Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! Lehtitietojen mukaan Afganistanin hallitus ja Taliban-liike sopivat tulitauosta viime lauantaina. Taliban ilmoitti, että se pitää kolmen päivän tulitauon, jotta uskonnollista eid-juhlaa voidaan viettää rauhassa ramadan-paastokauden jälkeen, mutta Nato-johtoiset rauhanturvajoukot eivät kuulu tulitauon piiriin. Hallitus puolestaan ilmoitti, että se aikoo lopettaa sotatoimet ainakin viikoksi, mutta rajasi Isis-taistelijat sen ulkopuolelle. Hauras oli tulitauko: Eilen itsemurhapommittaja räjäytti itsensä maaseudun kehittämisministeriön portilla ja surmasi yli kymmenen siviiliä ja haavoitti yli 30:tä ihmistä, joukossa lapsia ja naisia. Isis on ilmoittautunut iskun tekijäksi. Pakosta herää kysymys, mihin tahoon voidaan luottaa. Kun luottamusta ei ole, rauhanrakentamisprosessi on edelleen vaikea, vaikka kehitystä on tapahtunut myönteiseen suuntaan, niin tyttöjen kouluunpääsyssä kuin yleensäkin naisten aseman kohentumisessa. Meidän täällä salissa olevien on hyvä tiedostaa ne riskit, joita suomalaiset rauhanturvaajat joutuvat Afganistanissa kohtaamaan. Afganistaniin komennettavat sen tietävät. Heillä kaikilla on aikaisempaa rauhanturvaamiskokemusta. Nyt ei saa perääntyä, koska sitä Taliban-liike haluaa, vaan ponnisteluja Afganistanin hallituksen, julkisen hallinnon, poliisin ja armeijan kouluttamiseksi tulee tehostaa, jotta demokratia ja yhteiskunnan rakenne vahvistuisivat. Vahva ja yhtenäinen Afganistan kykenee taistelemaan kapinallisia rikollisia vastaan. Työtä on paljon, ja se vaatii paljon aikaa. Ilman kansainvälistä ja monenlaista apua Afganistan ei tule selviämään. Sen jättäminen oman onnensa nojaan ei ole ratkaisu, vaan niin tehden autamme terrorismin leviämistä sen naapurimaihin ja ehkä kauemmaksikin. Afganistan on siis edelleen hauras valtio. Näin ollen turvallisuustilanteen parantaminen on maan kehityksen kannalta ykkösasioita. Kehitysyhteistyön avulla on saavutettu merkittäviä tuloksia, kuten täällä on puhuttu: eliniän odote on noussut ja imeväiskuolleisuus on vähentynyt huomattavasti. Suomi on panostanut ennen kaikkea peruspalvelujen kehittämiseen erityisesti opetussektorilla, mukaan lukien tyttöjen koulunkäynnin turvaaminen sekä naisten lukutaito. Afganistan saakin Suomen kehitysyhteistyökumppaneista eniten tukea. Afganistanissa ja sen lähialueilla arvioidaan toimivan 20 aseellista ryhmittymää, jotka rahoittavat toimintaansa etupäässä huumetaloudella. Afganistan on maailman merkittävin oopiumintuottajamaa. Monet aseelliset ryhmittymät kilpailevat vallasta keskenään. Naton johtama ISAF-operaatio päättyi vuonna 2014, jonka jälkeen Afganistanin turvallisuustilanne on luisunut vuosi vuodelta huonommaksi. ISAF-operaation jälkeen perustettiin Naton johtama Resolute Support -operaatio, johon osallistuu noin 13 000 sotilasta. RS-operaation myötä vastuu turvallisuudesta siirtyi Afganistanin omille turvallisuusjoukoille. Nyt Yhdysvallat ehdottaa operaation vahvistamista 16 000 sotilaaseen. Suomen osuus nousisi 40:stä 60 sotilaaseen. Taustalla joukkojen vahvistamiseen on muun muassa Talibanin vahvistuminen ja aktivoituminen parlamentti- ja presidentinvaalien alla. Suunnitelmissa on, että RS-operaatiota jatkettaisiin heinäkuun Naton huippukokouksen päätöksellä vuoteen 2024 saakka. Tällä hetkellä Suomella on Afganistanissa 30 sotilasta. Heistä 20 on Kabulissa ja kymmenen pohjoisella alueella Saksan johdossa. Nyt esitetään, että suomalaisten sotilaiden määrä nostettaisiin 60:een ja pääosa heistä sijoitettaisiin pohjoiseen Mazar-i-Sharifiin. Kabuliin jäisi muutama esikuntaupseeri. Joukkoina olisi yksi jääkärijoukkue, sotilasneuvonantajia ja kouluttajia sekä esikuntahenkilöstöä. Ratkaisu on mielestäni hyvä, sillä suomalaisilla on aikaisempaa kokemusta alueesta ja yhteistyö alueesta vastaavan saksalaisen joukon kanssa on sujunut tähän saakka kitkatta. Afganistanissa ollaan siis šakkitermillä ilmaistuna pattitilanteessa. Sotilaallista ratkaisua epävakauteen ei ole nähtävissä, vaan tarvitaan poliittinen ratkaisu. Se ei kuitenkaan onnistu ilman kansainvälisten joukkojen läsnäoloa, jotta kehitysyhteistyön ja siviilikriisinhallinnan toimet voidaan turvata terrori-iskuilta. Arvoisa puhemies!