Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-15 Etämyyntiä ei kielletä säädöksellä, joten perustuslakivaliokunta toteaa sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössä siteeratussa lausunnossaan: "Perustuslain 8 §:n mukaan ketään ei saa pitää syyllisenä rikokseen eikä tuomita rangaistukseen sellaisen teon perusteella, jota ei tekohetkellä ole laissa säädetty rangaistavaksi." Uusi lainaus: Uusi lainaus: "Jos tarkoituksena on saattaa etämyynti rangaistavaksi, tulee siitä säätää perustuslain 8 §:n laillisuusperiaatteen täyttävällä rangaistussäännöksellä." Näin ollen voidaan katsoa, että uudessa alkoholilaissa etämyynti ei ole kielletty. Nyt on etämyyjän syytä alkaa kunnon myyntikampanja Suomeen, sillä jos Suomi yrittää myöhemmin toiminnan kieltää, menestyksen mahdollisuus tuomioistuimessa on loistava. Oikeustila on muuttunut myös perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen ja samoin siitä tapahtumaketjusta, että lakiluonnoksessa esitettiin etämyynnin kieltoa ja se kuitenkin lakiesityksestä poistettiin. Nämä materiaaliset tosiseikat painavat oikeuden punninnassa varmasti enemmän kuin poliitikkojen vakuuttelut siitä, että tarkoitus oli kuitenkin rajoittaa etämyyntiä. Miksi samat poliitikot eivät sitten käyttäneet valtaansa kirjata tätä tahtoa pykälään, kun kerran lakia oltiin muuttamassa? Tilanne voi muuttua täysin hallitsemattomaksi, jos alkoholialan yrittäjät haluavat tämän tilaisuuden käyttää, ja heitähän löytyy viljalti jo ihan tuosta Suomenlahden eteläpuolelta. Tämä on uhkapeliä Alkon aseman kustannuksella mutta ennen kaikkea vaarantaa hallitun alkoholipolitiikan. Mikä sitten on etämyynnin suhde Alkon monopoliin? Jos valmistelemattoman lain ja sekavan oikeustilan takia syntyy suuren mittakaavan trokausta, jonka oikeus vielä vahvistaa, Alkon kannattavuus heikkenee. Samoin käy tietenkin, jos nykyistä väkevämmät juomat saavat siirtyä kauppojen hyllyille. Mutta etämyynti ulkomailta ei kuitenkaan sinällään riko Alkon vähittäismyyntimonopolia kotimaassa. Ministeri Saarikko vetosi niin sanottuun Visnapuu-tapaukseen, joka on käsitelty Helsingin hovioikeudessa mutta joka ei ole vielä lainvoimainen. Myös lakivaliokunta on puntaroinut lausunnossaan tätä tuomiota. Ratkaisussa pohditaan edellytyksiä etämyyntiin, mutta on tärkeää huomata, että itse herra Visnapuu ei ollut etämyyjä vaan myi alkoholin täällä Suomen puolella eli siis rikkoi Alkon yksinoikeutta vähittäismyyntiin ja siten alkoholilakia. Meillä on kuitenkin lainsäädäntöjen välillä ristiriita. Vaikka nykyinen alkoholilaki ei tunnista etämyyntiä ollenkaan, se on silti osa verolainsäädäntöä EU:n valmisteverodirektiivin myötä. Se on tunnistettu nimenomaan siksi, että kerättäisiin valmisteveroja eikä kierrettäisi veroja. Etämyynnin vastustaminen sillä perusteella, että menetetään verotuottoja, on itse asiassa ristiriitainen kehäpäätelmä. Verotuottoja menetetään juuri sen takia, että laillista etämyyntiä ei reguloida ja valvota, että valmisteverot ja arvonlisäverot on maksettu. Vaihtoehtoja on siis kaksi: ainoana EU:ssa kieltää etämyynti ja sietää rikollinen toiminta ja veronmenetykset tai sallia etämyynti ja asettaa sille tiukat vaatimukset. Alko tarjoaa toki kolmannen vaihtoehdon, että ulkomailta ostaminen toteutetaan sen kautta kuten nykyäänkin. En kuitenkaan kannata sitä, että Alkolle myönnetään vähittäismyyntimonopolin lisäksi vielä etämyyntimonopoli. Sivumennen sanoen on erikoista, että sosiaali- ja terveysvaliokunta ei perustuslakivaliokunnan esittämien vakavien näkökohtien jälkeen voinut kuulla etämyynnin asiantuntijoita vaan kokoomuksen painostuksesta kiirehdittiin tähän nykyiseen hämminkiin ja erittäin riskialttiiseen asetelmaan. Ainoa taho, jolta lausunto pyydettiin, oli Alko. Asiaa ei siis paljon auttanut, että pukki antoi lausunnon kaalimaasta. Arvoisa puhemies! Etämyyntikielto poistui laista ilmeisestikin EU-komissiolta keväällä 2017 saadun notifikaation takia, vaikka se ei tulekaan mietinnöstä ilmi. Talousvaliokunta kuitenkin pitää lausunnossaan "tarpeellisena selvittää etämyynnin edellytysten parantamista elinkeinotoiminnan näkökulmasta". Toisin Toisin sanoen Alkon vähittäismyyntimonopoli täydennettynä reguloidulla, valvotulla ja verotetulla etämyynnillä voisi olla tavoite. Siihen pitäisi kuitenkin päätyä selkeällä säädöstason lainsäädännöllä, sillä nykymalli johtaa villin lännen — tai villin Pohjolan — tilanteeseen. Ruotsissa etämyynti on ollut sallittua lähes 10 vuoden ajan. Internetistä toimitetun alkoholin osuus on kokonaista 1 prosentti Ruotsissa myydystä alkoholista. Etämyyntiä on nyt vuoden ajan suunniteltu rajoitettavan, mutta toistaiseksi asia ei ole edennyt. Kieltää sitä ei aiota, koska kieltää sitä ei EU:ssa voida. Hovioikeuden päätös Visnapuu-tapauksessa onkin tältä osin mielenkiintoinen, ja luen nyt kappaleen, jota ei tässä yleensä siteerata: "Hovioikeus kuitenkin katsoo, että lupajärjestelmää muuttamalla myynti ilman kiinteää toimipaikkaa eli käytännössä etämyynti on mahdollista saattaa tehokkaan viranomaisvalvonnan piiriin. Etämyynnille on mahdollista asettaa samat edellytykset kuin muulle vähittäismyynnille muun muassa sallitusta alkoholijuomien myynti- tai toimitusajasta, nuorten henkilöiden henkilöllisyyden tarkistamisesta ja myyntikiellosta päihtyneille. Etämyyntiin voidaan asettaa myös muusta vähittäismyynnistä poikkeavia alkoholilain tarkoituksen toteuttamiseksi tarpeelliseksi katsottuja lisävaatimuksia. Yhteenvetona hovioikeus toteaa, että kansanterveyden ja yleisen järjestyksen suojelu voidaan saavuttaa myös vähemmän unionin sisäistä kauppaa rajoittavalla lupajärjestelmällä vähintään yhtä tehokkaasti." Arvoisa Rinnakkain alkoholilain kanssa valmisteltiin alkoholiveron korotusta valtiovarainvaliokunnan verojaostossa. Sinänsä on hävytöntä, että eduskunnan voimavaroja käytetään lainsäädäntöön, jota ei ole tarkoitus panna yhden mietinnön mukaisesti täytäntöön, jos toinen laki menee eduskunnan valiokunnan mietinnön mukaisesti. Se, että kokoomus luopuisi 100 miljoonan euron verotuotoista ja vaatisi rahoitusaukon täyttämistä jollain muulla, hallituspuolue keskustalle ikävämmällä veronkorotuksella, on silkkaa kiristystä, mutta vielä enemmän kuin kiristävästä kokoomuksesta se kertoo alistuvasta keskustasta. Ei voi kuin ihmetellä, miksi se on antautunut selälleen hallituskumppanin eteen, ja syitä alenevaan kannatukseen ei tarvitse kauempaa hakea. verojaoston asiantuntijakuulemisissa käsiteltiin etämyyntiä. Verohallinnon ja Tullin edustajat kertoivat, että vain muutama etämyyjä on rekisteröitynyt arvonlisä- ja valmisteverovelvolliseksi. Keskustelussa suhtauduttiin myötämielisesti velvoitteiden ja valvonnan lisäämiseen, joten esitin valiokunnan mietintöön seuraavaa kappaletta: kappaletta: "Veronkorotus voi myös lisätä alkoholin tilaamista internetistä, jolloin tyypillisesti jätetään suorittamatta valmisteverot ja arvonlisäverot sekä mahdolliset tullimaksut. Tältä osin verokertymää ja toisaalta laillisia elinkeinoja voisi suojata, mikäli etämyyjät voisivat rekisteröityä julkiseen verorekisteriin, josta Verohallinto tiedottaisi aktiivisesti. Tällöin ostajat voisivat varmistua ja heidän voisi edellyttää varmistuvan siitä, että verkosta tilatun alkoholin toimittaja täyttää lakien ja velvoitteiden määräykset." Hämmästyksekseni hallituspuolueet eivät huolineet tätä rakentavaa esitystäni. Ja nyt tiedämme miksi: Kokoomus vaati poistettavaksi alkuperäisen lakiluonnoksen pykälän etämyynnin kieltämisestä. Keskusta ei voinut hyväksyä tilalle pykälää etämyynnin sallimisesta. Sen sijaan, että hallitus olisi tehnyt rohkeasti päätöksiä, se valitsi strutsin strategian. Ikävä kyllä maailma ei katoa sillä hetkellä, kun lintu työntää päänsä maan koloon, ainoastaan otus itse sokaistuu.