Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 edustaja Heinosta hyvästä ja laajasta puheenvuorosta, jossa tuotiin esiin monet faktat ja tekijät tämän aloitteen takana. Henkilökohtaisesti kesäaikaan siirtymisessä ei ole ollut ongelmia, mutta perheenäitinä kyllä ymmärrän ja olen kokenut tämän ja läheltä seurannut myös heitä, joille kellojen siirto aiheuttaa enemmän tai vähemmän haasteita arjen hallinnassa tai unirytmin kanssa tai työssä jaksamisessa. Arvoisa puhemies! On monia asioita, joissa tässä salissa on tiedostettava ja jopa tunnustettava, että kyseiseen asiaan lainsäädäntöpohja tulee EU:sta, ja monelta osalta hyvä niin. Sitten on niitä asioita, joissa lainsäädäntömme on täysin kansallisen lainsäädännön ja tämän salin päätösten, maan hallituksen esityksien puitteissa niin sanotusti omissa käsissämme. Ja sitten on niitä asioita, joissa lakipohja tulee EU:sta, mutta silti tässä salissa tiedostetaan ja osin tunnustetaan, käydään keskustelua, että välttämättä ne kyseiset EU-direktiivit eivät kohtele Suomea tasapuolisesti tai ota huomioon maamme erityispiirteitä, kuten etäisyyksiä tai luonnonolosuhteita, luonnonolosuhteita, ja näihin asioihin meidän on yritettävä tehdä vaikutustyötä joko EU-tasolla tiiviisti tai sitten hyväksyä vallitseva tilanne. Suomen osalta kesäaikaa on siis kokeiltu ensimmäisen kerran muiden maiden mukana jo toisen maailmansodan aikaan, jolloin siirryttiin kesäaikaan 3. huhtikuuta ja takaisin normaaliaikaan 4. lokakuuta. Jatkuvassa käytössä kesäaika on ollut vuodesta 81, ja EU-direktiivi on säädellyt kesäaikaa vuodesta 2002. Tärkein syy kesäajan käyttöön Suomessa onkin ollut nimenomaan pysyminen samassa tahdissa muiden EU-maiden kanssa. Mitä tulee äsken kuultuihin argumentteihin energiasäästöstä tai aikaeron säilymisestä, varmaankin kaikki olemme yhtä mieltä siitä, että ne ovat taakse jäänyttä. Mutta suomalaiset europarlamentaarikot yhdessä esittivät viime vuonna EU-komissiolle kesäajasta luopumista, ja näin ollen on hyvä, että tämäkin sali käy keskustelun ja eduskunta, liikenne- ja viestintävaliokunta toivottavasti ottaa kansalaisaloitteen käsittelyyn, laatii siitä mietinnön ja päästään myöskin tässä salissa sitten käymään asiasta vielä keskustelua ja päättämään siitä, evästääkö Suomen eduskunta asiassa. Arvoisa puhemies! En puutu varsinaisen kansalaisaloitteen sisältöön, mutta kun aihe puhututtaa meitä monia, näen, että tämä kansalaisaloitteen laatiminen kertoo myös meille päättäjille vahvan viestin siitä, että tietoa näistä asioista on lisättävä. Saattaa hyvinkin nimittäin olla niin, että suurin osa tämän kansalaisaloitteen allekirjoittaneista yli 70 000 kansalaisesta ei ole tiennyt allekirjoittaessaan aloitetta, joka on kuitenkin käytännössä varsin niukkasanainen esityksen osalta, että kyse ei ole kansallisesta lainsäädännöstä. Näin ollen moni saattaa pettyä sikäli, että vaikka useat — esimerkiksi tässä keskustelussa nyt suurin osa, tähän mennessä kaikki kollegat — ovat kannattaneet ja saattaisivat aloitetta kannattaa myöskin sitten liikenne- ja viestintävaliokunnan mietinnön jälkeen, tämä ei kuitenkaan hyväksytyksi tullessaan aiheuttaisi suoria lainsäädäntömuutoksia. Eli joka tapauksessa aloitteen etenemisen kanssa on varattava aikaa. Poliittisessa prosessissa yleensä silloin, kun menee enemmän aikaa, on kyse siitä,