samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 rouva puhemies! Kyllä metsää Suomessa tullaan jatkossakin käyttämään ja hakkaamaan, mutta varmaan enemmän niihin arvokkaisiin kohteisiin, näihin puurakenteisiin ja selluun ja muuhun. muuhun. Oikeastaan ministeriltä kysyisin. Kun tämä nyt varmaan on Euroopassa ensimmäisiä kivihiilen kieltolakeja, niin onko aikaisemmin muissa maissa tähän vielä päädyttykään? Ja sitten oikeastaan näihin kansallisiin kauppasuhteisiin ja myös EU-tasolla: Koskahan me pääsisimme vahvoissa kivihiilivaltioissa, kuten Puolassa ja Saksassa, näitä päätöksiä tekemään samansuuntaisesti? Onko tässä valoa tunnelin päässä, kun katseltiin näitä ruskohiilikaivostenkin
Puhuja: Wille Rydman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-24 sinänsä ehkä oikeutetustikin tikun nokkaan mutta samanaikaisesti unohtaen muiden energialähteiden ympäristövaikutukset. Sinänsä näen hyvänä, että energiakenttä kehittyy orgaanisesti ja uudenlaisia energialähteitä, uudenlaisia, korvaavia muotoja tulee markkinoille koko ajan, mutta vähän kannan kyllä huolta siitä, jos kieltoja toteutetaan nimenomaisesti lainsäädäntöteitse, koska se ei ole välttämättä se tapa, joka tuottaa kestävimpiä tuloksia varsinkaan nykyisen kaltaisessa maailmassa, jossa energiaa ja tuontienergiaa käytetään yhä enenevässä määrin myöskin kansainvälispoliittisena kiristysaseena. Mielelläni kuulisin myöskin ministerin näkemyksen siitä, kuinka tämä lisää Suomen riskiä joutua painostetuksi suurvaltapolitiikassa energia-aseella.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-24 Hyvää tässä lakiesityksessä on tämän perusajatus ja myös se, että nämä purkuakordit ja -avustukset voi saada käyttöön ennalta ehkäisevästi jo ennen kuin vuokrataloyhtiö on ajautunut merkittäviin taloudellisiin ongelmiin. Kaiken kaikkiaan täytyy sanoa tästä hallituksen esityksestä, että hallitus on reagoinut näihin ongelmiin,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Taisipa käydä niin, että edellinen puhuja, edustaja Turunen, kiteytti lähinnä sen, mitä itsekin olisin halunnut tässä lähetekeskustelussa sanoa: että esitys on sinänsä kannatettava mutta riittämätön mitä todennäköisimmin. Pidin hyvänä sitä, että edustaja Turunen pohti sitä mahdollisuutta, että esimerkiksi valiokuntavaiheessa voitaisiin vielä kehittää tätä eteenpäin. Tämähän on tämän asuntopoliittisen vaikean yhtälön kirpeä toinen puoli. Toinen puoli on se ongelma, että kasvukeskuksissa erityisesti pääkaupunkiseudulla on aivan liian vähän kohtuuhintaisia koteja. Toisaalla sitten joillain alueilla väestöä menetetään ja asuntoja jää tyhjiksi. Myös tarkastusvaliokunta käsitteli laajasti koko asuntopolitiikkaa. Tämä tärkeä paperi tulee huomenna myös tänne täysistuntoon keskusteltavaksi. Pohdimme siinä tätä samaa yhtälöä siten, että nostimme esiin hyvin näyttävästi muun muassa tämän Savonlinna-casen siinä valossa, että valtion ei tulisi tehdä sellaista aluekehityspolitiikkaa, että omin toimin, muiden politiikan lohkojen toimin, teemme asuntopoliittisia katastrofeja tietyille alueille, ja tämä Savonlinna on tietenkin surullisen kuuluisa esimerkki siinä. Mainitsimme myös tämän AAKE-työryhmän työn tärkeyden sekä myös tämän Rossilahden työn. On hyvä, jos voidaan pohtia todellakin sitä, että myös valiokunnassa sitten vielä pistettäisiin hieman lisää potkua näihin sinänsä kannatettaviin esityksiin. Puhemies! Tämä on oikeasti iso ongelma, ja tietenkin kun ajattelemme sitä ja katselin tuossa tunnuslukuja, että vuoden 2017 lopulla tyhjiä ARA-asuntoja oli liki 9 000 kappaletta, 2,4 prosenttia ARA-kannasta, niin kyllä se aika iso on. Monilla paikkakunnilla, missä tätä tapahtuu, tämä kyllä tosiasiallinen ongelma. On tosiaan hyvä niin, että nyt menemme askelia eteenpäin, mutta toivottavasti voisimme päätyä vielä hivenen pidemmälle. Yksi asia, minkä haluaisin vielä tässä nostaa pohdintaan, on se, mitä myös tarkastusvaliokunta käsittelee, senkaltainen ongelma, johon ihan tämä ei tuo ratkaisua, eli se, että monella paikkakunnalla omakotitalot
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Tämä nyt käsittelyssä oleva lakiesitys toki reagoi nykyaikaan ja keskittämisen jälkiseurauksiin, jotka eivät kaikin tavoin ole hyviä. Voi sanoa, että edustaja Turunen erinomaisessa puheenvuorossaan käsitteli tätä Savonlinnan tapausta, joka lienee semmoinen oikein kärkevin esimerkki näistä ongelmista. Kaupungissa, jossa muuttotappio on valtava, sitten joudutaan tekemään jopa talojen purkamisia, jotta pystytään taloyhtiöiden talous pitämään jonkinlaisessa kunnossa. On selvä, että kuntien ja kaupunkien verotuloja ei voida käyttää tällaisten yhtiöiden tukemiseen, vaan siellä pitää mitoittaa sen yhtiön toiminta niin, että se tuloillaan pystyy peittämään menot ja tulemaan siinä välissä toimeen vielä niin, että pystyy niitä jäljelle jääviä taloja pitämään kunnossa ja vuokralaiset tyytyväisinä. Siihenhän kaikki perustuu. Mielestäni, arvoisa puhemies, tähän keskusteluun pitää nostaa myös valtakunnallinen elinkeinopolitiikka. Jos me haluamme tehdä järkevää asuntopolitiikkaa, niin haluammeko me todella rakentaa Helsinkiin 15 neliön yksiöitä ihmisille, jotka tänne muuttavat asumaan? He maksavat siitä lähes Olen aina ollut murheellinen siitä, kun tällaisissa pienissä luukuissa ihmiset asuvat. Kuten eilen tuli sanotuksi keskustelussa, kyllä vihreät ovat erittäin huolissaan, kun villiminkit ja supikoirat asuvat pienissä häkeissä siellä tarhoillansa, ja siitä pidetään valtava meteli, että virikehäkkejä pitää olla, mutta ihmispoloinen voidaan survoa tuommoiseen pieneen luukkuun, jossa ihan varmasti ei viihdy sitten millään. Onko se ihmisarvoista elämää elää sellaisessa mökissä, jossa ei juuri kääntymään sovi? energiapolitiikasta, ja siinä turve nousi esille. Olen aina ihmetellyt, minkä ihmeen tautta me suomalaiset itse aina ajamme tilanteen siihen, että maaseutuelinkeinot ajetaan alas. Nyt meillä on parhaillaan vireillään tässä maassa avohakkuiden kieltoaloite. En tiedä, milloin se tulee taloon, mutta on kuulemma nimiä riittävästi jo. Jos metsien käsittelyä vaikeutetaan, on selvä asia, että maaseudulla se tietää työttömiä lisää ja ihmisten on lähdettävä työn perässä jonnekin. Meidän luontaiset mahdollisuutemme kehittää Suomen kansantaloutta ovat meidän omissa raaka-aineissamme. Tuommeko me sitten puita ulkomailta? Otamme sitten valtavan riskin, että tuontivirran mukana tulee tänne haitallisia kasvitauteja, puihin liittyviä tauteja, hyönteistauteja ynnä muita tällaisia tuholaisia, jotka tuhoavat metsää, niin kuin Kanadassa on käynyt, kun miljoonia hehtaareja metsää on tuhottu. Toki ilmasto on muuttunut, mutta jos sieltä sopivanlainen tuholainen Suomeen saadaan tuontipuun mukana, niin meillä on sitten se sama ongelma.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! On helppo yhtyä hyvän kollegani edustaja Turusen puheeseen tästä kokonaisuudesta. On erinomaista, että hallitus on tuonut tämän esityksen meille käsiteltäväksi, mutta todella siitä puuttuu vielä oleellinen osa. AAKE-työryhmän toimesta saatiin hyvä raportti, josta Hannu Rossilahti teki vielä erityisen selvityksen omankin kotikaupunkini Savonlinnan osalta, ja siellä ehdotuksena oli muun muassa se, että laadittaisiin vielä kaikille AAKE-riskiluokkiin D ja E kuuluville D ja E kuuluville suuren tai erittäin suuren riskin kunnille erillinen tervehdyttämiskeinojen tukiluokka. Tähän luokkaanhan kuuluisi 34 kuntaa, ja näitä haasteita on toki muuallakin kuin siellä meillä Savonlinnassa mutta ehkäpä meillä kuitenkin nyt ajankohtaisimmillaan. Olen samaa mieltä edustaja Turusen kanssa siitä, että tässä hallituksen esityksessä ehdotettu 70 prosentin tukiluokka purkuakordien ja ‑avustuksien enimmäismäärästä on kyllä kovin matala. Rossilahtihan esitti 95:tä prosenttia, mihin henkilökohtaisesti kyllä mielelläni yhtyisin. Hänellä oli myös muita hyviä ajatuksia, muun muassa konversioakordin käyttö, että laadittaisiin uusi tukimuoto, jossa osa jäljellä olevasta aravalainasta annetaan anteeksi, jos laina muutetaan esimerkiksi kunnan takauksella vapaarahoitteiseksi lainaksi. lainaksi. Yleisesti voi kyllä sanoa, että näihin haasteisiin on päästävä vastaamaan myös valtion toimesta, koska haasteet ovat todella suuret tietyillä paikkakunnilla. Asumismenojen kohtuullistaminen ja asuntomarkkinoiden yleensä järkevänä pitäminen on koko Suomen etu. etu. Jos mietitään sitten sitä vaihtoehtoa, että annettaisiin näiden vuokrataloyhtiöiden mennä konkurssiin, niin siitä erityisesti sitten kyllä kärsisivät kaikki osapuolet eli valtio, kunnat ja asukkaat, eli se ei missään tapauksessa ole ikinä järkevä vaihtoehto.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-24 ja veteraanisukupolvelta vaadittiin aikanaan suuria uhrauksia, niin suuria, että niitä on jopa vaikea käsittää. Mutta ilman näitä uhrauksia, ilman sotiemme veteraaneja, me emme saisi nauttia tästä hienosta maasta, josta voimme olla ylpeitä. Onneksi sotiemme veteraanien elämäntyön arvostus on tänään yhteiskunnassa jakamaton. Arvostus osoitetaan teoilla. Kunniavelkaamme sotiemme veteraaneille ei ole vielä maksettu. Keskuudessamme on edelleen noin 10 000 veteraania, joiden inhimillinen vanhuus tulee varmistaa huolehtimalla toimivista palveluista ja erityisesti kotihoidosta. Arvoisa puhemies, nyt on yhdestoista hetki tehdä ne päätökset, joilla sotiemme veteraanit ja heidän puolisonsa saavat koteihinsa asialliset kotipalvelut. Puhemies! Olen iloinen siitä, että tämä esitys on nyt tuotu eduskuntaan, esitys, jolla veljet asetetaan samalle viivalle riippumatta sotakohtalosta. Tässä taustalla on eduskuntaryhmien yksituumainen työ ja yhteinen tahto siitä, että nyt veljet asetetaan samalle viivalle. Sen me olemme heille velkaa, sen he ansaitsevat. Olenkin iloinen, että se neuvottelu, joka ryhmien välillä käytiin, päätyi positiiviseen lopputulokseen, ja olen iloinen, että hallitus on tämän sopimuksen mukaisen esityksen tänne eduskuntaan tuonut. Jatkossa Jatkossa rintamaveteraanit ja sotainvalidit ovat yhdenvertaisessa asemassa kotona asumista tukevien palveluiden osalta. Rintamaveteraaneille mahdollistetaan samansisältöiset kotona asumista tukevat palvelut kuin sotainvalideille sotavammalain perusteella. Arvoisa puhemies! Paitsi eduskuntaryhmien yhteistä yksituumaista tahtoa, josta haluan kollegoitani kiittää, haluan kiittää kollegoitani, erityisesti kollega Antti Kaikkosta, siitä, että he tekivät ison työn siinä, että hallituksen budjettiriihessä myös hallitus taivuteltiin tämän taakse niin, että tähän pystyttiin löytämään rahaa jo ensi vuodelle, sillä todella nyt on yhdestoista hetki saada tämä laki aikaiseksi, kun sotiemme veteraanit ovat vielä keskuudessamme. Mutta on syytä sanoa ja tunnustaa ja antaa kiitos myös Rintamaveteraaniliitolle, Sotaveteraaniliitolle, veteraanijärjestöille, erityisesti Heikki Karhulle ja Heikki Järviselle, jotka sinnikkäästi ovat tätä tärkeää asiaa ajaneet, joiden panos oli aivan ratkaiseva siinä, että löysimme yksituumaisuuden täällä eduskunnassa. Sen yksituumaisuuden
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa puhemies! Talvi- ja jatkosotaan osallistui yhteensä noin 600 000 miestä ja 100 000 naista. Koettelemus oli kova, ja moni kaatui taistelurintamalla. Sodan jälkeen näistä ihmisistä tuli äitejä ja isiä, myöhemmin ehkä isovanhempiakin. Arkisia asioita hoidettiin, opiskeltiin, tehtiin töitä. Sodan elänyt sukupolvi rakensi sitä Suomea ja niitä hyvinvointipalveluita, joista me kaikki saamme nyt osaltamme nauttia. Sodan jälkeinen arki ei varmasti ollut helppo. Kotiin palasi tuhansia pysyvän vamman saaneita. Nuorimmat rintamalle lähtijät olivat vasta 16-vuotiaita. Joka kahdeksas sotiin osallistunut ei koskaan palannut kotiin. Veteraanien keski-ikä on nyt yli 93 vuotta. Reilu vuosikymmen sitten elossa oli 85 000 veteraania. Tämän vuoden alussa joukossamme eli vajaat 14 000 sotiin osallistunutta miestä, ja määrä hupenee käytännössä joka päivä. Ikävä tosiasia on, arvoisa puhemies ja hyvät kollegat, että veteraanit eivät ole enää kauaa keskuudessamme. Maamme kunniakansalaiset ovat taatusti ansainneet arvokkaan vanhuuden, ja heidän henkisestä perinnöstään ja vapaasta, itsenäisestä isänmaasta on muuten pidettävä huolta myös sen jälkeen, kun aika on viimeisestäkin veteraanista jättänyt. Veteraanijärjestöt ovat käyneet yhdessä kaikkien eduskuntaryhmien kanssa arvokasta vuoropuhelua jo useamman vuoden ajan. Keskusteluissa on toistuvasti noussut esiin toive veteraanien koti- ja avopalveluiden saamiseksi koskemaan kaikkia sotaveteraaneja. Tällä hetkellähän sotainvalideilla on oikeus laajoihin palveluihin, mutta rintamaveteraaneilla oikeudet ovat olleet selvästi kapeammat. Eduskuntaryhmien kesken käydyt keskustelut, joihin täällä viitattiin, toivat viimein tänä syksynä tulosta. Kaikkien eduskuntaryhmien ja maan hallituksen yhteinen päätös ja linjaus on, että rintamaveteraanien kotipalveluoikeudet laajennetaan samaan tasoon sotainvalidien kanssa. Jokainen veteraani saa jatkossa oikeudet yhdenvertaisiin kotipalveluihin kotipaikasta tai sotakohtalosta riippumatta. Tämä on sekä taloudellisesti, periaatteellisesti että käytännössä merkittävä ja tärkeä päätös.
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-24 Rintamaveteraaneja oli vuoden alussa noin 12 000, ensi vuoden alussa runsaat 9 600 ja vuoden lopussa 7 400 rintamaveteraania. Eli viimeinen iltahuuto on käynnissä kovaa vauhtia. Sotainvalideille on sotilasvammalaissa säädetty oikeus kotona asumista tukeviin palveluihin. Tämän esityksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa palvelut tukemalla kotona asumista sotainvalidien ja rintamaveteraanien osalta. Korvattavia olisivat muun muassa kotipalvelut, asumispalvelut ja liikkumista tukemista palvelut ja osin sairaanhoitopalvelut. Kotikunnalla ei ole velvollisuutta järjestää palveluita ulkomailla oleville henkilöille, ja Valtiokonttorihan korvaa vuosittain kunnille näistä aiheutuvat kulut. Budjettiin lisätään siis uusi arviomäärä, rahamomentti. Sen käyttö alkaa ensi vuoden marraskuun alusta, ja silloin kustannukset ovat noin 20 miljoonaa ja seuraavana vuonna vajaat 70 miljoonaa. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Ihan lyhyesti jatkona aiemmille puheenvuoroille: Tästä lakiesityksestä todella iloitaan yli puoluerajojen, onhan kysymys kaikkien puolueiden yhteisestä asiasta. Rintamaveteraanien määrä on kovasti pienentynyt, ja on aika maksaa lisää kunniavelkaa. Rintamaveteraanien kuntoutusta, niin kuin tiedämme, on lainmukaisesti hoidettu maamme hyvissä kuntoutuslaitoksissa ja avokuntoutuksena, ja nyt siis esitetään, että rintamaveteraanien kotona asumista tukevat palvelut korvataan kunnille valtion varoista. Vuosikymmeniä veteraanit ovat voineet nauttia kuntoutuksesta maamme hyvissä kuntoutuslaitoksissa,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-24 rouva puhemies! Nämä ovat niitä hienoja ja arvokkaita hetkiä, kun tuodaan eduskuntaan lakiesitys, jossa kaikki eduskuntaryhmät voivat sydämestään olla mukana, ja myös itse tunnen suurta kiitollisuutta siitä, että saamme myös tätä kautta kunnioittaa sotiemme veteraanien raskasta työtä. He ovat sillä työllään meille kaikille mahdollistaneet tämän hyvinvoinnin, mistä me olemme kuitenkin saaneet heidän työnsä ansiosta jo pitkään nauttia. Tämä on hyvin tärkeä asia. Se, että nyt sitten lain tasoisesti turvaamme yhdenvertaiset palvelut kotiin näille veljille, jotka ovat samalla viivalla, on todella suuri kunnia-asia. Nämä ovat niitä hetkiä, että osaa arvostaa sitä, että politiikan myllerryksessä löytyy myös sellaisia asioita, joista voimme todella olla keskenämme yhtä mieltä ja yhdessä kantaa kortemme kekoon. Mielestäni se oli hyvin kuvaavasti sanottu, että nyt varmasti on se yhdestoista hetki, jolloin tällainen asia tulee hoitaa. Kaiken kaikkiaan itse näen tämän myös siitä näkökulmasta, että muistan, että olemme myös SDP:ssä tehneet pitkään töitä asian puolesta ja tehneet esityksiä asiasta. Mielestäni on erinomaisen hienoa, että nyt sitten tämä esitys täällä on. Varmasti meillä on vielä kaiken kaikkiaan paljon työtä ja tekemistä, ja meidän täytyy muistaa teoissamme myös sotaorpoja, sotaleskiä, kaikkea tätä, ja
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Siksikin olen erittäin tyytyväinen, että saamme nyt tämän veteraanien asemaa parantavan esityksen eduskuntakäsittelyyn — käsittelyyn, joka varmasti tulee olemaan hyvin yksimielinen, onhan aloitteen takana kaikkien eduskuntaryhmien yksimielinen työ. Täällä on pidetty erinomaisia puheita salin eri laidoilta. Tämä tukee käsitystäni siitä, että veteraanien asia on meidän kaikkien yhteinen asia. On hienoa, että jatkossa rintamaveteraaneille turvataan samanlaiset palvelut kuin sotainvalideille. Veljet ovat samalla viivalla oman toiveensa mukaisesti. Meidän tehtävämme ei täällä ole asetella raja-aitoja näiden suunnattomia uhrauksia isänmaan puolesta tehneiden ryhmien välille. Kiitos aktiivisille veteraani‑ ja sotainvalidijärjestöille, kiitos eduskuntaryhmien neuvottelijoille, neuvottelun vetäjälle
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-10-24 Haluan todeta vielä vain pari reunahuomiota tähän isoon kokonaisuuteen. Lähtökohtaisesti yksittäisen veteraanin asema ei välttämättä muutu tämän lainsäädännön vuoksi — siis sellaisen veteraanin, joka jo nykylain puitteissa on saanut hyvässä kotikunnassaan Valtiokonttorin rahoittamia hyviä peruspalveluita arkensa tueksi. Mutta erityisesti sellaisen veteraanin asemaa tämä koskettaa, jonka kotikunnassa ei ole oltu aktiivisia anomaan rahoja Valtiokonttorilta tai esimerkiksi niin viranhaltijoiden kuin veteraanin ja hänen läheistensä tietoisuus näistä oikeuksista ei ole ollut erityisen suurta. Minusta on myös reilua, että eduskunta tässä keskustelussa avoimesti myöntää, että tämä on viimeinen mahdollinen hetki tehdä tämä päätös. Me puhumme hämmentävän pienestä joukosta ihmisiä enää. Heillä on paljon meille opetettavaa, paljon kerrottavaa. Heistä, käytännössä kaikki yli 90-vuotiaita miehiä, osa on jo hyvinkin huonossa kunnossa, osa aktiivisia kansalaisia vielä omillaan, omissa kodeissaan. Yhtä monta tarinaa, yhtä monta tarinaa sodasta ja selviämisestä, mahtuu heidän keskuuteensa. Sen lisäksi, että tämä on ikään kuin lainsäädännön tasolla kenties niitä viimeisimpiä palveluksia itse veteraani- ja invalidijoukolle, on selvää, että meillä päättäjinä on perintöä vaalittavana vielä monin muin tavoin kuin konkreettisina palvelulupauksina, joita lakiin asetamme. On paljon opittavaa siitä elämänasenteesta, paljon opittavaa siitä nöyryydestä myös siitä yksituumaisuudesta, jolla veteraanijärjestöt suurena rintamana ovat tätä päätöstä meiltä päättäjiltä toivoneet, sitä oikeutetusti pyytäneet, ja nyt vihdoin sen saan ilolla täällä Sipilän hallituksen puolesta esitellä.
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Olisi mielenkiintoista kuulla laajemmalti kokemuksia kuntafuusioiden aikaansaannoksista. Itse tulen Raahesta, joka on tänä päivänä kolme kuntafuusiota kokenut 25 000 asukkaan kaupunki. Ensimmäinen fuusio Saloisten kunnan kanssa tapahtui vuonna 73, ja syynä oli jo vuosia sitten kuntaisäntien kanssa tehty päätös, jossa saatiin leveämmät hartiat tuottaa palveluita ja rakentaa infraa, jota Rautaruukin äkkikasvattama Raahe tarvitsi. Toinen fuusio tapahtui vuonna 2003 Pattijoen kanssa. Pattijokisilta kysyttiin kansanäänestyksellä, haluavatko he liittyä Raaheen. Niukka enemmistö äänesti itsenäisyyden puolesta, mutta kunnanvaltuusto päätti fuusion puolesta. Pattijokiset olivat käyttäneet mielellään monia raahelaisten tuottamia palveluita, ja asiointisuunta oli ollut Raahessa, mutta omasta kunnasta ei olisi haluttu luopua. Pattijoen Urheilijat tunnettiin maankuuluna pesäpallojoukkueena, joten jonkin aikaa se sentään muistutti, mistä kunnasta osaajat olivat kotoisin. Kolmas fuusio on vuodelta 2003 Vihannin liityttyä Raaheen. Vähäväkisyyden riuduttama naapurikunta teki realismiin perustuvan päätöksen saada turvaa edes joillekin palveluille jatkossa. Nyt sinne on rakentumassa uusi koulukeskus, ja vanhusten palvelutalokin valmistuu kohta. Yhdistymisessä saadut porkkanarahat kohdennettiin alueen moniin rahatarpeisiin mutta lähinnä harrastamiseen ja virkistykseen. Taidettiinpa jokin tienpätkäkin asvaltoida. Arvoisa puhemies! Kuntaliitokset voivat oman kokemuksemme mukaan olla suunta parempaan, kuten Vihannin tapauksessa, jos vaihtoehtona on palveluiden loputon leikkaaminen eikä edes lakisääteisten palveluiden tuottamisesta meinata selvitä. Pahaa mieltä saattaa sen sijaan seurata silloin, jos kuntalaisilla ei ole ajantasaista käsitystä siitä, mihin fuusiolla pyritään. Itsenäisyysmiehet ja -naiset saattavat lietsoa pelkoa palveluiden loppumisesta, jos fuusio tapahtuu. On totta, että aika usein rönsyjä leikataan ja säästöjä pyritään hakemaan esimerkiksi hallintoa yhdistämällä tai palvelujen keskittämisellä saman katon alle. Yhdistymissopimuksia tehtäessä avoimuus ja läpinäkyvyys auttavat asian kiihkottomassa käsittelyssä. Toki porkkanarahatkin saattavat houkuttaa laittamaan jonkin asian kuntoon, jos muuta rahoitusta ei ole odotettavissa. Yli 40 vuoden kokemuksella fuusioista alueellamme voin sanoa, etteivät vanhat kunta- etteivät vanhat kunta- ja kyläidentiteetit katoa minnekään, vaikka itse kunta lakkautuisikin. Meilläpäin saloistelaiset, pattijokiset ja vihantilaiset ovat edelleenkin sitä, mitä ovat, kuten niiden alueella olevat kylät ja niiden asukkaatkin.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Erittäin hyvä, että kuntia yhdistyisi tulevaisuudessakin. Niin kuin ministeri äsken totesi, niin nyt on ollut vähän turhankin hiljaista. Meillä on tässä meneillään sosiaali- ja terveydenhuollon järjestäminen suuremmille hartioille, mikä on toteutumassa ainakin monien kuntayhtymien kautta. Sen jälkeen kuntien suurimmaksi tehtäväksi jää koulutuksen ja sivistyksen järjestäminen, ja jo nyt tiedetään, että meillä on noin sata kuntaa, joissa ei synny sen vertaa lapsia, että niissä voisi yksisarjainen peruskoulu kulkea ensimmäisestä luokasta yhdeksänteen, jotenka varmaan paine tähän puoleen tulee kasvamaan. Paras-hankkeen yhteydessä rahaa käytettiin aika menestyksekkäästi — en kyllä tiedä, mihin kaikkialle ne rahat ovat menneet. Minulla on muutamia esimerkkejä, että on saatu rakennettua koulu tai on parannettu terveysasemaa. Mutta joka tapauksessa se oli tukemassa ja skarppaamassa kuntien päättäjiä päätöksentekoon näitten kuntien yhdistämisestä. Nyt tässä on nämä kolme erilaista kriteeriä, joittenka jälkeen tätä tukea on mahdollista saada. Yksi niistä on arviointimenettely — sanoisin, että se on se viimesijaisin vaihtoehto — tai sitten on se, että kunnan vähintään 500 euroa per asukas, tai sitten se, että kolmen vuoden tilinpäätöstiedot näyttävät, että ne kriteerit, mitkä kuntalain 118 §:ssä ovat olleet tälläkin hetkellä, ovat täyttyneet. Siis näillä kriteereillä, eli tässä kohtaahan on erilainen tukimuoto kuin silloin Paras-laissa, koska Paras-laissahan tukea saivat kaikki kunnat, jotka itse ilmoittautuivat, että haluavat yhdistyä jonkin toisen kunnan kanssa. Minun mielestäni tämä on kuitenkin hyvä alku sille, että kuntia tästä eteenpäin saataisiin yhdistettyä. Joskus olen kyllä miettinyt sitä, onko se nyt kovin paljon taloudellisesti helpompaa, jos kaksi muutaman tuhannen asukkaan kuntaa, jotka ovat molemmat arviointimenettelyssä, yhdistyvät. Se ei välttämättä paranna sitä tilannetta. Minulla on yksi iso hämmästys tai mietintä tässä: Kun valtionosuusbudjetti on siis niin, että kaikki muut kunnat sitten maksavat nämä? Elikkä tämä on toisilta kunnilta pois. Kun katson ensi vuoden budjettia, jossa valtionosuuksista lähtee pois 254 miljoonaa, joka sisältää siis indeksileikkaukset ja kaikkea muuta, niin sitten tulee samalla tavalla tämä vielä siihen päälle vuoden 2020 aikana. Miksi tämä on otettava pois muilta kunnilta, jotta jotkut kunnat saadaan yhdistettyä?
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 syytä sitten mahdollisiin liitoksiin lähteä, ja tekevät siitä omia ratkaisujaan. Sinällään tämä esitys on varmasti erinomaisen myönteinen. Minä olen ymmärtänyt sillä tavalla, että myös kunnat ovat lausunnoissaan suhtautuneet tähän hyvin myönteisesti, mutta ilmeisesti se, mistä keskustelu on syntynyt, on lähinnä juuri tämä rahoitustapa: tämä otetaan otetaan sitten kuntien valtionosuuksista tai siitä kokonaispotista. No, ministeri varmaan voi perustella sitä, minkä vuoksi tämä rahoitus otetaan VOSeista, mutta ainakin minä ymmärrän sillä tavalla, että tässä on useitakin järkeviä perusteluja, muun muassa se, että tämä avustukseen osoitettu rahoitushan palaa takaisin kuntatalouteen ja on merkitykseltään kyllä kovin vähäinen. Jos tässä vaiheessa kohdistetaan 10 miljoonaa ja peruspalvelujen valtionosuudet taitavat olla luokkaa 8,5 miljardia, niin tämä osuus on aika vähäinen. Tätä ehkä voidaan myös verrata tähän harkinnanvaraiseen valtionosuuksien korotukseen, joka niin ikään vähennetään valtionosuuksista. Toisaalta tämä irrottaminen valtionosuuksistahan tarkoittaa myös sitä, että rahoitus palaa valtionosuuteen, jos tätä talousarviovuonna ei sitten avustuksena käytetä.
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Kun kymmenisen vuotta sitten aloitin kuntapolitiikassa, kuulin aika usein vanhemmilta päättäjäkollegoilta heittoja erilaisia menolisäyksiä tekeville valtuutetuille, että menokuri on välttämätön, koska muuten tulee noutaja.
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa puhemies! Kun puhutaan vapaaehtoisista kuntaliitoksista, niin tärkeintä on kuntien välinen luottamus ja avoimuus toisiinsa nähden. Itsekin olen ollut näissä liitosneuvotteluissa mukana, mutta yhteistyö ei vain natsannut jostain syystä. Ja toisaalta, jos vähän pienempi kunta liittyisi toiseen kuntaan, niin siinäkään ei ole mielestäni oikein mitään sellaista suurempaa mielenkiintoa. Pitäisi sitten sen pienen kunnan liittyä suurempaan ja vauraampaan kuntaan. Mutta sitten vielä kysyisin — jos minä ymmärsin oikein, vaikka tämä oli hyvin selkeä esitys: nämä vapaaehtoiset
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa puhemies! Lyhyesti muutamiin kysymyksiin. Ensinnäkin edustaja Paatero minusta aivan oikein analysoi sitä, minkälainen se tulevaisuuden kunta on sote- ja maakuntauudistuksen jälkeen. Eli sivistys-, koulutus- ja varhaiskasvatustehtävät ovat se pääasia, ja ne kuntien VOSitkin tulevat siihen. Mutta sitten minä ajattelen kyllä niin, että että jos puhutaan sellaisista kunnista, joissa on heikko taloudellinen kantokyky ja lapsia syntyy todella vähäisesti, niin jos on pitkät matkat, niin ei se kuntaliitos kyllä ole siinä välttämättä se ratkaisu. Minä ajattelen niin, että tulevalla vuosikymmenellä varmaan pitäisi pohtia entistä enemmän tämmöistä joustavaa itsehallintoa kunnan kannalta, sitä, onko olemassa muita ratkaisuja kuin kuntaliitos ja sitten se, että lapsia viedään entistä pidempiä koulumatkoja eteenpäin. Tämä tulee olemaan kivulias kysymys jatkossa ratkaista. Mutta sitten tähän VOS-momenttiasiaan, miksi tämä on pois sieltä: Minusta edustaja Korhonen hyvin perusteli omassa puheenvuorossaan sitä, miksi tämä on tärkeä tai parempi kuin se erillinen momentti. Tämähän on niin, että totta kai tämä 10 miljoonaa euroa, jota tässä nyt esitetään ensi vuodesta alkaen, todellakin vahvistaa kuntatalouden koko kuvaa ja sitä kautta tukee kuntien taloudellista kantokykyä. Minä katson myös sillä tavalla. Jos se olisi siellä erillisenä momenttina, niin se olisi kyllä näissä oloissa ja tulevissakin oloissa herkempi muutoksille sitten, jos sitä halutaan leikata, niin että tämä on minusta hyvä, että tämä on pysyvänä ja tulee näin. No, sitten edustaja Mäkipää pohdiskeli, miten tätä jaetaan. 10 miljoonaa euroa on se vuositaso, jota tässä ehdotetaan. Se voi olla — täällä oli näin — esimerkiksi 2—3 kuntaa, mutta yksittäiselle kunnalle ei varmasti jaeta yhtä 10:tä miljoonaa. Se voi olla myös pienempi. Jos on useampia, vaikka viisi kuntaa, niin silloinhan se pienenee, eikä sitä anneta tasasummaisena, niin että siihen on olemassa tietyt kriteerit. Ja sen 10 miljoonan euron puitteissa voidaan katsoa myös, että avustusta voi saada useampanakin vuonna kuin yhtenä vuonna, mutta se on sitten sitä käytännön päätöksentekoa. Edustaja Mattilalle toteaisin vielä sen, että ei kunta voi mennä konkurssiin. Kunnalla, joka on todella taloudellisessa kriisissä, on arviointimenettely edessä, ja jos se on todella heikossa kunnossa, niin arviointimenettelyn päässä kyllä sitten häämöttää se pakkoliitos-asia. Mutta arviointimenettelystä haluan todeta sen, että se ei välttämättä johda pakkoliitokseen, kuntaliitokseen,
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-10-24 Ehdotamme vesiliikenteen liikennesääntöjen ja sen ohjaamisen periaatteiden kokoamista yhteen lakiin. Vesiliikenteen liikennesäännöt koskevat niin kauppamerenkulkua kuin veneilijöitä. Samoin ehdotamme uutta huviveneen päällikköä koskevaa sääntelyä, vuokraveneitä koskevan sääntelyn keventämistä ja vesiliikennettä koskevan sanktiojärjestelmän ajanmukaistamista samaan tapaan kuin olemme esittäneet tieliikennelaissa. Tämä tarkoittaa uuden liikennevirhemaksun käyttöönottoa vesiliikenteessä rikesakkojen sijasta. Ehdotamme lisäksi, että lakiin koottaisiin kaikki tarvittavat vesiväylien merkitsemistä ja vesiliikenteen ohjaamista koskevat säännökset. Samoin ehdotamme, että laki sisältäisi päivitetyt vesiliikenteen alueellisia ja vesikulkuneuvotyyppejä koskevat kiellot ja rajoitukset ja vesikulkuneuvojen varusteiden käyttöä koskevat määräykset. Lisäksi ehdotamme, että lakiin siirrettäisiin ja päivitettäisiin sekä vesikulkuneuvojen rekisteröintiä koskevat velvoitteet että huvialuksen päällikön pätevyysvaatimukset. Uudistuksessa ehdotettu sanktiojärjestelmän ajanmukaistaminen ja siihen liittyvä liikennevirhemaksujärjestelmä olisi pääpiirtein samanlainen kuin tieliikenteeseen ehdotettu järjestelmä. Ehdotettu liikennesääntöjen yhteen kokoaminen olisi omiaan selkeyttämään sääntelyä ja parantamaan kansalaisten tietoisuutta sääntelystä, mikä todennäköisesti lisäisi vesiliikenteen turvallisuutta. Uusi veneilyä koskeva päällikkösääntely parantaisi valvontaa, kun viranomaisten olisi nykyistä helpompi puuttua vaaralliseen toimintaan. Lisäksi ehdotettu päällikkösääntely madaltaisi kynnystä automaation käyttöönottoon vesiliikenteessä. Veneen vuokrausta koskevat helpotukset mahdollistaisivat uusien palveluiden synnyn ja veneilyharrastuksen yhä useammalle kotitaloudelle. Liikennevirhemaksujärjestelmä edellyttää muutoksia viranomaisten tietojärjestelmiin. Muutokset tehtäisiin yhtä aikaa tieliikenteessä tarvittavien muutosten kanssa. Kustannukset siitä kohdistuisivat erityisesti poliisille. Poliisi on kuitenkin pitänyt uudistusta kannatettavana.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 metsäteollisuuden edustajien puheenvuoroja eri juhlissa, niin he kiinnittävät kahteen asiaan huomiota: Kustannusten kalleus on se, johon aina kiinnitetään huomiota, se on selvä asia. Vastuullinen yritysjohtaja huomioi sen aina. Mutta toinen on sitten tämä, minkä minkä tautta meillä nimenomaan kuljetuskustannukset ovat niin valtavat. Häviämme siinä Ruotsille paljon, ja toivonkin, että tässä tämä asia otetaan vakavasti ja käytetään muun muassa Euroopan TEN-verkkorahoja tähän. Tiedän, että tämän vaalikauden aikana se ei onnistu, mutta tulevina ehkä.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Matkustaja-alusturvallisuutta koskevan lakiehdotuksen keskeisenä tavoitteena on panna täytäntöön matkustaja-alusturvallisuutta koskevat muutosdirektiivit. Direktiivien tavoitteina ovat Suomellekin tärkeät tavoitteet sääntelyn nykyaikaistamisesta, yksinkertaistamisesta ja selkeyttämisestä. Muutoksia esitetään lakeihin, jotka on annettu aluksen teknisestä turvallisuudesta ja turvallisesta käytöstä, matkustaja-aluksen henkilöluetteloista sekä alusturvallisuuden valvonnasta. Direktiivien täytäntöönpanon lisäksi esityksessä ehdotetaan tehtäväksi muutoksia katsastusvelvoitteisiin sekä lainsäädännön täydentä-mistä perinnealuksia ja ammattiveneitä koskevilla säännöksillä. Katsastuksen uudistamisen tavoitteena on lisätä merenkulun valvonnan läpinäkyvyyttä ja keventää sääntelyä. Esityksessä ehdotetaan, että eräiden alustyyppien turvallisuusarviointi annettaisiin katsastajan sijaan jatkossa laivanisäntien tehtäväksi. Lisäksi ehdotetaan, että talviliikenteessä käytettävän aluksen vuosittaisesta rungon katsastuksesta luovuttaisiin. Muutokset vähentäisivät katsastuksesta aiheutuvia kustannuksia laivanisännille sekä lisäisivät turvallisuusarvioinnin joustavuutta. Muutosten seurauksena sekä laivanisännän että viranomaisen hallinnollinen taakka vähenisi, ja muutokset myös keventäisivät sääntelyä. Esityksessä ehdotetaan otettavaksi lakiin myös säännökset perinnealuksista. Tarkoituksena on mahdollistaa perinnealusten katsastus sekä se, että perinnealuksille voitaisiin antaa omat tekniset määräykset. Muutosten avulla voitaisiin paremmin huomioida perinne-alusten rakenteelliset ratkaisut ja kulttuurihistorialliset arvot, mikä parantaisi perinnealusten pienimuotoista kaupallista liikennekäyttöä. Arvoisa rouva puhemies! Muutosten keskeisenä tavoitteena on hallitusohjelman mukaisesti sujuvoittaa ja keventää sääntelyä, ja toivon esitykselle sujuvaa käsittelyä myös eduskunnassa. — Kiitoksia.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Myös tämä hallituksen esitys noudattelee Sipilän hallituksen tuttua kaavaa: turvallisuusasia edellä mennään tässäkin. Selkeys on tämän hallituksen esityksen toinen asia, kun halutaan uusia velvoitteisiin puuttumisia veneiden katsastukseen. On erityisen tärkeä asia, että tätä Säännöksiä koskien perinnealuksista tehtäviä katsastuksia ja perinnealuksia yleensä pitäisin erittäin tärkeinä, koska Suomi on maineikas puuvenerakentaja ja erityisesti tuolla Kaakkois-Suomessa meillä on puuvenerakentamista vielä tänäkin päivänä. Toivoisin, että myös tämmöisille perinnerakentajille tästä esityksestä olisi se hyöty, että tämä arvokas käden ammattitaito ei Suomessa kuole ja ja näiden ihmisten, jotka perinneveneitä tänä päivänä ylläpitävät ja haluavat niillä liikennöidä taikka sitten omassa käytössään pitävät niitä, toimintaedellytykset helpottuisivat. Perinneveneily on sellainen kulttuurihistoriallinen teko, että sitä pitäisi edesauttaa, ja toivonkin, että valiokuntakäsittelyssä muun muassa tähän asiaan kiinnitetään erityistä huomiota.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-10-24 Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi tavaramerkkilaki, joka korvaisi voimassa olevan, säännösteknisesti jo vanhentuneen tavaramerkkilain sekä yhteismerkkilain. Esityksellä pantaisiin täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston tavaramerkkidirektiivi. Samalla saatettaisiin kansallisesti voimaan tavaramerkkioikeudesta tehty Singaporen sopimus. Oikeus tavaramerkkiin antaa haltijalleen yksinoikeuden tiettyyn rekisteröityyn tai vakiintuneeseen merkkiin. Tämä yksinoikeus sisältää myös kielto-oikeuden, joka tarkoittaa, että tavaramerkin haltija voi tietyin edellytyksin kieltää muita käyttämästä samaa tai samankaltaista merkkiä. Tavaramerkki on osa elinkeinonharjoittajan omaisuutta, ja sitä voidaan hyödyntää kaupallisesti. Tavaramerkkilaissa säädettäisiin muun muassa tavaramerkkiä koskevan yksinoikeuden sisällöstä ja edellytyksistä, tavaramerkin rekisteröinnistä, tavaramerkin menettämisestä ja mitätöinnistä sekä tavaramerkin loukkauksesta. Laissa säädettäisiin lisäksi yhteisö- ja tarkastusmerkeistä sekä kansainvälisistä rekisteröinneistä. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi myös eräiden tavaramerkkien tavara- ja palveluluetteloiden täsmentämistä koskevasta menettelystä, jolla pyritään muun muassa selkeyttämään tavaramerkkirekisteriä ja yhdenmukaistamaan sen tulkintaa. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uudesta tavaramerkin hallinnollisesta menettämis- ja mitätöintimenettelystä ja toiminimen hallinnollisesta kumoamismenettelystä Patentti- ja rekisterihallituksessa. Nämä uudet hallinnolliset menettelyt tarjoaisivat edullisemman ja nopeamman vaihtoehdon tavaramerkin tai toiminimen kumoamiselle tuomioistuinmenettelyssä. Toiminimen hallinnollisen kumoamismenettelyn lisäksi esityksessä ehdotetaan myös muutoin muutoksia toiminimilakiin. Toiminimilakia ehdotetaan muutettavan siten, että toiminimi olisi mahdollista kumota myös osittain vain jonkin toimialan osan osalta. Esityksessä ehdotetaan lisäksi, että toiminimen haltijan tulisi tietyin edellytyksin osoittaa tavaramerkkiä koskevissa väite- ja mitätöintimenettelyissä toiminimensä tosiasiallinen käyttö. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi rikoslakia teollisoikeusrikosta koskevan sääntelyn ja mallioikeuslakia mallioikeusrikkomusta koskevan sääntelyn osalta. Lakeja täsmennettäisiin siten, että kyseiset rikosta ja rikkomusta koskevat säännökset kattaisivat myös Euroopan unionin laajuiset tavaramerkki- ja mallioikeudet. Vastaavanlainen muutos ehdotettaisiin tehtävän myös uuteen tavaramerkkilain tavaramerkkirikkomusta koskevaan säännökseen. Ehdotettujen lakien on tarkoitus tulla voimaan 1. päivänä tammikuuta 2019. Asetuksella säädettäisiin kuitenkin Singaporen sopimusta koskevan lain voimaantulosta.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa puhemies! Käytän tässä velvollisuudentuntoa tihkuen valtiovarainvaliokunnan verojaoston puheenjohtajan esittelypuheenvuoron. Tässä asiassa on kysymys siitä, että sopimuspuolet Suomi ja Alankomaat alkavat Aruban osalta soveltaa keskinäisessä verotietojen vaihtamisessa, käytännössä finanssitilitietojen vaihtamisessa, OECD:n julkaisemaa kansainvälisen automaattisen tietojenvaihdon standardia. Tämän vuoksi kahden valtion erillinen sopimus, jonka Alankomaat on jo irtisanonut, käy tarpeettomaksi, ja Suomi tässä nyt kumoaa aikanaan tehdyn sopimuksen voimaansaattamislain 1.1.2019 alkaen. Kaikki tietävät tietenkin Aruban, mutta jos joku ei tiedä, voin kertoa, että Aruba on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva saari Karibianmerellä Venezuelan edustalla. asukasluku on 103 000 ja suurin kaupunki Oranjestad. Todettakoon, että Arubalta ei ole tullut ilmoituksia siellä pidettyjen säästöjen Suomessa asuville henkilöille tuottamista korkotuloista. Sopimus on koskenut vain korkotuloa, ja uuden oikeusperustan mukaisen automaattisen tietojenvaihdon piiriin kuuluvat korkotulojen lisäksi myös muun muassa osingot ja luovutusvoitot. Tässä on kysymys Pohjoismaiden välillä tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn sopimuksen muuttamisesta. Tästä on allekirjoitettu pöytäkirja 29. elokuuta 2018. Pöytäkirjamääräykset koskevat pääasiassa veronkierron torjumista. Pöytäkirja sisältää
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Arvoisa rouva puhemies! Tämä esitetty muutoshan on varsin teknisluontoinen, kuten näkyy tästä valiokunnan mietinnöstäkin. Tässä ei kovinkaan syvällisesti tätä tulo- ja varallisuusveroja koskevaa kahdenkertaista verosopimusta Pohjoismaiden välillä käsitellä. Varmasti sikäli tämä itse laissa oleva muutos on ihan asiallinen ja paikallaan, mutta otin tämän puheenvuoron tuodakseni esiin kuitenkin sen huolen, mikä sisältyy laajemmin Pohjoismaiden välillä olevaan verosopimukseen, mikä on siis peräisin 60-luvulta. Erittäin paljon tulee edelleenkin viestiä siitä, kun nyt suuret ikäluokat eläköityvät aikanaan 60—70-luvuilla heitä muutti paljon Ruotsiin ja sitten nyt eläköityessään osa heistä palaa takaisin kotiseudulleen. Mutta valitettavasti on niin, että osassa verotusta jatkuvasti tulee viestiä rajaseuduilta Suomen ja Ruotsin välillä, että eläkeläiset kokevat, että heitä verotetaan rankemmin. He maksavat veroa sekä Suomeen että Ruotsiin. Tämä on johtanut siihen, että osa näistä suomalaisista, jotka haluaisivat muuttaa takaisin Suomeen, päätyy asumaan Ruotsin puolelle rajan pintaan, koska heidän verotuksensa kiristyisi niin paljon, jos he tulisivat Suomeen. Tätä asiaa on koetettu selvittää monta kertaa, ja siitä on käyty myös valtiovarainministeriön kanssa neuvotteluja. Toki on myös niin, että tässä verosopimuksessa on varmasti myös muita päivitettäviä asioita tämän ohessa, kun kuitenkin tässä 50 vuoden aikana on varmasti liikkuvuus myös Pohjoismaiden välillä kasvanut erittäin paljon. Valtiovarainministeriö on kuitenkin ollut valitettavan penseä näihin muutoksiin, mitä on esitetty vaikkapa Pohjola-Nordenin kautta tai yhteistyössä. Ensi viikolla kokoontuu Pohjoismaiden neuvosto Oslossa, ja itse asiassa me tapaamme siellä rajaesteryhmän toimesta Norjan valtiovarainministerin. Mielestäni tässä on vähän tämmöistä kuilua veroyhteistyön puitteissa pohjoismaisella tasolla. Pohjoismaiden neuvoston piirissä esimerkiksi valtiovarainministerit eivät kovinkaan säännöllisesti kokoonnu, toisin kuin muiden hallinnonalojen ministerit. Tietenkin veropolitiikan kysymykset ovat puhtaasti kansallista lainsäädäntövaltaa, ja näinhän sen täytyy ollakin, mutta olisi erittäin tärkeää, että näitä vanhoja sopimuksia pystyttäisiin tarkastelemaan ja päivittämään. Olisi myös erittäin tärkeää, että valtiovarainministerit kävisivät aktiivista pohjoismaista dialogia. Suomen osaltahan on tulossa esimerkiksi sellainenkin tapaus, kun Ruotsi lopettaa takuueläkkeen maksamisen jos ei jopa sadoiltatuhansilta, suomalaisilta takuueläkkeen saajilta, jos he asuvat nykyään Suomessa, ja nämä henkilöt siirtyvät silloin Suomen takuueläkkeen piiriin. Tästä tietenkin meille sitten, valtiolle, tulee kuluja, mikä on ymmärrettävää, mutta näissä asioissa kannattaisi tiivistää yhteistyötä pohjoismaisella tasolla.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Totta kai puu pitää hyväksyä kaikilla keinoin raaka-aineena myös näiden jakeiden valmistuksessa. Me suomalaiset olemme puukansaa, meillä on valtava metsävaranto, ja tässäkin salissa on puhuttu sen kymmenen kertaa siitä, että hiilinielut muka pienenisivät. Sehän ei pidä paikkaansa. On tavattoman loukkaavaa metsätieteilijöitä kohtaan yli sadan vuoden ajalta, kun täällä esitetään mielipiteitä, että viimeisimpien tutkimusten mukaan hiilinielut pienenevät taikka hiilivarasto pienenee. Se ei pidä paikkaansa. Siitä on selkeät, tarkat mittaustulokset yli sadan vuoden ajalta. Sotien jälkeen yli 50 vuoden aikana puuvarasto Suomessa on reilusti kaksinkertaistunut, samoin metsien kasvu, joka vuosi on vuotuinen metsien kasvu kaksinkertaistunut sotien jälkeen, reilusti kaksinkertaistunut sekin. Elikkä nämä luvut todistavat sen, että olemme itse hoitaneet metsämme siihen kuntoon, että meillä on mahdollisuus käyttää niitä suomalaisten elintason korottamiseen ja ennen kaikkea järkevän ilmastopolitiikan hoitamiseen. On selvä asia, että myös turve on meille valtava luonnonvara edelleen. Uskonnollinen, suorastaan maaninen vastustaminen, että turvetta ei saa käyttää mihinkään, on aivan järjetön perustelu mielestäni. Turve sisältää sellaisia ominaisuuksia, joita millään muulla materiaalilla ei ole. Se on loistava kasvualusta erilaisille kasveille, ja tulevaisuudessa — kun se sitoo valtavan hyvin vettä, pitää itsellään erittäin hyvin ravinteet ja antaa kasvitaudeista vapaan kasvualustan uusille kasveille, joita puutarhoissa kasvatetaan, ja sitten sen jälkeen kun kasvualusta on käytetty loppuun, se ei ole suinkaan ongelmajäte vaan se voidaan kompostoinnin jälkeen viedä vaikka peltoon parantamaan pellon kasvuominaisuuksia — se tällä ominaisuudella on nykyisen maailman tilanteessa, jossa elintarvikkeista tulee olemaan huutava pula, aivan loistava materiaali. Sama koskee erilaisten uusien tuotteiden valmistusta. Turpeesta ollaan lähivuosina tekemässä teknistä hiiltä, joka käy esimerkiksi hiilikuidun valmistamiseen, painomusteen väriaineeksi ja moneen muuhun aineeseen lisäaineeksi, mikä takaa erinomaisen laadun. Muun muassa auton renkaissa tätä hiilimustaa on käytetty ja käytetään tulevaisuudessa paljon. Tällä hetkellä kyseinen materiaali tehdään joko raakaöljystä taikka kivihiilestä. Sekinhän on ilmastonhoitoa, että vähennämme tätä kautta fossiilisten aineiden käyttöä. Sitten jos poltetaan turvetta, se antaa voimalaitoksissa paremman saannon sekä lämmön kannalta että sähköntuotannon kannalta, eli ilmastopäästöt vähenevät, kun hiukkaset palavat pois. Elikkä, arvoisa rouva puhemies, toivon näin lopuksi, että järki tulee tähän keskusteluun ja suomalainen näkökulma voittaa, koska se on suomalaisten kannalta ainoa ja oikea vaihtoehto.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-24 Tämä lakiesityshän on erittäin merkittävä asia, kun Suomessa polttoainejakeluvelvoitetta tullaan kiristämään ja tavoite on varsin kunnianhimoinen. Toki esimerkiksi Ruotsissa on ollut keskustelua jopa 50—60 prosentin uusiutuvan osuuden jakeluvelvoitteesta. On tietenkin ikävää, että tämä lakiesitys tulee vasta tässä vaiheessa vaalikautta, mutta hyvä, että se kuitenkin viimein on saapunut käsittelyymme. Tässä salissa on keskusteltu tämän asian yhteydessä tietenkin aika paljon ilmastokysymyksistä ja hakkeen riittävyydestä ja puun riittävyydestä. Tällä hetkellähän tilanne monesti on, ettei niille sivuvirroille ole käyttöä, ja on ainoastaan hyvä asia, jos meille tulee niille lisää markkinaa. Tässä toki täytyy myös kehua puhemieheksi siirtynyttä entistä elinkeino-ministeriä Mauri Pekkarista, jonka aikana tämä kuitenkin aikoinaan Suomeen ensimmäistä kertaa saatiin, ja kyllähän sen kunnianhimosta ja edistyksellisyydestä kertoo se, jos miettii vaikkapa Kaliforniaa, joka on varmaan Yhdysvaltojen edistyksellisimpiä osavaltioita ja jossa on varsin kunnianhimoiset sekoitevelvoitteet olemassa siellä julkisessa liikenteessä. Se on alue, joka taitaa itse asiassa olla Nesteen suurimpia asiakkaita. Silloin aikanaan, kun Vanhasen kakkoshallituksessa näitä alettiin tekemään, onnistuttiin poliittisilla päätöksillä luomaan markkina siinä vaiheessa, kun tiedettiin, että täytyy päästöjä radikaalisti laskea, ja mietittiin niitä keinoja, joten tässä asiassa kyllä poliittisten päättäjien kontribuutio on ollut erittäin merkittävä, etenkin mainitsemieni keskustalaisten poliittisten päättäjien kontribuutio. Mutta täytyy muistaa myös, että EU-tasolla samalla lailla tämä on komission pohjissa tällä hetkellä ja jakeluvelvoite tulee toki, mutta se ei ole ollenkaan näin kunnianhimoinen kuin mitä Suomi tai Ruotsi ovat kaavailleet. Muistaakseni noin 20 EU-maassa on tällainen jakeluvelvoite olemassa. Ehkä lopuksi haluan sanoa tähän yleiseen ilmastokeskusteluun: Ei Suomi pysty vähentämään fossiilisten polttoaineiden käyttöä yhtään sillä, että me vähennämme meidän uusiutuvien luonnonvarojemme käyttöä. Toki jos me vähennämme toimeliaisuutta, niin se vähentää meidän päästöjämmekin, mutta se ei ratkaise tätä ongelmaa, vaan meidän pitää ensi sijassa päästä