samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-17 Myös minä yhdyn kiitoksiin oikeusministerille, että nyt sitten saamme näitä jo hallitusohjelmassa päätettyjä linjauksia eduskunnankin käsittelyyn. Kuten tässä keskustelussa on tullut esille, itse asiassahan me palaamme nyt siihen vanhaan, alkuperäiseen järjestelmään, joka tässä maassa on varsin pitkään ollut. Mielenkiintoinen detalji lienee se, että vuonna 76, kun siirryttiin tähän lyhyempään, kolmen vuoden vankeusrangaistukseen rikoksenuusijoille siinä, miten tarkastellaan heidän ensikertalaisuuttaan, perusteena oli valtiontalouden tiukka tilanne. Eli mielenkiintoisilla perusteilla on kriminaalipolitiikkaa aikaisemminkin tehty. Minusta on erittäin hyvä, että palataan tuohon alkuperäiseen käytäntöön siitä, että rikoksen uusimisen ensikertalaisuudessa pidättäydytään viidessä vuodessa. On ihan totta toki, että keskustelussa erityisesti vakavista henkeen, väkivaltarikoksiin liittyvistä asioista on perusteltua kysyä, onko viisikään vuotta riittävä aika ensikertalaisuudelle ja sen mitätöitymiselle, mutta tietenkin järjestelmän selkeyden kannalta täytyy jostain aloittaa, ja sikäli viisi vuotta on perusteltu aika. Täytyy huomioida se, kuten tässä hallituksen esityksessäkin sanotaan, että yleisimmin nämä rikosnimikkeet, jotka ovat sitten toistuneet, ovat olleet kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta, varkaus, näpistys, huumausaineiden käyttörikos, rattijuopumus, petos ja pahoinpitely. Sen sijaan törkeitä henkeen ja terveyteen kohdistuvia rikoksia on ollut huomattavasti vähemmän, joten sikäli varmasti kansan oikeustajun mukaista on se, että siirrytään tähän alkuperäiseen käytäntöön
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-17 ollut kiinni kolmen vuoden määrärajassa, joten tuntuu järkevältä, että tämä nyt nostetaan viiteen vuoteen. Tällä esityksellä on arvioitu olevan noin 2 miljoonan euron budjettivaikutuksia, ja kysyisinkin ministeriltä: onko nämä budjettivaikutukset otettu huomioon? Haluaisin myös kysyä teidän arviotanne siitä, kohdentuuko tämä esitys vakavien rikosten uusijoihin ja voivatko nyt kansalaiset sen suhteen olla paremmalla mielellä eli parantaako tämä esitys mielestänne heidän turvallisuuttaan. Lakivaliokunnassa on käyty paljon vakavaa keskustelua siitä, että oikeusministeriön toimialalta on säästetty ja nakerrettu vuodesta toiseen niin valtavan paljon, että nyt ollaan jo tilanteessa, että oikeusvaltion perusteet ovat ovat siinä mielessä natisemassa, että resurssien määrä on niin niukka, että tuomioistuinkäsittelyt pitkittyvät, monet jutut ovat monimutkaistuneet, joskus tullaan jopa tilanteisiin, että määräajat, missä ajassa asiat pitäisi käsitellä ja tuomiot antaa, ovat tulossa vastaan, koska määrärahat ovat niin niukat. Miten te arvioisitte koko tilannetta ottaen huomioon varsinkin sen, että teillä on lukuisia esityksiä, jotka lisäävät määrärahan tarpeita teidän toimialallanne mutta myös laajemminkin poliisilla ja muilla toimialoilla? Edellä keskustelimme sakon muuntorangaistuksesta, joka esityksenä on huomattavasti kalliimpi kuin tämä esitys. Kerroitte,
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa rouva puhemies! Huomaan, että vihreät miehet ovat kaikonneet ja jättäneet edustaja Karimäen edustamaan vihreiden kriminaalipoliittisia lin-jauksia. Hyvä niin, sillä edustaja Karimäki suhtautuessaan positiivisesti tähän esitykseen edustaa mielestäni parempaa kriminaalipoliittista linjaa kuin edellisessä päiväjärjestyksen kohdassa, jossa vihreät edustaja Ville Niinistön johdolla vastustivat sakon muuntorangaistuksen palauttamista. Edustaja Karimäki varsinkin siinä keskustelussa kiinnitti huomiota taloudellisiin seikkoihin, kuten nytkin, ja totta kai, kaikessa, mitä täällä päätämme, merkitystä on myös sillä, mitä se maksaa veronmaksajille. Mutta itse näen, että nämä taloudelliset seikat ovat saaneet liikaakin painoarvoa kriminaalipolitiikassa viimeisten vuosien aikana — tarkoitan siis, että ennen ministeri Häkkäsen toimikautta. Taloudellisista syistä johtui myös se poukkoilu sakon muuntorangaistuksen palauttamisen ja ei-palauttamisen kanssa, johon täällä aiemmassa keskustelussa viitattiin. Kun edustaja Karimäki siinä keskustelussa sanoi, että tulee kalliiksi pitää ihmisiä vankilassa — ja tämä oli yksi argumentti, niin ymmärsin, suhtautua torjuvasti sakon muuntorangaistuksen palauttamiseen kaikkien vankien pitäminen tulee kalliiksi. Jos en väärin muista, niin on laskettu, että yhden vankipäivän hinta on, olisiko, noin 200 euroa kaikkine kuluineen. Mutta emme me kuitenkaan tämän takia, edustaja Karimäki ja vihreät, ole sitä mieltä, että me voimme hyvin pitkälle sitten luopua vankiloista kokonaan, että siinä säästetään pitkä penni, joka raha voidaan antaa poliisille — no, en tiedä, mitä poliisikaan niillä rahoilla tekee, jos ei konnia enää pantaisi kiven sisään. Eli taloudelliset seikat ovat relevantti argumentti, mutta se, että kriminaalipolitiikan keskeisin pyrkimys olisi säästöt ja sitä kautta sitten vankiluvun vähentäminen, ei voi olla oikea lähtökohta. Oli erittäin tervetullutta, että ministeri Häkkänen selosti sitä, miten rangaistusjärjestelmällä on monta merkitystä. Jos todellakin olisi niin, niin kuin edustaja Niinistö edellisessä keskustelussa sanoi, että kaiken tarkoituksena on vain ennaltaehkäistä rikoksia, niin miksi me sitten rankaisemme joitakin mustasukkaisuuskiihkossa tehdyistä rikoksista, koska ei välttämättä ole oletettavaa, että asianomainen uudelleen samanlaiseen syyllistyisi?
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-17 Ihan lyhyesti. Unohdin tuossa omassa puheenvuorossani, kun kyse on uudistuksesta, jossa ensikertalaisuusvaadetta muutetaan kolmesta viiteen vuoteen, ja puhemies kertoi, että tämä lähetetään lausunnolle perustuslakivaliokuntaan, kysyä ministeri Häkkäseltä: miksi tämä esitys vaatii perustuslaillisen
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-10-17 Ehkä laajemmin rikollisuuden torjunnasta. Sehän on tosiaan niin kuin sanoin ja edustaja Zyskowiczkin korosti: rikollisuuden torjunta on yksi osa rangaistusjärjestelmää ja sen tarkoitusta, mutta rangaistusjärjestelmän tehtävä on myös sovittaa rikokset uhrin ja yhteiskunnan silmissä ja lisätä sitä kautta myös lain noudattamisen uskottavuutta. Erityisesti asialistalla on ollut oikeusministeriössä se, että minulle valmistellaan hankkeita, joilla puututaan fyysiseen koskemattomuuteen liittyviin rikoksiin, ovat ne sitten naisiin ja lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia, mikseivät miehiinkin, väkivaltarikoksia tai muita tämänkaltaisia. Nämä rikokset ovat niitä kaikista vakavimpia, mutta emme me voi jättää pienempiäkään rikoksia huomioimatta. Ensikertalaisuuden poistaminen kokonaan nousi täällä esille. Sanotaan näin, että henkilökohtaista ajatteluani on sellainen, että tässä rangaistusjärjestelmässä on vielä aika reilusti korjattavaa useissa eri osissa eikä pelkästään niin, että joka paikassa pitää kiristyksiä tehdä, vaan niin, että siellä on siellä täällä viilaamista aika paljon. Nyt vain on sellainen tilanne, koska aloitin puolivälissä vaalikautta, että tässä nyt ei sitten ihan kaikkia hankkeita ehditty käynnistämään, niitä ei saada lainvalmistelussa tänne asti etenemään. Otan esimerkin. Kansainvälisessä vertailussa ensikertalaisuusmenettely ja siihen osittain liittyvä vapautuminen vankilasta puolet istuttua tai kaksi kolmasosaa istuttua eivät ole ainakaan tiukimmasta päästä — ne ovat enemmänkin lepsummasta päästä. Ja Suomessa, mitä tulee siihen ajatukseen, että päätavoite olisi vankiluvun laskeminen tai taloudelliset perusteet, mitä täällä mainittiin, se ei saa vaan ratkaisut rangaistusjärjestelmässä täytyy tehdä arvoihin perustuen ja tässä salissa punniten, minkälainen rangaistus on oikeudenmukainen rangaistus vaikkapa törkeästä pahoinpitelystä tai vaikkapa törkeästä raiskauksesta, ja sen jälkeen ne yhteensovitetaan resurssien kanssa. Ja siellä vankilassa, niin kuin jo nyt tehdään, pitää antaa kuntoutusta seksuaalirikollisille, väkivaltarikollisille, sarjanäpistelijöille. Siellä pitää antaa rangaistuksen kärsijöille kuntoutusta. Eli kriminaalipolitiikassa täytyy ottaa pientä suunnanmuutosta, ja näillä esityksillä sitä ollaan tuomassa. Mutta samaan hengenvetoon sanon sen, mistä täällä edustaja Karikin osittain mainitsi: Yhteiskunta on kokonaisuus. Turvallisuus rakentuu siitä, että meillä on eheä yhteiskunta, jossa sosiaaliturva, koulutus, kaikki muut tukevat sitä, että ihmiset eivät lähtisi rikoksen poluille. Tämä on äärimmäisen tärkeää. Mutta samaan hengenvetoon sanon myös sen, että
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-17 rouva puhemies! Tässä keskustelussa on noussut esiin oikeusministeriön toimialan resurssit. Kysehän on juuri siitä, että niiden resurs-sien tulee olla riittävät, jotta ihmiset saavat oikeutta. Monelle ihmiselle heidän asiassansa on todella keskeistä se, että saadaan nopea käsittely, että he saavat laadukkaan esitutkinnan ja että heidän oikeutensa otetaan huomioon, että uhrin asema on turvattu. Ja siihenhän juuri liittyy se kysymys, mitä olisin toivonut teidän arvioivan, että oikeusministeriön määrärahat riittävät oikeusturvan takaamiseen ja oikeusvaltion perusteiden vankistamiseen. On ollut paljon keskustelua siitä, että tällä hetkellä määrärahan taso on ollut vuosia niukkeneva
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-17 asioista vastaava valiokunta, ja puolustusvaliokunnan kokouksessa olemme reserviläispoikkeusta aselakiin liittyen kommentoineet ja siitä lausuneet ja huomattavasti myös keskustelleet. Täällä salissa on myös puolustusvaliokunnan jäseniä, ja — mikä on ollut ilahduttavaa valiokunnan työskentelyssä — meillä on ollut yhteinen käsitys siitä, että maanpuolustuksemme perusrakenteisiin kuuluva yleinen asevelvollisuus ja laaja reservi saa sille kuuluvan oikeuden myös ampumaharrastuksen suorittamiseen ja ylläpitämiseen. Ja on ollut ilo työskennellä valiokunnassa myös tukien tätä reserviläistoiminnan, peruskallion, säilyttämistä ja kehittämistä ajassa. Tässä meillä ei ole eroa hallituksen ja opposition
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-17 esimerkiksi sovellettu reserviläisammunta, voi jatkua ennallaan käytännössä, Tämä on erittäin merkittävä asia, koska aselaki juontaa juurensa sieltä EU-direktiivistä ja nyt meidän aselakimme, tämä esitys, on toteutettu niiden direktiivin reunaehtojen puitteissa, mielestäni sen pienimmän riesan tien kautta — se on pyritty löytämään tässä koko ajan. Valitettavasti byrokratiaa tässä tulee harrastajille lisää. Se ei johdu Suomen tai hallituksen tahdosta, se johtuu
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-17 rouva puhemies! Tämä EU:n asedirektiivi lähti itse asiassa liikkeelle näiden Euroopassa tapahtuneiden vakavien terrori-iskujen jälkeen. Itse en ihan usko sitä, että tämä tulee ratkaisemaan esimerkiksi laitonta asekauppaa taikka niitä ongelmia, joiden ratkaisemiseen tällä tähdätään. Varsinkaan Suomessa tällä ei ole tällaista vaikutusta, ja me emme tällaista olisi lainkaan tarvinneet ilman EU:n pakottavaa velvoitetta. Onneksi meillä on ollut laaja kansallinen yhteisymmärrys ja — niin kuin edustaja Kari puolustusvaliokunnan varapuheenjohtajana toi esille — valiokunnassakin hyvä yhteisymmärrys siitä, millä tavalla etsimme keinon siihen, että teemme vain sen, mitä direktiivi vaatii, emme yhtään yli. Sillä tavalla reserviläistoiminta, toisaalta ikiaikainen metsästys ja hieno urheiluammunta voivat tässä maassa jatkua
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 Tämä on sellainen ongelma, että tässä edelleenkään ei kiristetä lupakäytäntöjä niin vähän kuin olisi EU-vaatimusten vuoksi mahdollista. Tämähän meni niin, että ensin EU lähti kiristämään näkökulmastamme täysin aiheetta suomalaisten metsästäjien, aseharrastajien ja reserviläisten toimintaa. Näitä tiukennuksia me emme lähtökohtaisesti olisi tarvinneet, ne eivät ratkaise mitään sellaista ongelmaa, mitä meillä on. Sitten niihin vaikutettiin EU:ssa sen verran kuin pystyttiin, vaihtelevalla menestyksellä, kenties tärkeimmät asiat turvaten. Mutta haluan muistuttaa, vaikka reserviläistoiminnalla onkin oma arvonsa, niin silti myös aseharrastuksella yleensä ja metsästyksellä on arvonsa, eli niitä ei suinkaan pidä väheksyä tämän reserviläistoiminnan rinnalla. Nyt sitten hallitus tulee kuitenkin esittämään eduskunnalle aselakia, jossa on täysin kiistämättä lukuisia kohtia, joita direktiivi ei sellaisenaan vaadi, eli niin sanottuja Suomi-lisiä. — Ne varmaankin tulevat täällä keskustelussa esille myöhemmin. — Miksi näitä on edelleen mukana? Miksi emme päinvastoin yritä löytää
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 puhemies! On tosiaan tärkeää lähteä siitä, mistä tässä on taustaltaan kysymys. Silloin vuonna 2016, aivan niin kuin edustaja Heinonen sanoi, EU-tasolla tämä lähti näistä terrori-iskuista ja niihin liittyvästä huolesta. Suomellehan tämä on suoraan sanottuna turhaa — ei sitä kukaan meistä voi kiistää — mutta koska olemme EU:n jäsen, niin emme me siitä mihinkään pääse, että direktiiviä on täälläkin jollain tavalla sovellettava. Oleellista on se, että kansallisella tasolla ollaan tähän hyvä ratkaisu löydetty. Myös EU-neuvottelu sillä tasolla oli hyvin tärkeä, koska se alkuperäinen esitys, mikä EU-komissiolta tuli asedirektiivistä, olisi lopettanut Suomessa meidän puolustusratkaisumme. Sitä ei nyt tapahdu, ja siitä täytyy kiittää ministereitä Niinistö ja Mykkänen ja toki sitten myös esimerkiksi edustaja Savolaa ja Kopraa. Tässä hallitusrintamassakin tehtiin hyvää yhteistyötä, ja olen iloinen myös siitä, että — niin kuin edustaja Kari sanoi — tässä myös oppositio on ollut hyvin
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa rouva puhemies! Todella, kuten tässä on jo sanottu, EU-laajuisestihan tässä on ollut tarkoitus muun muassa kieltää kaikkein vaarallisimpien itselataavien aseiden siviilikäyttö ja tehostaa unionimaiden välistä tiedonvaihtoa, ja nämähän ovat kannatettavia tavoitteita. On hyvä, että näin kansainvälisesti ajatellen direktiivi puuttuu puoliautomaattiaseiden ja automaattiaseiden saatavuuteen joka nousi tuolta: Huomasin, poliisin lausunnosta, että poliisi on huomioinut, että reserviläispoikkeuksen piiriin kuuluisi henkilöitä, jotka eivät esimerkiksi rikollisen menneisyytensä vuoksi ole sopivia pitämään hallussaan ampuma-aseita. Poliisi kiinnitti huomiota siihen, että on jopa todennäköistä, että näiden henkilöiden aseistautumisella olisi vaikutusta yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen ja mahdollisesti sen vaarantumiseenkin.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-17 Samoin luonnollisesti ampumaurheilu on seikka, joka tämän lain perusteluissa ja kirjoittamisessa on aihetta noteerata tunnontarkasti. Metsästys luonnollisesti on eräs näistä. On tärkeää, että eduskunta kampaa nyt hyvin läpi tämän esityksen, jotta siellä ei vain sattuisi olemaan mitään sellaista, mitä me emme oikeasti tarkoita. Tässä mielessä on hyvä, että asia on nyt täällä hyvässä käsittelyssä, joskin en ole vielä ihan selvästi saanut
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-17 säännöksistä, joita sitten muutetaan, mutta ihan en yhdy välttämättä siihen ajatukseen, että Suomessa ei olisi ollut myöskin ihan kansallisesti tarvetta jossain määrin arvioida näitä uudelleen, nyt ei ehkä tähän liittyen mutta ajatellen niitä edellisiä tiukennuksia esimerkiksi lupien saantiin ja muuhun — meillä on valitettavat koulusurmatapaukset, aseiden säilytykseen liittyvät kysymykset ja monet muut asiat — jotka ovat olleet erittäin perusteltuja tehdä täällä Suomessa, Suomen omien ongelmien vuoksi. Tässä on hyvä uudistus. Se, mitä ministeri ei ehkä vielä maininnut, on se, että aseen ostajan henkilöllisyys myöskin nettikaupan osalta tulee nyt tarkastettavaksi ja myöskin aseluvan
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 puhemies! Edustaja Paatero tuossa sanoi, että hän ei ymmärrä, miten voi olla mahdollisuus hakea. Minä kyllä ymmärrän sen, että henkilöllä voi olla mahdollisuus hakea ampuma-aseen hankkimislupaa, mutta poliisin ei tarvitse sitä myöntää. Poliisi kyllä seuraa varsin selvästi ja selkeästi, mitä siellä henkilön taustalla on. Jos on edesottamuksia, että on syyllistynyt rikoksiin tai muihin, niin lupaa voi hakea mutta todetaan, että lupaa ei myönnetä. Tämä reserviläispuoli ei ole mikään lupa-automaatti, kyllä tässä pidetään turvallisuudesta huolta. Ja niin kuin monissa puheenvuoroissa on todettu, meillä on ampuma-aselaki kyllä jo nyt Suomessa niin tiukassa mallissa, että sitä ei olisi enää tarvinnut kiristää. Kehotankin nyt sitten siihen, että valiokunnassa kun
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-17 lähti tulemaan, oli meidän puolustusratkaisumme perusteleminen. Meillä on yleinen asevelvollisuus, reserviläisiin pohjautuvat sodanajan joukot ja omaehtoinen harjoittelu, mikä reserviläisellä ja vapaaehtoisella maanpuolustuksella on aivan olennainen osa myöskin, ampumataitoa jokainen sotilas tarvitsee. Meillä on hyvin säännelty aselainsäädäntö jo tälläkin hetkellä. Se, mitä lisäyksiä tämä tuo: lainsäädännössä on suuria turvallisuuteen vaikuttavia tekijöitä, mutta tässä mennään nyt sitten EU:n direktiivien reunaehtojen mukaisesti siinä, kuinka se tähän meidän omaan lainsäädäntöömme tuodaan. Tärkein viesti on se, että reserviläistoiminta voi jatkua, vapaaehtoinen maanpuolustustoiminta voi jatkua ja urheiluammunta voi jatkua. Tämä on se tärkeä asia, missä me olemme onnistuneet ja mistä meidän pitää pitää jatkossakin kiinni.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-17 ”Alueellistamislain tavoitteena on kaikkia hallinnonaloja koskeva yhtenäinen käytäntö ja kansanvaltainen päätöksenteko. Alueellistamislain tavoitteiden toteutumisen kannalta käsiteltävinä olevilla sijoittamisratkaisuilla on periaatteellinen ja laajakantoinen merkitys.” Arvoisa puhemies! Huolimatta alueellistamisen koordinaatioryhmän lausunnossaan vahvasti edellyttämästä harkinnasta viedä päätös valtioneuvoston yleisistunnon ratkaistavaksi teki sisäministeriö ministeri Mykkäsen ja kansliapäällikkö Ilkka Salmen allekirjoittamana päätöksen siirtää Kriisinhallintakeskuksen sijaintipaikka Kuopiosta Helsinkiin. Tuo päätös on tehty 5.7.2018, ja siitä tiedotettiin seuraavana päivänä. Sisäministeri Mykkäsen lopullinen päätös on tehty hyvin lyhyessä ajassa alueellistamisen koordinaatioryhmän käsittelyn jälkeen, jolloin perusteelliselle ja huolelliselle arvioinnille ei ole annettu sisäministeriössä suurta painoarvoa. Toiminta ei ole mielestäni hyvän hallintotavan mukaista. Arvoisa puhemies! Kokonaisuutena Kriisinhallintakeskuksen sijoittumista koskeva päätöksentekoprosessi näyttäytyy hyvän hallintotavan näkökulmasta kyseenalaisena. Sisäministeriö teki päätöksen siirrosta ja tiedotti päätöksestä mutta vei asian alueellistamisen koordinaatioryhmän käsittelyyn vasta tämän jälkeen. Sisäministeriö ei vienyt päätöstä valtioneuvoston yleisistunnon ratkaistavaksi huolimatta alueellistamisen koordinaatioryhmän antamasta lausunnosta ja siinä esitetystä vahvasta signaalista, päätöksen periaatteellisesta ja laajakantoisesta merkityksestä sekä alueellistamislain tavoitteena olevasta kansanvaltaisesta päätöksenteosta. Tällä perusteella olen myös pyytänyt oikeuskansleria arvioimaan kantelun kohteiden toiminnan lainmukaisuuden ja sen, ovatko kantelun kohteet toimineet hyvän hallintotavan vastaisesti tai muutoin moitittavasti. Tietämäni mukaan Oikeuskanslerinvirasto käsittelee parhaillaan asiaa ja pyrkii saamaan myös ministeriön lausunnon jälkeen vastauksensa, joka tietysti toivottavasti toimii myös eduskunnan päätöksenteon taustalla ja pohjana. Arvoisa puhemies! olevan perusteella katson, että eduskunnan ei tule hyväksyä... Vaikkakin ministeri sanoi, että Kriisinhallintakeskuksen siirto Kuopiosta Helsinkiin on ministerin oman päätöksen takana, tässä on kuitenkin mahdollisuus arvioida kokonaisuudessaan tämän hallituksen esityksen myötä myös tätä Kriisinhallintakeskuksen fyysistä sijaintipaikkaa. Nythän käsitellään siis hallituksen esitystä eduskunnalle laiksi siviilihenkilöstön osallistumisesta kriisinhallintaan annetun lain,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-17 puhua. Ja tietysti kiitoksia siitä, että ministeri on paikalla. Tämän asian käsittelyssä on täällä eduskunnassakin ollut hivenen tämmöistä kompurointia, koska täällä eilen illalla istuimme melko pitkään ja odotimme, että tämä viimeisenä listalla oleva asia tulee käsittelyyn, mutta sitten todettiinkin, että sinä iltana se ei ministerin aikatauluihin sopinut, ja se pöydättiin sitten tälle päivälle. Mutta hyvä, että nytten olemme tästä aiheesta puhumassa. Tämä Pelastusopiston yhteydessä sijaitseva Kriisinhallintakeskus ja sen siirtäminen muualle — tässä edustajat Kulmala ja Rossi ovat hyvin kertoneet sitä taustaa, viitanneet siihen toukokuuhun 2017, silloisen ministeri Risikon ja kansliapäällikkö Nergin perusteluihin tästä verkostomaisesta toimintatavasta, joka silloin tuntui olevan ihan hyvä ja hyväksyttävä ja joka nyt sitten, kun uusi ministeri astui toimeensa, yhtäkkiä muuttuikin sitten jostakin syystä toimimattomaksi. Tämä kyllä herättää kovasti kysymyksiä. Kuinka on mahdollista, että näin lyhyessä ajassa se, mitä edellinen ministeri oli pitänyt ihan toimivana ratkaisuna, yhtäkkiä ei sitä enää ollut? Kuopiossa Kriisinhallintakeskuksella on ollut erinomaiset tilat siinä mielessä, että siinä Pelastusopiston yhteydessä on ollut mahdollisuus tällaisiin todella, voisi sanoa, Euroopan tasollakin arvostettuihin ja toimiviin harjoitusalueisiin. Olen itsekin niillä alueilla käynyt tutustumassa, ja siellä todellakin käy en tiedä, tuleeko kauempaakin — tutustumassa näihin toimiviin harjoitusalueisiin. Ja siellä todellakin, kun siellä hätäkeskuspäivystäjät ja pelastusalan opiskelijat ovat samoissa harjoitustiloissa, voidaan järjestää tämmöisiä hyvin monipuolisia ja hyvin aidon oloisia erilaisia kriisinhallintatehtäviä ja erilaisiin pelastustehtäviin liittyviä harjoituksia. Siinäkin mielessä sitten kyllä kummastuttaa, onko todella niin, että nämä tilat yhtäkkiä ovatkin sitten jossakin muualla sitä samaa tasoa. Täällä toki kuuntelin vähän ihmeissäni, että täällä oppositiosta perussuomalaisilta tuli puhe, joka olisi aivan hyvin voinut tulla hallituspuolueen suusta, ja sitten toisaalta täällä kollegat Kulmala ja Rossi pitivät ansiokkaat puheenvuorot hallituspuolueiden edustajina ja
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-17 siviilikriisinhallinta ja siellä nimenomaan siviilihenkilöstön toimiminen alkavat olla jollakin tavalla vähäisempiä ja tässä ollaan vain koko ajan menossa enempi erityyppisten aseellisten konfliktien ja vastaavien hoitamiseen myöskin siviilikriisinhallinnan puolella. Jotenkin tästä tulee sellainen olo. Kun näköjään parhaat harjoitusalueet sitten yhtäkkiä ovatkin jossakin armeijan alueella, niin onko tässä nyt ymmärrettävä jotenkin niin, että tätä painopistettä on myöskin haluttu kansallisesti meidän omalla päätöksellämme lähteä sitten viemään yhä enemmän nimenomaan sinne
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-17 puhemies! Muistaakseni kyllä niissä selvityksissä lukee, että enemmistö Kriisinhallintakeskuksen henkilöstöstä haluaisi toiminnan pysyvän Kuopiossa tai ainakin hyvin lähellä. Minulla on tuolla laukussa ne paperitkin, mutta en nyt kaiva tässä niitä esille. Mutta olipa niin tai näin, niin joka tapauksessa on aika mielenkiintoista se, että kun Fimea-keissin yhteydessä henkilöstö Helsingissä sanoi, että he eivät halua sitten työpaikan perässä Kuopioon, niin sillä katsottiin olevan suurta painoarvoa. Tässä tapauksessa se painoarvo ei ole ollut kyllä sama. Sitten niihin kaikkiin perusteisiin, että Helsingistä löytyy ministeriö, täältä löytyvät kansalaisjärjestötkin ja Helsingistä pääsee Eurooppaan ikään kuin helpommin, minä voin kyllä yhtyä, ne ovat ihan totta kaikki. ovat ihan totta kaikki. Eihän tällä 20 henkilön työpanoksella — jos ajatellaan alueellistamisen kannalta, Kuopion kannalta — ole siinä suhteessa merkitystä, että se kaataisi Kuopion, joskaan ei se varmaan Helsinkiäkään auta mihinkään. Mutta kyllä periaatteessa se on iso kysymys, ja tässä suhteessa olen jyrkästi ministerin kanssa eri mieltä myös tästä substanssikysymyksestä, johonka edustaja Raatikainenkin viittasi. Mutta tähän keskusteluun ei ole nyt aikaa tällä erää.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa puhemies! Edustaja Essayahin kysymykseen: Ei ole mitään erikseen tehtyä politiikkalinjausta kohti sotilaallista kriisinhallintaa siviilikriisinhallinnan tehtävissä, mutta käytännössä operaatioiden vaatimukset ovat menneet siihen, että asiantuntijat harjoitusalueiden käytön osalta tarvitsevat yhteyttä sotilaalliseen harjoitteluun tai vaativiin poliisioperaatioiden harjoitteluihin Tampereen Poliisiammattikorkeakoulun harjoitusalueella. Tämä on ollut vain tosiasia, joka tässä selvityksessäkin on on todettu. Totean tässä vielä myös sen varmuuden vuoksi, kun edustaja Rossi aiemmin viittasi oikeuskanslerille tehtyyn kanteluun ja tämän tulevaan päätökseen, että sinänsä se ei vaikuta tämän lakiesityksen käsittelyyn, koska kantelu ei koske esityksessä ehdotettua Kriisinhallintakeskuksen aseman muutosta, eli tämä lakiesitys sinänsä on siitä täysin riippumaton.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-17 Materiaalikustannukset aiheuttavat tuskaa monessa perheessä, ja joidenkin nuorten kohdalla se voi johtaa jopa koulun keskeyttämiseen. Hallituksen lääke ongelmaan on kuitenkin puutteellinen. Se perustuu köyhäinavun ideologiaan sen sijaan, että haettaisiin universaaleja eli kaikkia koskevia ratkaisuja. Vasemmisto katsoo oppimateriaalilisää paremmaksi ratkaisuksi aidosti maksuttoman toisen asteen kaikille. Arvoisa puhemies! Hallituksen esityksessä oppimateriaalilisään ovat oikeutettuja kotona asuvat alle 20‑vuotiaat vähävaraisuuskorotukseen oikeutetut opiskelijat tai alle 17‑vuotiaat, jotka eivät ole opintotuen piirissä ja joiden vanhempien tulot jäävät pieniksi. Ministeri Terho, haluaisin kysyä: minkä takia lisän ulkopuolelle on jätetty yksin asuvat 18—20‑vuotiaat, joiden taloudellinen tilanne on kuitenkin usein hyvinkin tukala? Mielestäni tämä on merkittävä puute. Toinen asia koskee vähävaraisuuden määritelmää. Oppimateriaalilisä kohdennetaan pääasiassa opintorahan vähävaraisuuskorotukseen oikeutetuille, jolloin vanhempien yhteenlasketut tulot jäävät alle 41 100 euroon. Ongelma tässä on se, että tuon tulorajan ylittävilläkin perheillä voi olla merkittäviä toimeentulo-ongelmia johtuen esimerkiksi sairaudesta, perheen koosta, velkaantumisesta tai epäsäännöllisistä tuloista. Voi myös olla, että kaikki vanhemmat eivät halua aina tukea lapsensa koulutusta rahallisesti. Oppimateriaalilisä, joka olisi 46,80 euroa kuukaudessa, kohdentuisi joka kuukaudelle opintotuen päälle. Todellisuudessa kuitenkin hankinnat joudutaan tekemään usein isompina kertainvestointeina, ja tästä syystä kuukausittainen korotus ei välttämättä palvele tarkoitustaan aina parhaalla mahdollisella tavalla. Pitää myös miettiä, miten me pystyisimme jatkossa varmistamaan nykyistä paremmin, että materiaalikustannukset saataisiin yleisesti ottaen laskuun tai että ne eivät ainakaan nousisi, kun jatkossa tuottajille on luvassa valtion epäsuoraa subventiota. Eli tarvitsemme myös rakenteellisia toimia oppimateriaalikulujen yleiseksi hillitsemiseksi. Arvoisa puhemies! Vasemmistoliitto pitää tavoitetta opiskelijoiden taloudellisen tilanteen helpottamisesta oikeana, ja pidämme oppimateriaalilisää sinällään positiivisena asiana ja eteenpäin menemisenä, mutta itse olisimme lähteneet ratkomaan ongelmaa kokonaan maksuttoman toisen asteen kautta. Myös kansalaisaloite asiasta on ollut keskustelussa täällä eduskunnassa, ja toivon, että se saadaan käsittelyyn vielä tällä vaalikaudella.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa puhemies! Tämä esitys on erittäin tärkeä ja merkitsee paljon tuhansille suomalaisille opiskelijoille ja heidän perheilleen. Tosiaan, niin kuin ministeri kertoi, on 33 000 opiskelijaa, joita tämä koskee. Tämä on siniseltä eduskuntaryhmältä merkittävä tapa tukea nuorten koulutusta. Tämähän lähti kehysriihestä, hallituksen neuvotteluista, meidän omana esityksenämme, ja täytyy kyllä kunniaa antaa sekä kokoomukselle että keskustalle siitä, että ei tähän vaikea ollut tukea saada, eli kaikki ryhmät näkivät tämän hyvänä asiana. Vähävaraiset opiskelijat saavat jatkossa noin 47 euroa tukea kuukaudessa koulukirjojen ostamiseen, ja tuki on tarkoitettu vähävaraisten perheiden alle 20-vuotiaille ammattiin opiskeleville ja lukiolaisille. Ja mikä hyvin merkityksellistä, tuki ei leikkaa toimeentulotukea, eli kohdennus on nimenomaan kaikkein eniten tarvitseville. Hieman jäin ihmettelemään tässä edustaja Sarkkisen puheenvuorossa sitä, haluaako vasemmisto todella ja onko tämä sitten myös sosiaalidemokraattien kanta, en osaa siihen suoraan vastata — kustantaa vuorineuvostenkin lasten oppimateriaalit yhteisistä julkisista varoista. Minun on vaikea ymmärtää tällaista linjaa. Eikö ole nimenomaan järkevää kohdentaa valtion rajalliset resurssit, meidän yhteiset verorahamme, juuri niille, jotka niitä eniten tarvitsevat? Tämä on kuitenkin merkittävä kysymys. Jos kolmen lukuvuoden aikana saa yhteensä 1 400 euroa, niin kyllä sillä jo jotain aikaan saakin. Yksi asia, minkä haluan nostaa tässä esille, on ylipäätään tämän meidän opintotukijärjestelmämme uudistaminen esimerkiksi seuraavalla kaudella. Itse edustan sitä linjaa, että pitäisi siirtyä ajattelussa siihen, että ei ole niinkään kyse sosiaaliturvasta vaan nimenomaan kannusteesta opiskella — sosiaaliturvan pitää tulla tavallaan muuten, yleisen sosiaaliturvan kautta. Eli siirryttäisiin tällaiseen opintotuen palkkiomalliin. Sen mukaan saisi tietyllä logiikalla opintotukea sen perusteella, miten opinnoissa edistyy, opintopisteiden kautta. Silloin voitaisiin tulorajat poistaa ja ahkeruus palkittaisiin aina, eli jos tekee paljon töitä ja paljon opiskelee, niin sitä enemmän niin sanotusti saa. saa. Kysyisin tähän lakiesitykseen liittyen asianomaiselta ministeriltä: katsotteko tämän esityksen nyt kuitenkin olevan sekä hallituksen että sinänsä sinistenkin vastaus erilaisiin esityksiin, mitä on tullut maksuttomasta toisesta asteesta?
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-17 Onhan peruskoulukin Suomessa maksuton kaikille. Koulukirjat ovat maksuttomia siellä niin vuorineuvoksen kuin työttömän lapsille. Haluatteko te viedä maksuttomat koulukirjat pois peruskoulusta? Me itse näemme, että koulupolkua pitää kehittää myös sinne toiselle asteelle, ja jos oppivelvollisuutta ja koulupolkua kehitetään toiselle asteelle, silloin myös maksuttomien
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-17 rouva puhemies! Varmasti maksuton toinen aste on hyvä pitkän aikavälin tavoite, mutta pitää muistaa, että se maksaa vähintään noin 100 miljoonaa, ja siinä ei vielä oteta huomioon matkakustannuksia tai asumiseen liittyviä kustannuksia, mitkä pitää kyllä ottaa siinä tilanteessa huomioon, jos halutaan puhua aidosti maksuttomasta toisesta asteesta. Tällä hetkellä moni nuori joutuu toisen asteen ammatillisen koulutuksen perässä muuttamaan pois tai sitten kulkemaan varsin pitkiä matkoja, ja silloin puhutaan aivan eri kokoluokan summista. Mutta ymmärrän sen, että jos velkaantumisesta ei haluta kantaa huolta, niin silloin tämäntyyppisiä ajatuksia voidaan esillä pitää. Mielestäni tämä ministeri Terhon esitys on hyvä ja vastuullinen tässä tilanteessa, ja huolehdimme ennen muuta niistä nuorista, jotka nyt eniten apua tarvitsevat.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 tuossa mielessä maksutonta toista astetta kaikille, vaan nimenomaan niin, että kohdennettaisiin niille, jotka sitä tukea eniten tarvitsevat, esimerkiksi juuri tällaisen oppimateriaalilisän kautta. Emmekä kannata pidennettyä oppivelvollisuutta. Peruskoulusta, niin kuin nimikin kertoo, on ainakin jossain vaiheessa yhteisesti sovittu, että se on se perustehtävä,
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-17 puhemies! Me todellakin näemme, että ilman toisen asteen koulutusta ei enää nykyisessä yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla pärjää, ja näemme, että toinen aste ja sen suorittaminen kuuluu kaikille, ja näemme, että oppivelvollisuutta tulisi sen takia sinne jatkaa ja sen myötä ulottaa myös maksuttomuus sinne, aivan kuten siellä oppivelvollisuuden piirissä peruskoulussakin se on. Jos puhutaan sitten näistä kustannuksista, niin valtavat yhteiskunnalliset kustannukset aiheutuvat siitä, jos nuoret eivät jatka opintojaan toisella asteella. Se on varmin tie pitkäaikaistyöttömyyteen, syrjäytymiseen, valtaviin inhimillisiin kustannuksiin mutta myös valtaviin kansantaloudellisiin kustannuksiin. Myös monet taloustieteilijät ovat viime aikoina heränneet tähän kysymykseen ja suositelleet oppivelvollisuuden jatkamista toiselle asteelle nähden sen nimenomaan kustannustehokkaana kansantalousinvestointina.
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-17 niin tässä on kuitenkin jollain tavalla tartuttu kysymykseen, joka on kauden aikana noussut vahvaan keskusteluun, ja näkisin, että tässä on kuitenkin pyritty jonkinlaisissa raameissa tekemään joku ensimmäinen askel. Olen ehdottomasti samaa mieltä ja me olemme vihreissä ylipäätään sitä mieltä, että maksuttoman toisen asteen täytyy olla se tavoite, mutta tätä voidaan samaan aikaan katsoa ensimmäisenä tärkeänä askeleena, ja silloin tietenkin on tärkeää myöskin, että aloitetaan niistä pienituloisimmista ihmisistä. Se yksi kritiikki tai haaste, mikä tässä esityksessä selkeästi on ja mikä sieltä on nyt tässä vaiheessa ainakin nostettu esiin, liittyy tähän maksuun kuukausittain. Ja sitten kun me ajattelemme niitä todellisia kustannuksia siellä opinnoissa, niin usein ne saattavat esimerkiksi kerääntyä opintojen alkuun ja yleensä pitäisi olla joku isompi summa, jos puhutaan esimerkiksi oppikirjojen hankinnasta tai sen tietokoneen tai jonkun muun laitteen tai välineen hankinnasta. Nyt esityksessä on viitattu muun muassa vaikka opintolainaan tai tämmöisiin erilaisiin maksutileihin, mutta me näemme, että se on kuitenkin sitten aika kyseenalainen ratkaisu, että esimerkiksi alle 18-vuotiaita ikään kuin samaan aikaan kuitenkin ohjattaisiin tämmöiseen lainapainotteisuuteen. Eli tämä on semmoinen selkeä ongelma, mikä tässä esityksessä on noussut esiin. Hienoa on myös se, että tuodaan nyt koko toinen aste tasavertaiseen asemaan näissä tukikuukausissa elikkä molemmissa on se kymmenen, se on tärkeä asia.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-17 osalta. Tässä on kyllä sellainen hallituksen esitys, jota jo silloin kehysriihen jälkeen kehuin, ja sanoin, että ehdottomasti tästä voi oppositiosta käsin antaa tunnustusta. On tärkeää, että vanhempien vähävaraisuus tai pienet tulot eivät ole estämässä nuorten opintoja. Toki voidaan sitten miettiä, pitäisikö tässä tuessa olla jaksottamista vähän toisella tavalla. Lukiolaisen äitinä tiedän, että aina silloin jakson alussa on ne kirjahankinnat ja niitä tapahtuu kurssimuotoisessakin lukiossa useampia, mutta toki sitten esimerkiksi ammatillisessa koulutuksessa on niin, että siellä yleensä nimenomaan heti lukukauden alussa tarvitaan ne panostukset erilaisiin oppimateriaaleihin. Täällä vasemmisto nosti esille tätä universaalia ratkaisua. Siinä tullaan kyllä siihen problematiikkaan, että se ei sitten loppujen lopuksi ehkä niin universaali olisikaan, tai sitten mennään todella, todella massiivisiin kustannuksiin, kun ajatellaan, että kyse ei ole pelkästään niistä oppimateriaaleista, vaan jos ajatellaan täysin maksutonta toista astetta, niin on ne asumisen kustannukset, on ne matkakustannukset. Itä- ja Pohjois-Suomen näkökulmasta katsottunahan tällä hetkellä toisen asteen opiskelijoilla on pisimmät matkat oppilaitokseen, elikkä siellä tapahtuu sitä, että joko kuljetaan varsin pitkiäkin matkoja — 60—70 kilometriä voi olla ammattikoululaisella ihan hyvin päivittäinen yhdensuuntainen matka — tai sitten mennään asumaan sinne paikkakunnalle, missä oppilaitos on. Kyllä silloin puhutaan huomattavan paljon suuremmista kustannuksista kuin se 100 miljoonaa, mitä on arvioitu ilman näitä asumiseen ja matkakuluihin liittyviä kustannuksia, kun lähdetään puhumaan kaikille maksuttomasta toisesta asteesta. Näin itse ajattelen, että on tärkeää nimenomaan tasata ne mahdollisuudet, antaa samat mahdollisuudet ja kohdistaa se apu niihin perheisiin ja niille opiskelijoille, jotka sitä todella tarvitsevat ja joitten kohdalla voi sanoa... Ei voi olla koskaan niin, että vanhempien kukkaro on se, joka määrittelee lapsen tai nuoren mahdollisuudet edetä omassa opiskelussaan. Tuossa edustaja Heinonen toi esille tämän mielenkiintoisen tilanteen, minkä nyt tämä Helsingin kokeilu aiheuttaa, että onko niin, että todellakin sitten helsinkiläisiä alkaa olla huomattavan paljon suurempi määrä elikkä että lukioihin hakeudutaan Helsinkiin ja sitten toisaalta kirjaudutaan helsinkiläiseksi — riippuen nyt sitten siitä kaupungin päätöksestä, millä tavalla se
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-17 Tavoitteenahan on aidosti maksuton toinen aste. Minusta tässä lähdetään nyt aivan oikeassa järjestyksessä liikkeelle niistä henkilöistä, jotka tarvitsevat tukea eniten ja joilla lähtökohdat ovat sellaiset, että vanhemmat eivät niin paljon pysty tuota opiskelua tukemaan. Hienoa, että saimme tämän yhdessä aikaiseksi. Ja kun liian vähän ehkä tässä salissa toisia kehutaan, niin haluaisin myöskin kehua tässä ministeriä: olette ollut tässä asiassa ihan sellainen luottopakki tai keskushyökkääjä viemässä tätä asiaa eteenpäin, on ollut hienoa tätä yhdessä tehdä. Tämä on merkittävä askel ja hieno päivä suomalaiselle koululaitokselle. Mahdollistamme ja edistämme tasa-arvoa. Vielä on työtä paljon tehtävänä, aina se pitää muistaa sanoa myöskin meidän täältä
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 rahoituksen osalta aina vaaditaan hieman myös taistelua, että rahat saadaan. Itse asiaa kaikki kyllä ovat koko ajan kannattaneet, se täytyy tunnustaa, sekä keskusta, kokoomus Tähän edustaja Essayah’n hyvään puheenvuoroon haluan vielä sen verran tarttua, että tässä minusta oleellista nyt, jos nyt puhutaan siitä ajatuksesta, että olisi todellakin maksuton toinen aste ja se julkisista varoista kustannettaisiin — niin kuin edustaja Heinonen sanoi, 100 miljoonasta ylöspäin puhutaan — on se, että kyllähän se on myös jonkinlainen ideologinen kysymys, kumpaa korostaa: ajatteleeko, että mentäisiin vapaaehtoisesti — kuten nyt melkein kaikki menevät — toiselle asteelle, koska totuus tietysti on se, että sitä tarvitaan nykymaailmassa, Tätä hieman ihmettelen, täytyy sanoa lopuksi, arvoisa puhemies, että Helsingin kaupunki nyt tällaisen tavallaan yksipuolisen päätöksen tekee. Ehkä se jonkinlaista painetta asettaa myös naapurikaupungeille Vantaalle ja Espoolle, jossa itse olen valtuutettuna. Mutta toisaalta se tulee Helsingille varmasti kalliiksi, koska kyllä näistä kunnista varmasti opiskelijoita jonkin verran hakeutuu ihan jo tästä syystä Helsinkiin, joka sinänsä muutenkin voi olla houkutteleva opiskelupaikka.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-10-17 Moni hahmotti tämän myös ensimmäisenä askeleena kokonaan maksuttomaan toiseen asteeseen, ja mikseipä sitä voi niinkin hahmottaa, mutta tämä on nyt toteutettu niillä varoilla, mitkä ovat nyt käytettävissä, ja on mahdollisimman nopeaan tahtiin toteutettavissa oleva suunnitelma nimenomaan pienituloisten ja sitä kautta mahdollisuuksien tasa-arvon edistämiseksi. Edustaja Sarkkinen otti esille erityiskysymyksen siitä, minkä takia ulos on jätetty yksin asuvat 18—19-vuotiaat. Minulla on itse asiassa siitä tässä kokonainen A-nelonen, mitä eri syitä tähän oli, mutta luen siitä nyt yhden kohdan tässä — saat loput, jos haluat, tämän A-nelosen mukana. Eli jos tämä olisi ulotettu itsenäisesti asuville 18—19-vuotiaille toisen asteen opiskelijoille, niin siinä tapauksessa taas vanhempien tulojen tarveharkinta, joka ulottuu täysi-ikäisten ihmisten tukeen, olisi olisi käynyt monimutkaiseksi tämän kanssa. Eli toisin sanoen opintorahan tasoja tulisi lisää ja järjestelmä tulisi monimutkaisemmaksi. Vanhempien tuloihin perustuvan tarveharkintaisen oppimateriaalilisän lisääminen itsenäisesti asuvien täysi-ikäisten opintotukeen on sen takia ongelmallista, koska täysi-ikäiset eivät enää ole elatusvelvollisuuden piirissä. — Minulla on vielä A4 lisää näitä virkamiesten kertomia ongelmia, joita siinä tekniikassa sitten olisi ollut. Kiitos kaikille.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 Viime viikolla meillä oli käsittelyssä hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ampuma-aselain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännösten muuttamisesta, ja se tavallaan koskee myös tätä nyt käsittelyssä olevaa lakiesitystä. Siinä hallituksen esityksessä ampuma-aselain sisältöä ei muuteta, eli muutos on lähinnä teknisluontoinen. Sähköisen asioinnin mahdollistaminen on pitkään odotettu uudistus, jolla sujuvoitetaan aselupien käsittelyprosessia ja asiointia lupaviranomaisessa. Valitettavasti se on viivästynyt, mutta aikataulumuutos on kuitenkin tarpeellinen, koska nyt varmistutaan siitä, että tietojärjestelmän uudistamiseen on käytettävissä riittävä resursointi ja hankinta- sekä tietotekninen osaaminen eikä uudistus viivästy enempää. Ainakin minä toivon, arvoisa puhemies, ettei tälle uudistukselle käy kuten poliisin Vitja-hankkeelle, joka maksaa edelleen miljoonia euroja, mutta valmistumisesta ei ole mitään takeita vieläkään. Joka tapauksessa meillä on jo nyt toimiva asetietojärjestelmä aselupien hakemiseksi, joten sähköisen asiointijärjestelmän käyttöönoton viivästyminen ei aiheuta katkoksia aselupien hakemiseen tai lupien voimassaoloon. Asekeräilijänä minua erityisesti ilahduttaa, että siirtymäsäännöksen voimassaoloajan pidentäminen mahdollistaa lupahakemusten ja ilmoitusten tekemisen viranomaisavusteisesti ja koordinoidusti. Tällä menettelyllä varmistetaan asekeräilijöiden sujuva asiointi viranomaisessa sekä aseiden ja esineiden luvittaminen ja tietojen syöttäminen asetietojärjestelmään virheettömästi. Nyt käsiteltävänä olevalla asedirektiivimuutoksella myös museot ja keräilijät sisällytetään asedirektiivin soveltamisalaan, ja toisin kuin aiemmin myös heihin soveltuvat samat säännökset kuin muihin yksityisiin aseenomistajiin. Asedirektiivissä myös määritellään, mitä museolla ja asekeräilijällä direktiivissä tarkoitetaan. Muutos edellyttää myös joitakin muutoksia ampuma-aselakiin. Asedirektiiviin on otettu myös deaktivoituja ampuma-aseita koskeva määritelmä, jonka muutos aiheuttaa muutostarpeen ampuma-aselakiin. Jatkossa deaktivoidut aseet ovat asedirektiivin mukaisesti ilmoituksenvaraisia ampuma-aseita ja niiden hankinnasta tulee tehdä ilmoitus poliisille.
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-13 välja det alternativ som tryggar de språkliga rättigheterna på bästa möjliga sätt. Tolkningen var alldeles kristallklar och fullständigt entydig. Vad som har hänt nu i den här processen har fått mig att fundera på har hänt med den här tolkningen av grundlagen och hur man borde gå till väga för att trygga de språkliga rättigheterna. Och hela den här processen nu med frågan om jour, fullskalig jour och Vasa sjukhus, för mig har hela den här frågan blivit ett juridiskt hasardspel tolkning. Så har det inte varit nu. Det här tycker jag att är kränkande, och det är framför allt skrämmande. Senast nu bör vi ställa oss frågan vilken väg Finland som rättsstat håller på att slå sig in på. Vilken? tänkt tillgodose de svenskspråkigas rättigheter till svensk vård vid Seinäjoki sjukhus. Hur ska man i praktiken se till att grundrättigheterna uppfylls? Den här frågan har vi tyvärr inga svar på. Arvoisa puhemies! Toinen kysymys, mistä keskusteltiin eilen täällä tai mistä muutamissa puheenvuoroissa puhuttiin, on maakuntauudistus. Voidaan katsoa, että koko tämä maakuntauudistus on kyllä tämän prosessin myötä hyvin mielenkiintoinen hanke. Isoista asioista päätetään nyt, ja mielestäni on erittäin väärin ja harhaanjohtavaa puhua maakunnista demokraattisina eliminä. Tämän prosessin jälkeen on syytä pohtia, miten ja miksi viedään koko maakuntauudistusta eteenpäin. Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, tämä prosessi on ollut hyvin surullinen prosessi, ja varmasti tästä muodostuu jonkinnäköinen ennakkotapaus, miten me lainsäätäjinä kohtelemme
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-13 Värderade herr talman! Att Vasa inte skulle bli kvar som sjukhus med omfattande jour skulle vara ett kortsiktigt, historielöst och anmärkningsvärt beslut. Tvåspråkiga Österbotten har 85 000 svenskspråkiga vars omfattande jour nu riskerar att bli lidande. Att sätta upp skyltar på svenska gör nämligen inte automatiskt att ett sjukhus fungerar på svenska. Det behövs verkliga ansträngningar för att Seinäjoki ska klara av att serva den svenskspråkiga befolkningen på sina medborgerliga rättigheter. Det logiska skulle därför ha varit att gå in för 12+1-modellen där både Seinäjoki och Vasa behöll omfattande jour. Tuomas Pöysti, vårdreformens högsta tjänsteman, sade för två veckor sedan i en intervju att 12+1-modellen inte blir nämnvärt dyrare. Därför känns det rätt absurt att vi behövt vända och vrida på den här frågan i grundlagsutskottet om det inte alls hade behövts. Att Vasa ska ha fulljour också i fortsättningen borde vara en själklarhet för att bäst garantera de svenskspråkiga österbottningarnas grundläggande rättigheter, för endera har man rättigheterna eller så har man dem inte. Problemet i det här förslaget är att man ställt grundlagsenliga rättigheter mot varandra. Rätten att få vård ställs mot rätten att få service på sitt modersmål. Att ställa grundlagsenliga rättigheter mot varandra riskerar att göra grundlagen till ett smörgåsbord, eller kanske snarare ett julbord i de här tiderna, där man väljer vilka bitar man tar. Det är en farlig utveckling. Just därför måste man så långt som möjligt undvika att ställa grundlagsrättigheter mot varandra. Det hade man kunnat göra i den här frågan, men det gjorde man inte. I den här reformen har vi sett så många konstigheter i beredningen att det stundtals nästan känts som om man försöker åka slalom runt grundlagsenliga rättigheter. Det känns både olyckligt och skrämmande. Åland påverkas inte av jourreformen. Ålands hälso- och sjukvård hör till Ålands självstyrelse, men på Åland har vi följt frågan aktivt eftersom det här är en sak som påverkar det svenska språkets ställning i landet. Först tingsrättsreformen som föreslår att alla tingsrätter med svenska som arbetsspråk ska läggas ner, sedan degraderas Vasa sjukhus. What's next? Ur Ålands synvinkel känns det som att Finland bara blir mer och mer enspråkigt. Vi frågar oss hur det på sikt kommer att påverka fungerande relationer mellan Åland och riket. Sådana förutsätter nämligen att det officiella Finland fungerar på två språk, finska och svenska, men för att det officiella Finland ska fungera på två språk
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-13 En centralisering av dagkirurgin skulle också leda till ett enormt antal sjuktransporter mellan mindre och större sjukhus. Varför får inte landskapen själva bestämma om sin verksamhet? Vi behöver inte en förmyndare i social- och hälsovårdsministeriet. Vi kan tänka själva i landskapen. Landskapen borde alltså själva få bestämma om det här och hur de organiserar också dygnet runt-jouren inom primärvården. Nyt siis hallitus on myös ajamassa pienempiä sairaaloita alas, niin sanottuja vanhoja aluesairaaloita. Näissä sairaaloissa ei siis tulevaisuudessa saisi tehdä juuri mitään, paitsi paikallispuudutuksella. Kuka on näin fiksusti päättänyt, koska tässä on logiikka kaukana ja tästä potilas tulee kärsimään? Toivon, että tässä nyt vielä järki voittaa. Värderade talman! Så här inför Finlands 100-årsjubileum skulle faktiskt julklappen nu till Finlands folk kunnat se mycket bättre ut. Det var inte den här julklappen vi ville ha. Jag måste säga det att min känsla i dag är faktiskt tom. Den är inte uppgiven men den är oerhört besviken, besviken på att man inte ser till helheten,
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-13 En voi yhtyä siihen, että kaikki tässä salissa olisivat iloisia siitä, että juuri tällainen esitys viedään eteenpäin. Olisin kysynyt edustaja Sarkomaalta siitä, kun väitätte, että tässä tulee näitä kustannussäästöjä. Hallitus on laskenut, että niitä tulisi 350 miljoonaa.