Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Tänä vuonna julkaistun YK:n onnellisuusraportin mukaan Suomi on maailman onnellisin maa. Suomi kiri itsensä kolmessa vuodessa vertailun kuudennelta sijalta kärkipaikalle. Onnellisuusvertailun tulokset perustuvat suomalaisten omiin arvioihin omakohtaisesta hyvinvoinnista. Suomalaisten onnellisuuden kasvu ei yllätä, kun katsoo viimeisten vuosien kehitystä. Meillä on lähes 120 000 ihmistä enemmän töissä kuin hallituksen aloittaessa. Siis Lahden kaupungin asukasluvun verran suomalaisia on saanut helpotusta arkeen ja uskoa oman perheen tulevaisuuden rakentamiseen. Kannustavalla veropolitiikalla on varmistettu, ettei kenenkään palkansaajan tai yrittäjän verotus ole tällä vaalikaudella kiristynyt. Erityisesti pieni- ja keskituloisten verotusta on kevennetty, työnteosta ja ahkeruudesta pitää aina palkita. Arvoisa puhemies! Tässä salissa liian harvoin muistetaan iloita siitä, kuinka poikkeuksellisen hyvä ja turvallinen maa Suomi on asua ja elää. Jotta näin olisi myös jatkossa, on hallitus joutunut tekemään vaikeitakin päätöksiä turvatakseen suomalaisten hyvinvoinnin. Tehty työ tuottaa nyt kuitenkin tulosta: talous kasvaa, ja työttömyys vähenee. Vaikka oppositio on kohta neljä vuotta yrittänyt todistella lähes kaiken olevan pielessä, niin YK:n onnellisuusraportin mukaan moni tavallinen suomalainen kokee elämänlaatunsa parantuneen ja uskon tulevaisuuteen vahvistuneen. Positiivisesta kehityksestä huolimatta yhä liian monen toimeentuloa ja arkea painaa epävarmuus. Lähes 400 000 työikäistä suomalaista on avoimien työmarkkinoiden ulkopuolella tilanteessa, jossa taloudessa menee hyvin ja yritykset ympäri maata kärsivät työvoimapulasta. Tilanne on täysin kestämätön, ja siksi hallitus jatkaa budjetissa panostuksia nopeavaikutteisiin täydennyskoulutuksiin ja pyrkii edelleen laskemaan yritysten palkkaamiskynnystä. Avoimien työpaikkojen ja työttömien välillä on rakenteellisia esteitä. Itsestään nämä esteet eivät kuitenkaan poistu, ja siksi hallituksella on velvollisuus toimia. Hallitus kuuntelee työmarkkinaosapuolia, mutta viime kädessä länsimaisessa demokratiassa lait säätää ja päätökset tekee kansan valitsema eduskunta. Arvoisa puhemies! Ruotsin juuri pidetyissä vaaleissa ei keskusteltu kestävyysvajeesta, vaan valtion ylijäämän käytöstä. Ruotsi on Suomelle kannustava esimerkki: rohkeilla mutta reiluilla uudistuksilla voidaan kestävästi turvata hyvinvointipalveluiden rahoitus. Siksi kasvua ja työllisyyttä vahvistava, kokoomuslaiseksikin haukuttu hallituksen talouspolitiikka on ollut sisällöllisten uudistusten ohella parasta ja kestävintä hyvinvointi- ja tulevaisuuspolitiikkaa. Kiitän hallituskumppaneita siitä, että vaikka vaalit lähestyvät, ei hallitus lipsunut viimeisessä budjetissaan vastuulliselta ja tulokselliselta tieltään. Velkaantuminen jatkaa vähentymistään ensi vuonna. Opposition epäilystä huolimatta hallitus on saavuttamassa kaikki talouspoliittiset tavoitteensa. Suomen julkinen talous on viimein tasapainottumassa vuosikymmenen vaihteessa. Arvoisa puhemies! Suomalaisia tuotteita kysytään maailmalla enemmän kuin pystymme valmistamaan. Kasvumme rajat ovat tulossa vastaan. Siksi budjetin liikkumavaraa kohdennetaan luomaan lisää tilaa kasvulle ja nopeuttamaan työllistymistä. Osaajapulaa helpotetaan lisäämällä nopeasti vaikuttavia toimia toisen asteen ja korkea-asteen koulutukseen. Palkkatukea lisäämällä sekä tekemällä lyhytkestoisenkin työn vastaanottamisesta nykyistä kannustavampaa parannetaan pitkään työttömänä olleiden ja osatyökykyisten työllistymismahdollisuuksia. Kokoomuksen linja on se, että kun talouskasvu ja työllisyystilanne sen sallivat, lisätään panostuksia koulutukseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Tutkimusrahoihin tehtiin pysyvä 112 miljoonan euron korotus. Lisäykset tukevat kasvua ja vahvistavat Suomen kilpailukyvyn ja tuottavuuden perustaa. Veroratkaisulla huolehdittiin siitä, että sekä palkansaajien että eläkeläisten ansiotuloverotus pysyy ensi vuonna lähes ennallaan. Pienituloisten verotusta kevennetään edelleen työnteon kannustimien ja toimeentulon vahvistamiseksi. Veronkevennykset rahoitetaan nostamalla ympäristö- ja haittaveroja. Arvoisa puhemies! Vierastan vasemmistopuolueiden joskus jopa vihamielistä suhtautumista omistamista kohtaan. Sijoittaminen ja vaurastuminen eivät ole enää vain pienen joukon etuoikeus. Suomalaisista kotitalouksista jo 41 prosenttia omistaa sijoitusvarallisuutta ja varautuu säästämisellä tulevaisuuden menoihin. Uudella piensijoittajan osakesäästötilillä halutaan kannustaa ihmisiä säästämään. Kenenkään etua ei palvele se, että vaikeutamme tavallisten suomalaisten mahdollisuuksia vaurastua ahkeran työn ja yrittämisen ohella myös pitkäjänteisellä säästämisellä ja sijoittamisella. Kotimainen omistajuus ja kansankapitalismi vahvistavat myös yritystemme toimintaedellytyksiä. Arvoisa puhemies! Haluan erityisesti nostaa budjetista esille seuraavia tärkeitä päätöksiä: Jatkossa yrittäjän perheenjäsen, joka ei omista yritystä, on oikeutettu saamaan muiden työntekijöiden tavoin työttömyyskorvausta. Keräsimme myös tämän ja ensi vuoden budjettirahoista tukipaketin poikkeuksellisista sääoloista kärsineelle maataloudelle. Lisäksi teimme merkittävän satsauksen Itämeren ja sisävesien ravinnekuorman pienentämiseksi. Kaikkien eduskuntaryhmien yhteisellä päätöksellä mahdollistamme kaikille sotiemme veteraaneille, maamme kunniakansalaisille, samat kotona asumista tukevat palvelut kuin sotainvalideille. Tämä on vähintä, mitä voimme tehdä heidän eteensä, joiden ansiosta saamme jatkaa itsenäisen ja maailman onnellisimman maan rakentamista. Arvoisa puhemies! Onnellisuutemme ja hyvinvointimme ei ole saavutettu etu. Voimme säilyttää kärkisijamme vain kovalla työllä ja yrittämisellä. Suomalaisten ylivelkaantumisen ohella olen huolissani myös Suomen ylivelkaantumisesta.