme en vurdering fra en FNs klimapanel om hva det innebærer om vi skal nå et én og en halv-gradersmål
<ee> president <ee> det er riktig som Elvestuen sier at det neste året blir svært viktig for å gjøre Parisavtalen <ee> til virkelighet
Norge spiller en aktiv rolle
<ee> vi <ee> er et land som har tillit i mange leirer i klimaforhandlingene
på klimaforhandlingene i Bonn var det bare ett spørsmål som ble løftet opp til ministernivå fordi veldig mye dreide seg om tekniske spørsmål
det spørsmålet som ble løftet opp til ministernivå ble Norge bedt om å <ee> håndtere
det er et eksempel på at Norge har <ee> tillit i brede kretser
og vi vil <ee> vi la altså veldig stor vekt på <ee> i <ee> Bonn <ee> å støtte Fiji som nå var formannskap i deres opplegg for dialogen om økte ambisjoner
den blir meget viktig i året som kommer
det var et <ee> det var motstand fra flere mot deres opplegg
vi holdt <ee> på linjen at dette var ikke noe som burde forhandles om eller forhandles vekk
Fijis opplegg skulle godkjennes og det ble det også gjennomslag for
og det betyr at gjennom tyveatten|tjueatten og så vil den dialogen om hvordan verden skal øke ambisjonene på basis av klimapanelets én og en halv-gradersrapport den vil foregå
og den vil være viktig og Norge vil være aktiv i den
og vi legger også vekt på <ee> og kommer nå til å prioritere hvordan vi skal samspille med det polske <ee> formannskapet
det er jo en kjent sak at i europeisk klimapolitikk så er det ikke alltid Polen som har stått i førersetet
<ee> de er formannsland neste år
formannslandet har en stor betydning og vi legger stor vekt på å komme i god dialog med dem om hvordan vi kan legge til rette for gode resultater i klimatoppmøt på klimatoppmøtet om et år
ja <ee> president verden må skjerpe inn sine målsettinger og gjøre mye mer
<ee> men styrken i Parisavtalen er jo at det er en nedenfra-og-opp-avtale som jo må mobilisere alle medlemsland på alle nivåer
det innebærer også at Norge må gå igjennom f sine forpliktelser for å forsterke våre mål fram mot tjuetredve|tjuetretti og framover
president det er jo <ee> a det er jo da slik at det er til <ee> klimatoppmøtet i tyvetyve|tjuetjue at landene skal melde inn sine nye klimamål og dermed også sine økte ambisjoner
og hvordan det skal foregå vil være en viktig diskusjon som sagt over det neste året
og det er ikke noe tvil om at økte ambisjoner er nødvendig <ee> for verden globalt hvis vi skal nå togradersmålet enda mer hvis vi skal <ee> klare halvannengradersmålet
og her ligger jo Norge med vårt mål sammen med EU helt klart i forkant <ee> og det blir viktig opp mot tyvetyve|tjuetjue å bidra til at flere andre hever sine ambisjoner langt mer
de største utslippslandene <ee> er jo selvsagt de viktigste her
og derfor blir det viktig for oss å se hva vi kan gjøre for å øke våre ambisjoner men det blir også viktig hvordan vi gjør det for å bidra til at andre land gjør det
for i den globale klimapolitikken så betyr det veldig mye mer hva Kina melder inn i tyvetyve|tjuetjue enn hva Norge gjør
hvis vi kan gjøre noe som vil stimulere til at flere land <ee> er i en god konkurranse om å øke ambisjonene så vil det være det viktigste vi kan gjøre
første tilleggsspørsmål er fra Jon Gunnes deretter Espen Barth Eide
Jon Gunnes
president før helga blei det kjent at Norges Bank ba om at oljefondet kan få trekke investeringer i olje og gass fordi i eksponeringa i slike aksjer er finansielt usikker
det er noe|1 Venstre har påpekt i lang tid
men det er åpenbart et paradoks at oljefondet ikke finner det forsvarlig å investere i olje
mellom linjene ligger det også at den økonomiske risikoen åpenbart er forbundet med klimarisiko i tillegg
president mitt spørsmål til klima- og miljøministeren blir hva <ee> det i et klimaperspektiv mener om Norges Banks forespørsel om å la oljefondet selge seg ut av olje- og gassinvesteringer
<ee> president den problemstillingen som Norges Bank tar opp det er en omfattende problemstilling
den har mange sider og derfor så kommer regjeringen til å behandle det rådet på en grundig og god måte
det er praksis for alle viktige veivalg i forvaltningen av SPU og jeg regner med at Gunnes er enig i at dette er et viktig veivalg
derfor så kommer regjeringen i den helhetlige vurderingen av norsk økonomi til å se bredt på denne problemstillingen
det er jo sånn at Norges Bank tar utgangspunkt i oljeprisrisikoen i statens formue
vi har selv i perspektivmeldingen drøftet sårbarheten for et varig fall i inntektene fra olje og gass med utgangspunkt i Norges nasjonalformue og vurderte deretter et sett med virkemidler
så Norges Bank tar et litt annet utgangspunkt enn i perspektivmeldingen
de ser kun på ett virkemiddel salg av aksjer i olje- og og gassektoren
og derfor så kommer vi nå til å det er Finansdepartementet som leder dette til å innhente ytterligere informasjon og orientere <ee> Stortinget med sikte på å legge frem en konklusjon høsten tyveatten|tjueatten
neste tilleggsspørsmål er fra Espen Barth Eide deretter Sandra Borch
Barth Eide
president <ee> regjeringen har jo nylig natt satt ned et utvalg som skal vurdere klimarisikoen for norsk økonomi et tiltak jeg ønsker varmt velkommen
utvalget skal også utvikle en metodikk for håndtering av klimarisiko i norske bedrifter og institusjoner
det er helheten i norsk økonomi som her <ee> er temaet
neste tilleggsspørs spørsmål er fra Sandra Borch deretter Lars Haltbrekken
Sandra Borch
president som en av verdens mest råvareproduserende olje- og gassnasjon gir det oss et ansvar også innafor konkrete klimatiltak
arbeidet med å realisere fullskala karbon og fangst <ee> karbonfangst og -lagring er avgjørende for at verden når sine klimamål i tjuetredve|tjuetretti og tjuefemti
Norge har vært et foregangsland når det gjelder innsats på dette området og innsatsen vår har skapt enorm internasjonal interesse
CO2-håndtering er også et av de fem prioriterte innsatsområdene i den norske klimapolitikken
i tråd med dette har man kommen godt i gang med å skape verdikjeder fra fangst fra de tre anleggene Norcem Klemetsrud og Yara og til å utrede lagringsrøy løysinger på sokkelen
budsjettforslaget til regjeringa har skapt stor usikkerhet rundt prosjektene som er igangsatt
og det er stor bekymring for at om ikke <ee> bevilgningene videreføres så vil vi ikke nå våre klimaforpliktelser
hvordan ser statsråden på at CCS-prosjektene gjennom regjeringa sitt forslag til budsjett nå blir satt på vent
<ee> president det er jo ingen tvil om at Norges CCS-satsning har vakt betydelig internasjonal oppmerksomhet og interesse
det gjelder jo også de mindre heldige erfaringene vi har hatt med høye ambisjoner som har krasjlandet
og vi er veldig opptatt av at vi ikke skal <ee> gjenta den oppmerksomhetsskapende bedriften
og derfor så har vi fulgt en <ee> industriell prosess med konseptstudier på fangst transport og lagring
<ee> vi vil om kort tid få disse <ee> konseptstudiene
i tillegg så har jo Statoil gjennomført lagringskonseptstudier frem mot juni tyveatten|tjueatten
og de konseptstudiene kommer til å gi oss bedre forståelse av risikoen i de ulike prosjektene og et overordnet bilde av statens kostnader og risiko
vi er opptatt av indi at industriaktørene også med utgangspunkt i de rapportene kan klargjøre hva de er villig til å ta av andel av kostnad og risiko
og derfor så er det forsvarlig at vi nå avventer dem før vi tar en beslutning om videre løp
neste tilleggsspørsmål er fra Lars Haltbrekken
president klima- og miljøministeren har <ee> vært opptatt av klimarisiko og var med å sette ned et utvalg om dette tidligere i høst
i Høyres program vedtatt tidligere i år så står følgende
Høyre vil stille krav om at det gjøres klimapolitiske risikoanalyser i forbindelse med planer for utbygging og drift av nye felt
dette er innafor oljepolitikken
vil statsråden ta initiativ til at det blir gjort en sånn klimarisikoanalyse i forbindelse med Johan Castberg-utbygginga som kjem|kommer til Stortinget om kort tid
<ee> president <ee> ettersom Castberg-prosessen skal komme til Stortinget så betyr det at den er i regjering og jeg skal ikke si <ee> i røpe noe om drøftelsene der
de må vi ha et bedre grunnlag for å vurdere
det kommer Klimarisikoutvalget til å bidra til
og så må jo vurderingene <ee> det grunnlaget brukes i de konkrete sakene fremover
og neste hovedspørsmål er fra Tore Storehaug
president jeg mener at det viktigste som kan skje her det er at <ee> aktørene i ulike bransjer bidrar til bevisstgjøring
og der har vi god dialog med <ee> aktører i ulike felt
vi har <ee> for ikke så lenge siden lansert en matsvinn-bransjeavtale som blir verdens er ve verdens mest ambisiøse for å få ned matsvinn
der vil aktørene selv bidra til <ee> forbrukeropplysning
når det gjelder klær som representanten var inne på innom så har vi startet en prosess med dialog med bransjen rundt <ee> det hvor <ee> det er veldig mye som som gjenstår
men <ee> et av spørsmålene er jo der hvordan man kan bruke klær lengre og hvordan man kan bidra til at man reparerer heller enn å bruke og kaste
og dette er viktige spørsmål fordi <ee> klesproduksjon <ee> bruker veldig mye <ee> ressurser
<ee> og så er det jo ikke slik at det at folk bruker penger på julegaver og på å gi hverandre oppmerksomhet er en negativ ting
det er heller ikke sånn at det nødvendigvis er klima- og miljøvennlig å bruke mer penger
hvis man kjøper dyrere og bedre klær så vil de antagelig holde lenger
så jeg er veldig opptatt av at vi ikke her skal være moraliserende at vi ikke skal pe bruke pekefingermentalitet
jeg tror det ikke er til hjelp
men samspill rundt bevisstgjøring om kloke forbrukervalg tror jeg er <ee> veien å gå
og da er samspillet mellom myndigheter og bransjeaktører viktig
Storehaug
og derfor så er den <ee> fem års <ee> forbrukergarantien en viktig prioritering fra oss inn i denne EU-prosessen
men det er også andre virkemidler det offentlige har til disposisjon
offentlige innkjøp er viktig
vi har skjerpet kravene til grønn profil for offentlige innkjøp
vi har i loven som trådte i kraft første januar i år <ee> gjort det klart at alle offentlige innkjøpere skal ha en grønn plan for sine innkjøp en strategisk tilnærming til dette
så det er mange virkemidler som kan brukes også uten pekefinger
første tilleggsspørsmål er fra Olaug Bollestad deretter Else-May Botten
Olaug Bollestad
takk president <qq>
flere aktører har begynt å stille spørsmål om det er det lykkelige livet å forbruke mer
land i Europa de innfører det ene etter det andre landet matkastelov nettopp for å få et mindre matsvinn
så mitt spørsmål til statsråden er burde ikke Norge gjort det samme løfta diku diskusjonen opp fra bare å handle om avfall til òg å handle om noe mer
president <ee> nå var faktisk bestillingen for den stortingsmeldingen <ee> at det skulle være en stortingsmelding om avfall så vi fulgte opp et anmodningsvedtak fra Stortinget om det