Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-05-03 kiistatta mennään oikeaan suuntaan. Se on iso muutos, ja jos siinä on jotain entisen hallituksen pohjalle tekemää hyvää, niin kaikki kiitos siitä, mutta tämä hallitus tekee määrätietoista talous- ja työllisyyspolitiikkaa, joka tulee varmasti johtamaan siihen, että me menemme kohti parempaa koko ajan. Mutta koska meidän rakenteelliset ongelmat yhteiskunnassa ja taloudessa ovat sen verran suuria plus että maailmantalous ei ole antanut meille vetoapua, niin tämä vauhti ei ole ollut talouden kasvussa vielä niin nopeaa kuin me itse olemme toivoneet. Mutta me olemme siis menossa tällä hetkellä vauhdilla 70 prosentin työllisyysasteeseen. Se, mikä tekee siitä tavoitteesta kovan, on se, että suuret ikäluokat jäävät vuosittain eläkkeelle, ja se, että työllisten määrä nousee, vaatii todella kovaa työtä. Mutta mennään oikeaan suuntaan. Me tarvitsemme jatkuvia toimenpiteitä. Niitä on hallitusohjelmassa. Niitä tehtiin viime syksynä riihessä, kymmenen kohdan ohjelma. Vuodenvaihteessa pantiin toimeen työllisyystoimia, nyt tehtiin taas uusia työllisyystoimia, ja me teemme niitä koko ajan — ja ajatuksella, että viimeisellä viikolla ennen vaaleja tehdään viimeiset reformit, jotka luovat työtä ja työpaikkoja. Ei ole yksittäistä ratkaisua, ja kun kuuntelin opposition puheenvuoroja, niin kyllä kovin tussauksiksi jäivät ne teidän keinonne, millä työllisyyttä saadaan nousuun, esimerkiksi SDP:llä oli työttömyyskorvausten uudistaminen siihen suuntaan, että sen voi käyttää työnhakuun. Tähänhän suuntaan me olemme kehittämässä työttömyysturvaa: voi käyttää starttirahana, koulutukseensa, itsensä kehittämiseen. Lisäksi teillä nousivat esille homekoulut ja liikennehankkeet. Liikennehankkeisiin hallitus jo ohjelmassaan on panostanut merkittävällä tavalla. Homekouluongelma on asia, johon pitää puuttua yhteiskunnassa, mutta rakennusalahan on itse asiassa itsessään niitä aloja, joilla tällä hetkellä menee kaikkein vahvimmin Suomessa rakennetaan paljon ja pidetään siitä suhdanteesta kiinni. Mutta kaiken kaikkiaan tuli kyllä sellainen olo, että mikään ei riitä. Edustaja Östman käytti tätä termiä ainakin viidesti puheensa aikana, "kun mikään ei riitä": panostamme työvoimapalveluihin, mutta ei riittävästi; koulutukseen, mutta ei riittävästi; peruskoulujen tasa-arvon parantamiseen, mutta ei riittävästi; teemme työllisyystoimia, lukuisia työllisyystoimia, tulee tuhansia työllisiä vaikutusarvioiden mukaan — ei riitä. Mutta näistä päätöksistä yksi kerrallaan kasataan se kokonaisuus, joka vie Suomea eteenpäin ja joka luo mahdollisuuden ihmisille, jotka ovat työttöminä, päästä töihin. Saatikka se, että me loimme näillä päätöksillä pohjaa tulevaisuuden menestykselle: panostukset huippututkimukseen, huipputuotekehitykseen, innovaatioihin, Suomen Akatemian lippulaivahankkeisiin pääomittamisen kautta 60 miljoonaa, Tekesin kasvumoottoreihin pääomittamisen kautta 60 miljoonaa. — Annetaan se huippututkimukseen, siihen, mitä tehdään yhdessä yritysten kanssa, jotka tuovat konkreettisesti nopealla tähtäimellä hyvää meille viennissä ja uusia tuotteita. Silloin kun rahaa on vähän, niin se pitää käyttää viisaasti, ja mielestäni se oli tämän kehysriihen yksi keskeisiä sanomia. Käytetään vähä liikkumavara viisaasti: turvallisuuteen, työllisyystoimiin, koulutukseen, osaamiseen ja uudistumiseen. Minusta tämä on nyt ihan järkevää, määrätietoista politikkaa. Minä olen aivan varma siitä, kun me jatkamme hallitusohjelman viitoittamalla linjalla, nämä uudistukset alkavat purra kovemmin ja kovemmin. Me kannattelemme, viemme eteenpäin sitä talouskasvua, luomme edellytyksiä uusien työpaikkojen syntymiselle — emme me niitä synnytä, ne syntyvät yrityksiin. Nyt yrityksillä muun muassa — kiitos kilpailukykysopimuksen, jota sitäkin on täällä arvosteltu — on kilpailukykyä. Selkeästi vientikin on lähdössä parempaan suuntaan. Meillä on meriteollisuutta, autoteollisuutta, monia muita aloja, joilla nyt näyttää paremmalta. Sitä pitää tukea. Vielä viimeisenä asiana edustaja Anderssonille totean vielä kerran tästä kilpailukykysopimuksesta. Työmarkkinajärjestöt, eli työntekijäjärjestötkin yhdessä työnantajajärjestöjen kanssa, sopivat sen rakenteen, sen sisällön, millä sitä kilpailukykyä parannetaan. Hallitus ei tehnyt niitä sisällöllisiä päätöksiä, tämä on tärkeää muistaa, veronkevennykset ovat oleellinen osa sitä. Työn veron keventäminen on hallituksen näkökulmasta työllisyyttä, kasvua tukeva toimenpide, ihmisten ostovoimaa parantava toimenpide, ja se suuri ero ehkä vasemmistoliittolaiseen ajatteluun on se, että kun teillä menot ja veronkevennykset menevät autuaasti sekaisin, ihan niin kuin ne rahat olisivat valtion rahoja, niin eivät ne ole, vaan ne ovat ihmisten rahoja,