scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
men vi ønsket å utvide tilslaget for den avfallsmeldingen med å sette det inn i en sirkulær økonomi-kontekst
men <ee> det er ikke en melding om hele sirkulær økonomi-modellen
men der har vi jo en vit veldig viktig EU-prosess på gang som vil ha stor betydning
<ee> men meldingens utgangspunkt var altså avfallsbransjen
neste tilleggsspørsmål er fra Else-May Botten deretter Ole André Myhrvold
<ee> Norge er en havnasjon med stor kompetanse i forhold til både marin og maritim næring energi og så videre men vi bør òg bli <ee> det flinkeste laget i forhold til å håndtere marin <ee> forsøpling
<ee> og da tenker jeg ikke bare å forhindre at det skjer eller rydde opp eller samle ting men òg sjå|se på hvordan|1 det er vi kan håndtere det <ee> søplet som vi da finner
<ee> statsråden har jo tidligere nevnt at EU og FN har stort ansvar i forhold til det her men jeg ønsker å ha en mer offensivt svar i fra statsråden i forhold til hva Norge
<ee> hvordan tar vi på oss ledertrøya og hva gjør vi i Norge for å faktisk bedre det her både nasjonalt og internasjonalt
president internasjonalt så har Norge vært i front for dette i flere år
vi har ledet arbeidet og initiativene i FNs miljøforsamling for å få på plass vedtak der for å styrke internasjonal innsats
<ee> på den store havkonferansen på Malta tidligere i høst så tok jeg til orde for at verden må ha en nullvisjon for tilførsel av plast i havet
og når vi nå <ee> går mot en ny FNs miljøforsamling i desember så har vi lagt i bordet et forslag til vedtak om at <ee> verden nå skal sette seg sammen for for å arbeide frem styrket internasjonal arkitektur for å håndtere dette
men vi jobber også veldig systematisk på <ee> hjemmebane
vi har gitt Miljødirektoratet en rekke oppdrag blant annet for å erstatte gummigranula for å se på muligheten for å erstatte gummigranulat med mere miljøvennlige alternativer for kunstgressbaner
der har de frist <ee> <ee> hadde de frist første november
vi har gitt Miljødirektoratet i oppdrag om å se på returordningen for bildekk om den kan brukes også for gummigranulat på kunstgressbaner
vi har sett på <ee> gitt dem tilsvarende oppdrag for biofilmbærere for anløps avløpsrenseanlegg <ee> vederlagsfritt <ee> innlevering av marint avfall i havn og så videre og så videre en rekke tiltak med klare frister som vi har gitt Miljødirektoratet
neste tilleggsspørsmål er fra Ole André Myhrvold deretter <ee> Freddy André Øvstegård
president <ee> plast er viktig i hverdagen for de fleste av oss
<ee> og jeg vil peke på regjeringas avfallsmelding og strategi for grønn konkurransekraft som slår fast at vi trenger tiltak som styrker etterspørselen etter gjenvunnet materiale som en nøkkel for å skape en sirkulær økonomi
<ee> Miljødirektoratet vurderte i forkant av revidert nasjonalbudsjett i tjueseksten et forslag om materialavgift og skrev sitat
det er stort behov for virkemidler som styrker markedet for sekundær råvare
en materialavgift som reduseres ut ifra innhold av sekundærråvare i drikkevareemballasje vil ha en positiv effekt på markedet for sekundær råvare
de skrev også sitat
analyser har vist at økt bruk av sekundærråvare har store positive effekter for klimagassutslipp og energibruk for plast sammenligna med bruk av jomfruelig råvare
president spørsmålet er er statsråden enig med egen fagetat om at bruken av <qq> økt bruk av resirkulert materiale i plastflasker vil gi store positive miljøeffekter
og der er klare politiske føringer veldig viktig blant annet det kravet til utsortering som vi har på trappene som som Miljødirektoratet nå <ee> utformer
<ee> vi har også nettopp mottatt <ee> forslag fra Miljødirektoratet om økt flaskepant etter et oppdrag jeg ga dem <ee> tidligere i år
flaskepanten har ikke vært økt på femogtyve|tjuefem år eller noe sånt
og det <ee> er klart at insentiver til at folk panter mer vil også gi markedet et klart signal om at <ee> <ee> <ee> gode gjenvinningssystemer er viktige
og vi har stort sett et veldig godt en god avfallsbransje som samspiller godt med myndighetskrav
og jeg tror at vi kommer til å se mer av det på plastområdet fremover
neste tilleggsspørsmål er fra Freddy André øste Øvstegård deretter Ola Elvestuen
en sirkulær økonomi det handler om at vi skal bruke ressursene om igjen og det er helt nødvendig om vi skal løse de store miljøproblemene vi står ovenfor
mat- og plastavfall er verdifulle ressurser som kan utnyttes bedre
matavfall kan bli til verdifull biogass og gjødsel og plastavfall kan brukes til å lage nye plastprodukter
likevel så blir bare under halvparten av det norske matavfallet og kun en tredjedel av plastavfallet materialgjenvunnet i dag
Miljødirektoratet de foreslo i januar i år å stille krav til kommuner og næringsaktører om å sortere og materialgjenvinne mat- og plastavfall
mitt spørsmål er når vil klima- og miljøministeren ta initiativ til å stille et slikt krav til kommuner og næringsaktører
ja president økte krav til utsortering det har <ee> Miljødirektoratet fått i oppdrag å <ee> utforme så det <ee> kommer
det er også slik at vi med <ee> EU-prosessen på sirkulær økonomi venter oss økte materialgjenvinningskrav som også vil være bindende for Norge
så det kommer
og dette er bransjen godt klar over slik at <ee> vi regner med at de nå legger opp til å tilpasse seg de nye kravene
og vi ser allerede mye gode tiltak fra aktørene i den avtalen
neste tilleggsspørsmål fra Ola Elvestuen
<ee> og ser du fra Norskehavet så er jo femti prosent av avfallsmengden som går inn den kommer jo fra skipsfarten <ee> lenger nord er du opp mot åtti prosent
og da blir mitt spørsmål hert her har vi et stort potensial for å gjøre mye som gir stor effekt men det må systematiseres
hvordan ser statsråden for seg at vi skal komme i henhold med MARPOL-avtalen og redusere <ee> plastavfall og avfall marint avfall i Norskehavet og nordover
det er bevilget syvogtyve|tjuesyv millioner kroner til det senteret i tyveatten|tjueatten til sammen og det kommer til å være en viktig spiller i dette i denne sammenhengen
og neste hovedspørsmål er fra Nils Kristen Sandtrøen
Sandtrøen
president jeg har spørsmål til landbruksministeren
Stortinget mener at hovedmålet for den norske jordbrukspolitikken det skal være økt norsk matproduksjon på norske ressurser
det er bare slik vi kan utnytte gras- og beiteressursene våre til å produsere og øke matproduksjonen på de norske ressursene
president mjølkeproduksjon i distriktene er derfor avgjørende for å nå de måla som er vedtatt i denne sal
statsråd Jon Georg Dale
president i spørsmålet så lå nettopp forskjellen mellom stortingsflertallet og landbruksministerens eget parti FrP
og det er riktig i Norge ha og den norske modellen har vi tatt et aktivt valg ved å bruke politikken ergo står det i motkontrast til nettopp FrP sin markedsliberalisme
men det avgjørende for dagens debatt er om landbruksministeren kan garantere for om han vil følge opp vedtak gjort i denne sal
dette har vi ikke sett noe til i statsbudsjettet
og hvorfor president har ikke landbruksministeren fulgt opp vedtaket gjort i denne sal
og første tilleggsspørsmål er fra Terje Aasland
hvorvidt statsråden har til hensikt å følge opp Stortingets vilje og uttrykk i landbrukspolitikken er jo vesentlig å få avklart
derfor også var <ee> skal vi si analysen og svaret på dette med å bruke egne ressurser <ee> i oppfølginga av matproduksjonen et ganske vesentlig spørsmål som ikke statsråden <ee> svarte på
vedtaket er ikke fulgt opp president
så det å snakke om tjuetjue i denne sammenhengen det blir for dumt det blir useriøst i forhold til faktisk det pålegget regjeringen og statsråden har fått av Stortinget
det åpnes for et tilleggsspørsmål til og det er fra Geir Pollestad
presidenten oppfatter at dette ligger litt på siden av spørsmålet men overlater til statsråden å svare
og dermed er den muntlige spørretimen omme
og vi går over til sak to som er ordinær spørretime
første spørsmål <ee> er fra representanten Arne Nævra til samferdselsministeren
Arne Nævra
<ee> president
president jeg registrerer at representanten ikke er fornøyd med det svaret som jeg ga
og i mitt skriftlige svar viser jeg til at Jernbaneverkets utredning om strekningen fra Hokksund til Kongsberg av tjueseksten der behovet for infrastrukturtiltak for å kunne kjøre to regiontog i timen til og fra Kongsberg blei vurdert
der er altså en utredning som har blitt bestilt på det området
og dermed så mener jeg at en har ivaretatt det som blei spørsmål be spørs spurt om
hvis representanten egentlig var opptatt av tiltak på strekningen Drammen Hokksund altså den øvrige delen av strekningen som ikke nå blir utreda så kunne en gjerne hatt spesifisert nettopp det i spørsmålet
og det overrasker meg da at en ikke tar inn over seg at der er en <ee> Jernbaneverk-utredning av togtilbudet nettopp mot Kongsberg
den har logge|ligget ute på sidene til Bane NOR sia april tjueseksten og har blitt godt dekket av lokal presse
men la meg være veldig tydelig på hva som er gjort av utredninger på denne strekningen både for Drammen Hokksund og for Hokksund Kongsberg
og på den bakgrunn har Bane NOR jobba med en kommunedelplan ganske konkret bedre enn en utredning vil jeg si for nettopp dobbeltspor Gulskogen Hokksund
planforslaget var til offentlig ettersyn denne sommeren altså sommeren tjuesytten og er planlagt oversendt til kommunene for andregangsbehandling om veldig kort tid
dette vil gi grunnlag for å vurdere hvilke|1 tiltak som må gjennomføres på eksisterende enkeltspor mulle mellom Gulskogen og Hokksund for å kunne øke togtilbudet til to tog per time
jeg synes ikke det er vits i med en ny utredning på det
det var det som var spørsmålet for vi|1 er allerede på kommunedelplanen
når det gjelder utredning om strekningen Hokksund Kongsberg så omfatter det vurdering av strategier for utvikling av et togtilbud videre mot Kongsberg etter ferdigstillelsen av et eventuelt tiltak på strekningen Drammen Hokksund
som representanten sikkert har lest i utredningen er det blant annet vurdert konsept er det blant de vurderte konsept ingen billige løysinger som muliggjør en frekvens med to regiontog ett fjerntog godstog i timen til Kongsberg uten store investeringer
denne rejønne jenne
denne regjeringen gjennomfører nå en historisk jernbanesatsing
vi|1 syns ikke det er vits å gjennomføre nye utredinger der vi|1 allerede har gjort de og det var det som var opprinnelig spørsmål fra representanten som jeg besvarte
<ee> president jeg takker jo for svaret
derfor så svarte altså ikke den planen på mitt spørsmål
på strekningen Gulskogen Hokksund jobber Bane NOR nå med denne her kommunedelplanen som statsråden henviser til alternative traseer for dobbeltspor
heller ikke her kjenner vi til om det er mulig å innføre grunnrute med to tog i timen med moderate tilpasning og kostnader
prosjektlederen Randi Mona opplyser at prosjektet i tillegg ser på muligheten for til en trinnvis utvikling av denne strekningen
de ser på ulike konsept som kan innebære bygging av dobbeltspor på hele eller deler av strekningen
mye tyder på at de nå er inne på samme tanker som meg
så vil ikke statsråden da ta kontakt med Bane NOR og justere oppdraget også i retning av et oppdrag som er i retning av det jeg etterspør
president det regjeringen jobber med det er å bygge en bedre jernbane
det betyr mange steder at det er bå dobbeltspor som er dø <ee> de er nødvendige fordi at trafikken er så tett <ee> og frekvensen så høg at noe annet ville ha vært ufornuftig
andre steder så er det lange krysningsspor som kan være løysingen
og jo bedre eller på en måte jo billigere en klarer å innfri de overordna målsettingene jo større sjanse er det for å få gjort det raskt
og det er noe av den tilnærmingen vi|1 òg har
sånn at når du utreder dobbeltspor så betyr ikke det at det er nødvendigvis det du ender opp med for målsettinga her på heile intercitysatsingen må jo være å sjå|se på hvilke|1 frekvens er det vi|1 ønsker å oppnå kå hvilke|1 togavganger hvor hyppig
for det er det som <ee> publikum er vi|1 er opptatt av
om togene går fysisk på dobbeltspor eller enkeltspor det trur jeg ikke vi|1 som passasjerer er opptatt av
men det handler om hva|1 som er mulig for de som planlegger jernbanen altså Jernbanedirektoratets arbeid
så i det arbeidet som Bane NOR ha har så er det ikke nødvendigvis sånn at du ender opp med dobbeltspor men det er noe av det de utreder
og så blir det å gjøre de best praktiske tilnærmingene der
så jeg tror egentlig ikke at vi er så veldig uenige sjøl om debatten <qq> <INAUDIBLE> gir inntrykk av det
jeg takker igjen for svaret
jeg trur kanskje heller ikke vi er så uenige om målet
<ee> og det er heller ingen skam å snu eller finne nye løsninger til veier der <ee> det er konstruktive <ee> løsninger i en annen retning
så mitt forslag var nettopp <ee> et forsøk på å finne en sånn konstruktiv løsning
og det er veldig mange <ee> som er opptatt av det i nedre Buskerud
det er en tverrpolitisk spørsmålsstilling dette her
så da er jo spørsmålet mitt igjen da til statsråden om jeg har forstått det riktig at det kun er dobbeltspor som er i mandatet
hvis det ikke er det at det er også er ei utredning av enkeltspor i mandatet til Bane NOR så vil en gjerne ha svar på det for det er veldig viktig
og det er veldig viktig at statsråden gir signaler da til Bane NOR som sitter med kommunedelplanlegginga nå
ja president i vår tilnærming til utbygging av jernbanen så er det at vi|1 skal bygge innenfra og ut
da klarer du å få et best mulig tilbud til flest mulig raskt
og innen tjuetjuefire så vil det med IC-utbyggingen til Vestfoldbanen òg være dobbeltspor til Gulskogen
i forbindelse med den <ee> kommunedelplanarbeidet som Bane NOR gjør så vil en finne ut hva som må til av tiltak for å få to tog i timen til Hokksund
hvis det betyr at du må ha dobbeltspor ja så er det det en jobber videre med
hvis det betyr at du heller kan bruke enkeltspor men med lange krysningsspor ja så er det det vi|1 ender opp med
jeg er opptatt av å få høg frekvens god forutsigbarhet men òg fikse mest mulig
det betyr at vi|1 må ha kostnadene under kontroll
sjøl om vi|1 under dagens regjering har et jernbanebudsjett i tjueatten som er over ni milliarder kroner høgere enn når vi|1 overtok så betyr ikke det at vi|1 har så mye penger at vi|1 kan bygge dyrere løysinger enn det vi|1 strengt tatt nødven <ee> trenger
sånn at jeg er veldig glad for det jeg oppfatter her som SV sin tilnærming at det er funksjonalitet vi|1 er opptatt av og ikke på en måte hvilket|1 navn infrastrukturen har i seg sjøl
altså dobbeltspor bygger vi|1 ikke med mindre vi|1 trenger det
men vi|1 skal ha et langsiktig perspektiv på hva som er faktisk behov
president det gjelder tilskuddsordninga for konfliktdempende tiltak i kommuner med ulverevir
i tilskuddsregelverket av tjuesjuende juni så fremgår det at kommuner står fritt til å disponere kunnska <ee> tilskuddet og sjøl skal velge tiltak
Trysil kommune søkte om tilskudd til å undersøke ulvens genetiske og geografiske opphav blant annet fordi kunnskap og forskning anses som klon konfliktdempende men de fikk avslag
mitt spørsmål til statsråden er <ee> mener statsråden at han er bedre kvalifisert til å vurdere hva som vil virke konfliktdempende i Trysil enn kommunestyret i Trysil
president det korte svaret er nei
<ee> jeg er overbevist om at kommunestyret i Trysil er godt kvalifisert og bedre enn meg til å vurdere hva som kan virke konfliktdempende i Trysil men det er ikke hovedpoenget i denne saken
det som er kjernen er at kommunens søknad ikke faller innenfor rammene for <ee> denne tilskuddsordningen
formålet med tilskuddsordningen er som representanten er inne på å bidra til konfliktdemping i kommuner med ulverevir
og regjeringen har ønsket å være fleksibel med hensyn til bruken av midler fra tilskuddsordningen
ja derfor er det vide rammer for ordningen
kommunene har stor frihet til selv å velge hva pengene skal brukes til og dermed å finne gode løsninger for egne innbyggere
men det er ikke sånn at det er fritt frem hva pengene kan brukes til
alle offentlige tilskuddsordninger plikter å angi nærmere hva tilskuddene skal kunne brukes til
og av departementets retningslinjer for tilskuddsordningen så fremgår det at ordningen først og fremst tar ti sikte på konkrete tiltak i lokalsamfunnet som kommer innbyggerne direkte til gode og virker positivt
<ee> tiltak uten en slik konkret og direkte nytteverdi faller i utgangspunktet utenfor ordningen
<ee> søknaden om tilskudd til utredning av ulvens genetiske og geografiske opphav faller etter dette klart utenfor rammene for ordningen
for øvrig <ee> kan jeg gjøre representanten oppmerksom på at regjeringen har igangsatt en ny uavhengig genetisk utredning av ulvestammen i Norge
første fase i det arbeidet er allerede gjennomført i år
andre fase utlyses av Miljødirektoratet i løpet av året
<ee> og det vil heller derfor ikke være hensiktsmessig bruk av offentlige midler å finansiere en kommunal utredning om det samme temaet i tillegg til den statlige
president <qq> jeg takker for statsrådens svar
men nå har det seg slik at kommunene de forholdt seg til et tilskuddsregelverk som er datert tjuesjuende juni totusenogsytten og ikrafttrådte første juli totusenogsytten
og ordlyden i det tilskuddsregelverket det var kommunene skal selv beslutte hvilke konfliktreduserende tiltak som skal finansieres og kommunene står fritt til å disponere tilskuddet og velge tiltak
søknadsfristen var <ee> første oktober totusenogsytten og Trysil kommune og andre kommuner også sendte inn søknaden sin før den fristen
er det slik at statsråden har ombestemt seg etter at han så hvilke tiltak det ble søkt tilskudd om
og er det sånn å forstå at statsråden frykter for utfallet av en slik undersøkelse som Trysil ønsker å gjennomføre og derfor valgte å innføre en innskrenkende retningslinjer etter søknadsfristen
og det har jeg vært veldig opptatt av å følge og da var det ikke så vanskelig for meg å presisere overfor Miljødirektoratet hvordan <ee> denne tilskuddsordningen var å forstå
kommunene har frihet til å defi velge <ee> tiltak innenfor tilskuddsordningen og når de får <ee> tilskudd å bruke det
men <ee> <ee> det vedtaket Stortinget <ee> har fattet og det de har bedt om er altså et <ee> tilskudd ment å tilgodese folk
og samtidig har Stortinget bedt regjeringen om en uavhengig genetisk utredning og den har vi igangsatt
og det håndterer vi skikkelig
og det er ikke behov for en egen kommunal utredning om akkurat det samme tema
president det er mange kommuner som valgte å ikke søke på ordningen i det hele tatt fordi man fant selve ordningen så konfliktskapende
men noen kommuner kom fram til at det eneste man kunne se som konfliktdempende var en sånn her undersøkelse og valgte dæ derfor å søke på ordningen
og jeg synes det er kritikkverdig at statsråden forsøker å kjøpe ut kommuner berørt av ulv på denne måten og hvert fall når han ikke kan gi dem den friheten til å bestemme tiltak som de ønsker sjøl
president det som har vært viktig for meg er å følge opp Stortingets premisser og Stortingets klare anmodningsvedtak blant annet om en tilskuddsordning
om ikke jeg husker feil så har også Senterpartiet stått bak det <ee> vedtaket
og så har jeg vært opptatt av å følge opp det andre viktige vedtaket fra anmodningsvedtaket fra Stortinget nemlig en undersøkelse av ulvens genetiske og geo geografiske opphav
og når det er i gang <ee> samtidig som Stortingets forutsetning er at tilskuddsordningen skal gjelde gode tiltak for folk i ulvesonen så <ee> var ikke dette et vanskelig spørsmål
så det er altså ikke slik
og og noen kommuner har søkt om alternativ genetisk utredning men også andre tiltak og har fått tilskudd til det
president jeg vil først slå fast at <ee> pasienter med sterkt angst for tannbehandling eller odontofobi ikke vil få et svakere tilbud ifra nyttår
i et anmodningsvedtak fra mars totusenogåtte i forbindelse med behandling av stortingsmeldingen Framtidens tannhelsetjeneste blei regjeringen bedt om å etablere et tilbud til denne pasientgruppen
et sånn et tilbud er nå etablert i regi av fylkeskommunene og dette tilbudet svekkes ikke med statsbudsjettet
tvert imot vi|1 foreslår at tilbudet styrkes med ti millioner kroner
folketrygdens stønadsordning til personer med en sterk nedsatt egenomsorg innslagspunkt fjorten har ei annen målgruppe enn personer med angst for tannbehandling eller odontofobi
målgruppen er personer med varig sykdom og funksjonsnedsettelser og som trenger bistand for å gjennomføre daglig munnpleie
både psykisk og somatisk sykdom er omfatta
det skal foreligge erklæring fra lege eller psykolog på varig sykdom
det vil si at sykdommen òg varer langt ut over gjennomføringen av tannbehandlingen
endringen som blei gjort i stønadsordningen fra totusenogåtte var at tannlege og pasient ikke lenger skulle sende søknad til trygdeetaten på eget skjema og få forhåndsgodkjenning av behandlingsforslaget
private tannlegers bruk av innslagspunkt fjorten er firedobla på tre år fra femtiåtte millioner kroner i tjuetretten til hundre og nittisyv millioner kroner i tjueseksten
Helfo sin kontroll avdekker at det ofte mangler erklæring fra lege eller psykolog og at tannlegen sjøl angir tannlegeangst odontofobi som varig sykdom
det er jeg ikke fornøyd med
det er nødvendig å ha kontroll med denne ordningen
Helfos analyse og kontroller tyder klart på at tannlegene tøyer vilkårene langt utover Stortingets formål med denne ordningen
det er derfor etter mitt syn en riktig og nødvendig justering vi|1 nå foretar
hensikten er å bringe tannlegenes praksis i samsvar med den intensjonen som er i regelverket
og det er au grunnen til at endringene ikke har vært sendt på høring
for pasienter med sterkt angst for tannbehandling eller odontofobi har vi|1 i dag et spesialtilbud gjennom et samarbeid mellom de odontologiske kompetansesentrene og fylkeskommunen
disse pasientene trenger som oftest psykologbehandling for å bli kvitt odontofobien før tannbehandlingen kan begynne
de trenger òg tannlege med spesialkompetanse i odontofobi
president jeg vil følge nøye med på utviklingen av konsekvensene og de presiseringene vi|1 nå gjør
president <ee> representanten sin fremstilling her er ikke riktig
den ordningen <ee> som en presiserer regelverket på var ikke meint for en ordning med pasienter fra odontofobi
det er en utvikling som <ee> har tatt seg til i tjenesten <ee> og som ikke nå er en påstand <ee> ifra meg men som er en resultat av en gjennomgang som Helfo har gjort
og det tilbudet er nå etablert og det tilbudet styrkes i dette statsbudsjettet
så dette er en veldig tydelig oppklaring av sånn som hele ordningen var tenkt
og disse pasientene vil få et tilbud i de fylkeskommunale sentrene
<ee> tilbudet til pasienter med odontofobi <ee> det er òg der det ikke er det det skal gis <ee> på de <ee> tilbudene som nå styrkes
og representanten må òg være klar over at dette òg er en styrking av skjermingen av tilbudet
det vil faktisk gi et bedre tilbud og et billigere tilbud for disse pasientene
<INAUDIBLE> president
<ee> Helse Sør-Øst inngikk i tjuetretten en avtale med den amerikanske leverandøren Carestream om å installere en et røntgendatasystem ved alle de trettifem sykehusene i regionen innen utgangen av tjueseksten
Sykehuset Innlandet ble valgt som pilotsykehus og etter gjentatte forsinkelser <ee> ble deler av røntgendatasystemet implementert først i tjueseksten på altså et av de trettifem
de samlede årlige ekstrautgiftene ved Sykehuset Innlandet beløper seg til om lag femten millioner kroner
er det Helse Sør-Øst eller Sykehuset Innlandet som må dekke de her ekstrautgiftene
president Helse Sør-Øst har informert <ee> Helse- og omsorgsdepartementet om et regional radiologiprosjekt som blei satt i gang i regionen våren tjuetretten
målet er å innføre et felles radiologisystem for alle helseforetak i Helse Sør-Øst
et sel fellessystem vil gjøre det mulig å dele bilder og tilhørende informasjon mellom helseforetakene
det betyr at behandlende helsepersonell kan samarbeide på tvers av helseforetakene og pasienten vil ofte slippe å ta den samme undersøkelsen flere ganger
Sykehuset Innlandet ble valgt som første helseforetak for den nye løysingen
piloteringen har imidlertid vist seg å være langt mer krevende enn forutsatt
spesielt utfordrende har det vært å etablere den administrative delen av systemet fordi den delen krever omfattende tilpasninger til den enkelte helseforetak sitt øvrige systemer
dette gjelder blant annet system for ti timebestilling logistikk bildebeskrivelser koding for aktivitetsrapportering med mer
her er det avdekka feil ved selve løysingen men òg på hvordan|1 denne fungerer sammen med de andre systemene som benyttes ved Sykehuset Innlandet
Helse Sør-Øst skal gjennomgå IKT-prosjektene sine
de vil da vurdere tidsplan og ressursbruk for å sikre at den samla IKT-porteføljen kan gjennomføres og realiseres inn forbi et akseptabelt risikonivå
det er viktig at regionen lykkes med å etablere felles løysinger på tvers av helseforetakene
president departementet har fått informasjon om at Helse Sør-Øst og Sykehuset Innlandet er i dialog om de økonomiske forholdene
Helse Sør-Øst legger til grunn at det skal gjøres en helhetlig vurdering basert på de ulemper og merarbeid i prosjektet som har blitt påført helseforetakene
jeg oppfatter med dette at Helse Sør-Øst nå er åpne for at helseforetaket skal få <ee> skal kunne kompenseres for ekstra utgifter
<qq> <ee> takk <ee> president
<ee> <ee> jeg oppfatter at intensjonen i anskaffelsen er god den <ee> men det har jo ført til betydelige utfordringer i implementeringen <ee> <ee> av det nye røntgendatasystemet
det er jo ett spørsmål som reiser seg
det er jo også en stor utfordring
men konkret til den røntgenanskaffelsen altså <ee> Riksrevisjonen varsla en en gransking av den anskaffelsen
så har statsråden noen tanker om hva det vil bringe
<ee> og det har vi|1 jo òg fulgt opp i forhold til at vi|1 har hatt òg flere andre riksrevisjonsrapporter knytta til ulike IKT-prosjekter
og det baserer seg i all hovedsak på at Helse Sør-Øst starta opp som to <ee> helseregioner Helse Øst og Helse Sør som i sin tid valgte veldig ulike strategier på dette området
<ee> og det betyr at <ee> den ryddejobben som på dette området blir gjort blant annet i Helse Nord og Helse Vest <ee> kom Helse Sør-Øst i gang med på et betydelig seinere tidspunkt
<ee> takker for svaret president
men tilbake til det opprinnelige spørsmålet da fordi fordelingen av de de utgiftene er jo en del
<ee> arbeidsbelastningen har jo vært betydelig for de som har har gått gjennom den implementeringen
kan det her få noen følger for framdriften av noen investeringsprosjekter i Helse Sør-Øst
president <ee> for det første så er jeg er det sånt at Helse Sør-Øst på ingen som helst måte er ferdig med denne ryddejobben
de er midt i han
og en del av <ee> det arbeidet som de var i gang med i forhold til outsourcingen av det som en kan kalle for IKT-infrastruktur <ee> var jo er jo en vesentlig del av dette
<ee> men det viser jo òg betydningen av å komme <ee> videre og å få <ee> få dette få løysinger på plass <ee> fordi dette er mye fundamentet som mye av de an mye av det andre skal skal gå på
og Helse Sør-Øst har behov for å gjøre store investeringer på dette området
<ee> hva som blir konsekvenser hvis det eventuelt avtaler ikke kan gjennomføres <ee> det må en komme tilbake igjen til når he styret i Helse Sør-Øst eventuelt har vurdert de spørsmålene
president arbei
ja må vent <qq>
Arbeiderpartiet har fremmet en rekke forslag om krav til trossamfunn som mottar statsstøtte
i VG fjortende i ellevte kommenterte kulturministeren Arbeiderpartiets initiativ til krav om kvotering av kvinner i styrene i til tros- og livssynssamfunn
hun begrunner sin avvisning med at det kan gi byråkrati og at kravet kan omgås
hva er egentlig regjeringens syn på krav om kvinnekvotering i styrer i trossamfunn
president regjeringa er opptatt av å sikre reell bestemmelse i tros- og livssynssamfunn
staten bør ikke bruke økonomiske virkemidler for å styre lovlig aktivitet i samfunnene for trosfriheten og religionsfriheten i Norge den står sterkt og regjeringa er opptatt av at den skal stå sterkt
det er en grunnleggende menneskerettighet å bevare folks trosfrihet
diskriminering på grunn av kjønn er forbudt på alle områder i samfunnet også i trossamfunna
og for at trossamfunn skal kunne behandle menn og kvinner ulikt så må de generelle vilkårene i likestillingsloven være oppfylt
ifølge loven så kan ikke kvinner nektes tilgang til rent administrative styringsorganer i trossamfunn
og det understreker også Kulturdepartementet i forslaget til ny lov om tros- og livssynssamfunn som ble sendt på høring i september i år
og derfor så er jeg også veldig glad for at Arbeiderpartiet understreker at dem ikke vil være med å svekke trosfriheten i Norge
mens Arbeiderpartiet ønsker ikke å stille krav til de etablerte styrene i trossamfunnene fra før
så der vil det ikke skje noe endring
Høyre- og FrP-regjeringa er arb <qq> enig med Arbeiderpartiet om at vi skal verne om trosfriheten
da kan ikke vi stille krav til kvotering i de styrene i trossamfunna som behandler <ee> trosspørsmål
president <ee> da Norge som første land i verden innførte kjønnskvotering i styrerom utgjorde kvinner kun sju prosent av styremedlemmene i norske bedrifter
også da mente mange dette var problematisk ja noen mente det var umulig at her ville man finne kreative løsninger for å slippe disse krav
mye var prøvd men det ga ikke resultater
president det var mange nølere som brukte de samme argumenter som vår kulturminister gjør i dag men først når denne sal gjennom politiske vedtak ga det tyngde så ga det også resultat
det er nettopp derfor Arbeiderpartiet ønsker førti prosent kvinnerepresentasjon i trossamfunnene
da mener jeg at da stiller vi ikke tydelige nok krav til for eksempel i muslimske trossamfunn
jeg synes det er trist president at Norges kulturminister setter seg i samme bås som religiøse ledere og imamer som sier nei nei nei
ja president jeg blir rett og slett litt skremt når jeg hører representanten fra Arbeiderpartiet her som kan sammenligne et styre i et selskap med et trossamfunn
det er altså to forskjellige ting
og så trur jeg også <ee> representanten må lese det som står i Arbeiderpartiet sitt forslag for der står det at minst førti prosent av representasjon i styringsorganene som forvalter statlig støtte
så det er bare disse styrene som Arbeiderpartiet finner kvinnene gode nok til å sitte i
det er feil som representanten fra Arbeiderpartiet sier at dem skal sitte i styrer i trossamfunnene
hvis ikke så må nesten representanten benytte muligheten her og nå til å oppklare hva Arbeiderpartiet egentlig mener for nå sier han det motsatte av det som står i Arbeiderpartiet <ee> sitt forslag
<INAUDIBLE> president vi bor i Norge og i Norge skal vi verdsette likestilling
uten norske likestillingsverdier ville ikke Norge vært den fantastiske landet vi er i
og president for eksempel når vi ser på moskeer så finnes det nok damer der det er bare at mannfolka lar dem ikke slippe til
derfor så skal vi i denne salen vedta tydelig politikk som sier noe om hva slags verdier Norge skal bygge på og at i disse styrene i trossamfunnene så skal det være kvinnerepresentasjon
og da er det slik at når vi bor i et land hvor vi gir penger til trossamfunnene slik at folk har mulighet til å praktisere sin egen religion det er bra men da skal vi stille en del krav tilbake
i Politisk kvarter tjuefjerde i tiende sa Høyres innvandringspolitiske talskvinne Kristin Ørmen Johnsen seg positiv til Arbeiderpartiets initiativ om kvinnekvotering i en debatt med Hadia Tajik
president er det slik at kulturministeren er uenig med eget parti i denne saken
president jeg hørte også på denne debatten og det representanten Kristin Ørmen Johnsen sa var at hun var positiv var å vurdere å diskutere tiltak
og det er Høyre og det er regjeringa
og vi ønsker å se på positive virkemidler for å fø få flere kvinner inn i styrene
og derfor så tok jeg initiativ til å invitere mange trossamfunn til et møte i vår hvor vi diskuterte nettopp det her hvordan kan vi få flere kvinner inn i trossamfunna og i disse se styrende organa
Arbeiderpartiet tar til orde for at likestilling og kvotering i dette spørsmålet er viktigere enn å ivareta grunnleggende <ee> spørsmål knytta til tros- og religionsfrihet
og det er nesten <qq> sånn at vi må be å Arbeiderpartiet om å å klargjøre hva man mener i dette spørsmålet
ja president det vises til at regjeringen ønsker en endring av oppnevningsretten for stipendkomiteene ved at denne retten flyttes til det sentrale Utvalget for statens kunststipend
nå frykter flere tusen kunstnere at det i praksis innebærer en svekkelse av demokratiske prosesser og at man vil få en uheldig maktkonsentrasjon i norsk kunstliv
på hvilket grunnlag anser statsråden det som nødvendig å endre dagens praksis av oppnevningsretten og vil statsråden ta hensyn til de innspillene som har kommet fra kunstorganisasjonene
president igjennom tjue år så har stortingsmeldinger og utredninger tatt til orde for å justere oppnevningsretten og strukturen i Statens kunstnerstipend
først nå gjør vi noe med det
og det forslaget her har logge|ligget på kulturministeren sitt bord gjennom mange mange år
og jeg er glad for at vi nå har en regjering som er opptatt av uavhengighet som er opptatt av åpenhet og som derfor foreslår det her
kunstnerorganisasjonene representerer syttifem prosent av kunstnerbefolkningen
det betyr at det er femogtyve|tjuefem prosent som er utelukka
regjeringa ønsker at hundre prosent dekning i stipendkomiteene og derfor så må stipendbehandlinga gjøres basert på kunstfaglig kompetanse og fagfellevurderinger alene
det må ikke basere seg bare på medlemskap i en kunstnerorganisasjon som det til dels og i mange kunstnerorganisasjoner er tilfelle i dag
jeg mener organisasjonene har et for sterkt eierskap til stipendarbeidet og som en representant fra kunstnernettverket sjøl sa til tidsskriftet Subjekt tjuefemte oktober
det er ikke våre penger men vi har et sterkt eierskap til dem
det er altså fellesskapets penger som skal fordeles og det tror jeg vi som <ee> myndigheter skal sørge for blir gjort på en uavhengig og transparent måte
for tjueatten så foreslår regjeringa å sette av over tre hundre og ti millioner kroner til Statens kunstnerstipend
og det er <qq> <ee> viktig å understreke at det er midler som er bevilga av Stortinget
og den endringa av oppre oppnevningsretten som vi nå gjør det er ikke en radikal endring
det er sånn at organisasjonene fortsatt skal få lov til å foreslå hvem som skal sitte i de komiteene
men jeg vil fortsatt lytte til kunstnerorganisasjonene
dem skal bli involvert når Statens kunstnerstipend skal moderniseres
det har departementet presitet presisert
og det er til beste for kunsten og til beste for kunstnerne
ja president instituttet for samfunnsforskning de har påvist at åttitre prosent av kunstnerne er godt fornøyd med dagens stipendordning hvor det er demokratiske prosesser i de ulike kunstnerorganisasjonene som velger ut hvem som skal få sitte i stipendkomiteene
og i mange komiteer så får også ofte uorganiserte kunstnere plass og nå vil kunstnerorganisasjonene at det fremover skal presiseres at uorganiserte kunstnere alltid skal sitte i komiteen som de oppnevner
men kulturministeren sier hun skal lytte men hun lytter ikke til det forslaget
hun vil også <ee> <ee> ta fra kunstnerne denne retten
hun skal som så mang en Høyre-statsråd sentralisere makt i dette tilfellet over fra tjueni tusen kunstnere til fem personer i et politisk oppnevnt utvalg
og mul og hun vil heller ikke lytte til dem det gjelder
de peker på statistikk fra Kunstnerundersøkelsen som viser at uorganiserte kunstnere faktisk er overrepresenterte mottakere av stipendet
jeg lurer på hva slags tallmateriale og statistikk ministeren lener seg på når hun nå vil dagens ordning til livs siden det tydeligvis ikke er de tallene som viser graden av fornøyde kunstnere eller at <INAUDIBLE> får stipend
ja president det er ikke riktig at vi sentraliserer <ee> makta
nå er det altså noen organisasjoner som <ee> også oppnevner andre i tillegg som ikke er medlemmer men det er eksempler på at det er noen organisasjoner som bare oppnevner egne medlemmene til <ee> de komiteene
og da kan det stilles spørsmålstegn ved om det er en rettferdig fordeling av de tre hundre millionene som skal <ee> fordeles ut igjen og at alle kunstnerne får mulighet til å få et stipend
altså at alle kunstnere i Norge <ee> skal ha muligheten til å bli vurdert på ri likt grunnlag
det er det reist spørsmål ved og det mener jeg er uheldig
så det her gjør vi til det beste for kunstnerne sjøl til beste for <ee> kunsten
for ikke velger hun å lytte til dem i den saken her og heller ikke ta til seg deres konstruktive forslag
tidligere i uken denne så delte kulturministeren til overmål også et innlegg på sosiale medier hvor hun beskriver det som et godt innlegg
og der ble kunstnernes hovedorganisasjon Kunstnernettverket beskrevet som mafia sauset inn i slim
president går virkelig kulturministeren vår god for en slik beskrivelse av kunstnernes hovedorganisasjon og mener hun at det blir god kunst- og kulturpolitikk av å bidra til å bygge ned tilliten mellom seg sjøl og kunstnerorganisasjonene
president nei jeg mener ikke at det er en god beskrivelse av kunstnerorganisasjonene ikke i det hele tatt
men <ee> du kan dele ting på sosiale medier uten at du stiller deg <ee> helt og fullt bak det
jeg syntes det her var interessant fordi det er en stemme i i debatten som <ee> <ee> løfter et annet <ee> blikk
og jeg vil ikke si at jeg har en konfronterende <ee> linje i debatten
jeg ønsker mer åpenhet og det prøver jeg også sjøl å bidra til
ja takk gode president
jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren
disse egne reglene gir blant annet mannen mye større mulighet for å stoppe og trenere en skilsmisse
vil statsråden gå inn for å stille krav til alle trossamfunn som mottar statsstøtte om at skilsmisse etter norsk lov også automatisk skal anerkjennes av trossamfunnet
president alle tros- og livssynssamfunn skal følge norsk lov
det betyr at trossamfunn også skal følge den norske lovgivninga vedrørende ekteskap og skilsmisse
kvinner og menn har samme rett til fritt å velge ektefelle
ekteskap skal inngås av egen fri vilje og med eget samtykke
brudefolkene skal blant annet også anerkjenne hverandres likerett til skilsmisse
videre er det bare fylkesme mannen eller domstolen som har myndighet til å gi separasjon eller skilsmisse etter norsk lov
ekteskapsloven er det Barne- og likestillingsdepartementet som har ansvaret for
tros- eller livssynssamfunn som begår alvorlige lovbrudd kan etter forslaget nektes tilskudd
og i vurderingene så skal det legges særlig vekt på brudd på lovbestemmelser som skal beskytte barns interesser brudd på diskrimineringslovgivning og brudd på bestemmelser som skal hindre oppfordring til hat eller vold
tilskudd skal også kunne kreves tilbakebetalt dersom et samfunn bryter vilkårene for støtte
jeg mener det president er å gå lenger enn det som Arbeiderpartiet foreslår i sitt representantforslag om det her som dem gjorde nyd nylig der dem ønsker en samfunnskontrakt
og med det så har du en mye sterkere binding enn den samfunnskontrakten som Arbeiderpartiet her foreslår
jeg mener også president at det forslaget som er på høring nå ivaretar anliggendet også som representanten Bøhler er <ee> opptatt av
men vi vil naturligvis på vanlig måte <ee> vurdere de innspillene og de svarene som vi nå får i høringa før vi konkluderer og kjem|kommer tilbake til Stortinget
jeg takker for <ee> svaret president
og hvis mannen ikke godtar det så er det svært vanskelig for <ee> kvinnen å komme ut av det religiøse ekteskapet og det gir henne store problemer i livet hennes hvis hun fortsatt er muslim
så spørsmålet mitt er er det er det en vanskelig vurdering å si at sharia-lover ikke skal gjelde i Norge og at man må innrette seg i forhold til norsk lov også i moskeene
<ee> president jeg er jo helt enig med representanten Bøhler
og det vi er enige om at alle uansett hvilken trossamfunn man tilhører så skal man følge norsk lov
pre beklager president <qq>
ja takker for tilleggssvaret òg president
<ee> det at disse sharia-lovene som definerer de muslimske ekteskapene gir <ee> mannen sterk makt over kvinnen fører jo til at kvinnene ofte at dette er så utmattende prosesser
de må reise til religiøse domstoler i hjemlandet og sånn for å få opphevet det at de fortsetter innenfor ekteskap som kan være voldelige som kan være <ee> sette kvinnene i veldig vanskelige situasjoner
og og <ee> altså den bosniske moskeen i Oslo har gjennomført en praksis hvor det er altså når det er skilsmisse etter <ee> norsk lov så er det en automatikk <INAUDIBLE>
altså det er en religiø et religiøst ekteskap er avhengig av at det også er godkjent etter norsk lov at at det er i <qq> inngått også av norske myndigheter
og det er jo gjennomført reformer i flere faktisk muslimske land
men moskeer i Norge der er det uten tvil som dokumenteres av de skamløse jentene mange som følger de gamle sharia-lovene for muslimske ekteskap og hvordan de kan oppheves
så jeg vil <ee> <ee> be statsråden om <ee> als <qq> som hun er inne på at dette er jo ikke noe som må undersøkes
sånn at <ee> å ta standpunkt til dette burde være greit synes jeg
<ee> ja president <ee> det som har vært viktig for oss i det forslaget som vi nå sendte ut på høring er nå nettopp å understreke og tydeliggjøre vilkårene for støtte <ee> bedre enn i dag
og der <ee> vi løfter fram også hensynet til barns rettigheter og interesser
i prop to S landmaktsproposisjonen legges det opp til ei økning av årsverkene i Hæren særlig gjennom ei styrking av spesialistkorpset
det foreligger <ee> forholdsvis detaljerte beskrivelser av de enkelte avdelingene i det arbeidet som har blitt utført av arbeidsgruppa som utreder landmakta
regjeringa har imidlertid ikke bedt Stortinget om å ta stilling til detaljerte stillingsrammer for de ulike avdelingene da det her løyses best innafor forsvarssjefens fullmakter
derfor er ikke stillingsrammen for den enkelte enhet beskrevet i landmaktsproposisjonen
president planene innebærer ei netto økning av årsverk i <ee> Hæren på om lag to hundre
den her økninga er det tatt høyde for i de økonomiske rammene for landmakta i perioden
president både jeg og representanten Navarsete har vært i mange debatter mange radiodebatter og mange debatter på torg og og <ee> og saler
<ee> at at man i en debatt kan kan uttale seg unøyaktig det det vet vi
så er det selvfølgelig beklagelig hvis det blir oppfatta som en form for hersketeknikk eller noe sånn
men president det som er viktig for meg i den her saken det er at <ee> fremstillinga fra motdebattant Pål B. Nygaard er feil for det er faktisk sånn at vi øker antall <ee> årsverk
sånn at for meg er den viktige delen av den her debatten det er at vi nå presenterer ei endring og ei løsning for landmakta som gjør at vi øker vår forsvarskraft og <ee> øker bærekrafta til det norske forsvaret
ja president landmaktsproposisjonen ligger nå til behandling i komité
vi får rikelig anledning til å diskutere tallene bak effekten av <ee> effekten av den proposisjonen vi har vi har fremma
<ee> representant Navarsete får jo også muligheten til å jobbe i komité i forhold til de tingene
vi har levert en proposisjon som styrker landmakta som styrker forsvarskrafta til Norge som styrker bærekrafta til til Forsvaret også ved de innretningene og de finansieringsmodellene vi har levert
så til <ee> n den andre delen av spørsmålet som som egentlig relaterer seg til et skriftlig spørsmål jeg har fått fra representanten Navarsete
<ee> <ee> den det ske svaret er er levert <ee> sånn at det svaret vil vil Navarsete <ee> få fra meg skriftlig
men da jeg ble innrullert i Heimevernet i nittenåttiåtte så fikk jeg ikke våpen ikke klær
det fikk jeg først i nittennittito
men alle de fire år f åra før det var jeg altså en av tallet til <ee> sjef Heimevernet den der gangen
ikke sko ikke trøye ikke hue og ikke gevær men jeg te var teltes med
det vi har levert på president det er de soldatene som er oppkledd og leveres fra <ee> Heimevernet
president <ee> jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren mannskapsmessen ved Fredriksvern i Stavern har stått nedbrent siden et lynnedslag i tjuefjorten
den ble inntil videre da benyttet av Justissektorens kurs- og øvingsavdeling
Forsvarsbygg er eier av messen
akter statsråden å skjære igjennom og restaurere bygget for å sikre fremtidig bruk til glede for studentene ved Politihøgskolen på stedet Utrykningspolitiet og kursdeltagere ved JKØ
<ee> mannskapsmessa ved Fredriksvern fikk betydelige skader som det sies som følge av lynnedslag i tjuefjorten
bygget brant ikke ned men skadene gjorde bygget ubrukelig til videre drift for justusj s Justissektorens kurs- og øvingsavdeling
som selvassurandør må staten selv bekoste en eventuell reparasjon av skadene
det blei etter brannen søkt å finne midler til å rehabilitere det brannskadde messebygget
på grunn av en streng prioritering av investeringsmidler til nødvendige tiltak i Forsvaret ble det ikke funnet rom for å avsette midler til rehabilitering av messebygget
Justissektorens kurs- og øvingssenter har etter brannen disponert andre bygg på festninga for å løyse et midlertidig behov for bespisning for ansatte studenter og kursdeltakere
dem har inngått en avtale med en sivil leverandør for etablering av messefasiliteter til erstatning for messebygget
å rehabilitere messebygget som messefali fasilitet for justissektoren er etter det jeg kjenner til derfor ikke aktuelt
forsvarssektorene har ikke lenger a <ee> aktivitet i Stavern og vi har ikke behov for å reva <ee> rehabilitere bygget til eget bruk president
dersom justissektoren får behov for mer bygningsangre areal til andre formål på området kan det vurderes å sette bygget i stand for å kunne dekke et fremtidig behov
hva en eventuell rehabilitering av bygget for andre formål vil koste og hvordan|1 rehabiliteringa skal fi finansieres er ennå ikke vurdert
president <ee> jeg er enig i at det det kan ikke være ønskelig at et sånt bygg skal stå ubrukt
<ee> så derfor jeg skal ta <ee> jeg vil derfor varsle nå at jeg tar et nytt isatt initiativ for å se på mulighetene til å finne ei løysing som gjør at bygget igjen kan brukes
<ee> president <ee> jeg takker for svaret
<ee> det var også noe positivt å å høre her
<ee> Fredriksvern er et av de mest besøkte turiststedene i i Norge
anslagsvis to hundre og femti tusen d mennesker besøker dette vakre området hvert år og midt i dette området så står det altså nå et nedbrent <ee> karakteristisk sekskantet bygg der det har vært en fryd å innta et måltid eller fem
<ee> studentene ved Politihøgskolen Utrykningspolitiets mannskaper og kurselever må nå gå ut av <ee> porten i i leiren <ee> et par hundre meter unna for å spise i en provisorisk kantine innleid av p private som det ble nevnt
synes ikke statsråden at dette er en noe lemfeldig omgang med statens ansvar som selvassurandør
<ee> jeg er vel heller ikke av dem som som synes det er forferdelig at at folk i en etat som som politi- og justissektoren må gå de de noen hundre meterne for å spise lunsj en annen plass
det forutsetter jeg vel skal gå skal gå helt greit
men som sagt så er det <ee> det er ikke ønskelig at vi har at vi har bygg <ee> tilhørende etaten som står og og råtner ned forsarvast|forderves sånn at derfor skal jeg ta et initiativ for og så se på ei mulig løysing for for det bygget der nede
president jeg har et kort oppfølgingsspørsmål
<ee> statsråden skisserer jo en løsning her
<ee> kan en slik løsning være at eierskapet til området nå kommer i samsvar med dem som har bruksretten til området med andre ord at justissektoren overtar som eiere i alle fall for deler av Fredriksvern
ja president jeg har ikke lyst til og så forskuttere
det kunne jo være fristende og så bare og så bare overlate byrden til <ee> til justisministeren men han sitter såpass nært at da vil antagelig protestene bli <ee> høylytt
sånn at jeg vil det jeg varsler her er at vi skal gå inn i saken
vi skal se på å finne ei ei løysing
og så vil jeg ikke forhåndsprosedere eller gi noen forhåndsløfter i så måte nå
president Stortinget vedtok høsten tjueseksten å stanse regjeringas foreslåtte nedleggelse av Kystjegerkommandoen utafor Harstad
hva har blitt gjort siden november tjueseksten for å videreutvikle Kystjegerkommandoen
<ee> beslutninga om å videreføre Kystjegerkommandoen er reflektert i departementets strukturutviklingsplaner og Sjøforsvaret har i <ee> løpet av inneværende år oppdatert det konseptuelle grunnlaget for Kystjegerkommandoen som er operativ avdeling i <ee> Sjøforsvaret
den videre utviklinga av avdelinga vil bli utreda nærmere
mandat for utredning er under utforming
mulige alternative lokaliseringer og organisatoriske tilknytninger herunder forholdet til Forsvarets spesialstyrker slik stortingsflertallet la til grunn vil være en del av utredninga