Puhuja: Ilkka Kantola
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-20 Arvoisa rouva puhemies! Syyskuussa 2001 Yhdysvaltoihin kohdistuneet terrori-iskut muuttivat peruuttamattomasti länsimaiden käsitystä maailman turvallisuudesta. Länsimainen elämänmuoto, jossa yksilönvapaus, luottamus ja ihmisoikeudet ovat keskeisiä, joutui tunnustamaan haavoittuvuutensa. Presidentti Bush totesi maan olevan sodassa. Yhdysvaltain johdolla käynnistettiin niin sanottu terrorismin vastainen sota tarkoituksena tuhota terrori-iskujen takana oleva organisaatio. Terrorismin vastaisesta sodasta tuli uusi käsite kansainväliseen turvallisuuspolitiikkaan. Sodan nimikkeen alla toimiminen merkitsi poikkeustilasäännösten soveltamista, jossa avoimuuden, demokratian, yksityisyydensuojan ja muiden ihmisoikeuksien noudattaminen heikkenee. Tiedustelumenetelmiä ja kattavuutta vahvistettiin Yhdysvalloissa ja muuallakin merkittävästi. Kuva USA:n valtion johdolla toteutetun tiedustelutoiminnan laajuudesta paljastui hätkähdyttävässä laajuudessa muun muassa Edward Snowdenin tekemien paljastusten ansiosta. Kotimaisessa turvallisuuspoliittisessa keskustelussa on pidättäydytty käyttämästä käsitettä ”terrorismin vastainen sota”. Sodan sijaan on puhuttu terrorismin vastaisesta toiminnasta, ja tämä onkin viisasta. Suomi on mukana terrorismin vastaisessa toiminnassa mutta ei käy terrorismin vastaista sotaa. Eduskunnalle annettu tiedustelulainsäädäntö pyrkii tuomaan välineitä eräiden uhkien torjuntaan. Tarkoitus on tiedustelun avulla hankkia tietoja sotilaallisesta toiminnasta tai muusta sellaisesta toiminnasta, joka muodostaa vakavan uhkan kansalliselle turvallisuudelle. Keskeisin tavoite on hankkia tietoa, jonka avulla voidaan ennalta estää terrori-iskuja ja digitaalisiin tietojärjestelmiin kohdistuvia kyberhyökkäyksiä. Tiedustelulainsäädäntö on laadittu normaalioloja, ei sotatilaa tai poikkeustilaa varten. Siksi meidän tehtävämme on eduskunnassa huolehtia siitä, että laki ei mahdollista tiedusteluviranomaisten toimintaa tavalla, joka loukkaisi perustavia ihmisoikeuksia ja perustuslaissa säädettyjä kansalaisen perusoikeuksia. Tehtävämme on edistää yhteiskunnan turvallisuutta normaalioloissa siten, että kansalaisen yksityisyyttä, kuten luottamuksellisen viestin suojaa, ei loukata muutoin kuin milloin se on välttämätöntä yhteiskunnan turvallisuuteen kohdistuvan vakavan uhkan torjumiseksi. Arvoisa puhemies! Käsittelyssä oleva lakipaketti perustuslain muuttamisesta, tiedustelulainsäädännöstä ja sen valvonnasta on kirjoitettu sinisilmäisyyden peilauksessa. Lainvalmistelun yhteydessä on toistuvasti muistutettu siitä, että Suomi ei enää ole mikään lintukoto, joka olisi turvassa muuta maailmaa kohtaavalta pahuudelta. On varoiteltu katsomasta maailmaa liian sinisilmäisesti, hyväuskoisesti. On muistutettu siitä, että emme voi jättäytyä vain toisten valtioiden tiedustelutiedon varaan kansallisesta turvallisuudestamme päättäessämme. Maailma on kohdattava sellaisena kuin se on. On otettava vakavasti tiedot turvallisuustilanteen heikkenemisestä ympäristössämme ja kansainvälisesti. Tiedustelulainsäädännön valmistelussa on muistutettu aiheellisesti myös toisenlaisesta sinisilmäisyydestä, ja niin tänäänkin täällä käydyssä hyvässä keskustelussa, nimittäin siitä, että me luottaisimme viranomaisten aina toimivan moitteettomasti. Todellisuus on tässäkin kohdattava sellaisena kuin se on, eikä sinisilmäisesti, ei liian luottavaisesti. Lainsäädännöllä on siksi huolehdittava siitä, että viranomaistoiminnan valvonta on kattavaa, ja on huolehdittava riittävällä tavalla viranomaisten toiminnan kohteeksi joutuneen kansalaisen oikeusturvasta. Emme saa olla sinisilmäisiä