Jag har själv varit med och dömt i målet MIG 2015:11 som är ett av de fall som Hultman och Ahlgren hänvisar till. Artikelförfattarna får det att framstå som att en amerikansk kvinna utvisades för att hon ville gå ned i arbetstid och läsa svenska. Domen finns på nätet, så vem som helst kan läsa att kvinnan i fråga hade fått arbetstillstånd på ett anställningserbjudande med en heltidslön på 18 750 kronor. I ansökan klargjordes att kvinnan skulle arbeta endast 80 procent och ha 15 000 kronor i månadslön, vilket godkändes. Det fanns alltså redan från början utrymme för eventuella studier. Efter två år med arbetstillstånd visade det sig att kvinnan deklarerat en månadsinkomst på endast 12 000 kronor. Migrationsöverdomstolen godtog Migrationsverkets sätt att definiera försörjningskravet och delade bedömningen att kravet inte varit uppfyllt, vilket medförde att ansökan avslogs.