samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-26 keskustelemme, ettei järjestelmä kannusta tämmöiseen ylioptimointiin, peräämme myöskin tässä asiantuntijakuulemisessa valiokunnassa ja olemme varmaan sitten viisaampia sen jälkeen. Toisaalta tämä rahoitusjärjestelmä on niin merkittävä asia, että kun uskon, että valiokunta tulee asettamaan myöskin tiettyjä seurannan kohteita, joita sitten arvioidaan, mahdollisesti vaikka kolmen vuoden päästä arvioidaan sitä valiokunnassa sitten, niin epäilemättä tämä rahoitusjärjestelmä voi olla yksi sellainen. Vaikka tiedän, että se
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-26 ja todeta ehkä semmoisen toiveen tuolle valiokuntakäsittelylle, jossa kuitenkin aikaa on aika hyvin, 23 kokousta, perjantaina aloitetaan. Jos mennään normaalinkin aikataulun mukaan siten, että juhannukseksi kaikki olisi valmista eduskunnasta, niin 23 kokousta on aikaa pureutua ja mennä hyvin syvälle moniin tässä keskustelussa esille nousseisiin asioihin. Mutta ehkä totean semmoisen toiveen vielä siihen valiokuntakäsittelyyn — kohta nähdään, onko se utopiaa ja pelkkää toivetta. Jos vain olisi mitään mahdollisuutta, että tämmöinen historiallinen reformi tehtäisiin yhdessä niin, että mietintö olisi hallitus- ja oppositiorajat ylittävä, niin näkisin sen erittäin isona lisäarvona ja hienona viestinä tuonne kentälle. Mielestäni tässä mikään puolue ei ole maalannut sillä tavalla nurkkaan itseänsä ainakaan vielä, että olisi sulkenut tämmöisen mahdollisuuden pois. Tämmöistä toivetta haluaisin pitää
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-04-26 että sen valmistelu tehtiin aika poikkeuksellisella tavalla eli erittäin voimakkaasti osallistaen ja myöskin avointa valmistelua suosien. Eli haluan myös lausua kiitokset meidän opetus- ja kulttuuriministeriön ammattitaitoisille virkamiehille ja kaikille sidosryhmille, jotka osallistuivat reformin valmisteluun sen eri vaiheissa jo tähän asti. Ammatillinen koulutus ja ammattiosaaminen ansaitsevat arvostusta meiltä päättäjiltä. Suomi ei pärjää ilman ammattiosaamista, ja siitäkin syystä on erittäin tärkeää lähettää yhteinen viesti siitä, että ammatillisen koulutuksen reformi on tärkeä ja sen toimeenpanoa haluamme myöskin monella tasolla tukea. Tässä merkityksessä eiliset päätökset puoliväliriihestä antavat myöskin mahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen vetovoiman säilyttämiseen ja vahvistamiseen. Olin iloinen myös siitä, että puheenvuoroissa nousivat esiin koulutusjärjestelmämme muut osat. Meidän on entistä tärkeämpää käydä läpi koulutusjärjestelmää kokonaisuutena ja huolehtia niistä koulutuspoluista varhaiskasvatuksesta lähtien aina elinikäiseen oppimiseen saakka. Sitäkin kautta eiliset päätökset hallituksen puoliväliriihestä olivat myönteisiä ja positiivisia koulutusjärjestelmän kehittämisen kannalta. Toisen asteen kokonaisuus nousi täällä esiin edustaja Gustafssonin puheenvuorossa. Haluan tuoda eduskunnan tietoon myöskin sen, että hallitus on päättänyt eilen yhteisesti siitä, että käynnistämme myöskin lukiota koskevan uudistuksen. Tavoitteena on lisätä lukiokoulutuksen vetovoimaa yleissivistävänä, korkeakouluihin jatko-opintokelpoisuuden antavana koulutusmuotona, vahvistaa lukiokoulutuksen laatua ja oppimistuloksia sekä sujuvoittaa siirtymistä
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-26 puhemies! Puheenjohtaja Timo Korhonen, joka jo olemuksellaan ja asiantuntemuksellaan herättää luottamusta niin meissä edustajissa kuin, uskon, laajemminkin eduskunnan piirissä, oli mielenkiintoista kuulla tämä selvitys eduskunnan kirjanpidosta, toimintakertomuksesta ja hallinnosta. Erääseen yksityiskohtaan — en tiedä, olenko jäävi ja onko fiksua kommentoida: Olen myös jäsen tässä eduskunnan rakennustoimikunnassa, joka valvoo, ohjaa ja paimentaa tätä eduskunnan peruskorjausta, ja minulle on myöskin syntynyt sellainen käsitys, että asiat ovat menneet kutakuinkin niin hyvin kuin ne näissä oloissa ovat voineet. Sieltähän on löytynyt paljon sellaisia ongelmakohtia, jotka eivät olleet ennakoitavissa. Osaa vanhoista piirustuksista ei enää ole, ja on löydetty paljon sitten erilaisia vaarallisia, myrkyllisiäkin aineita, jotka sitten ovat aiheuttaneet lisäkustannuksia. Mutta summa summarum: hyvältä näyttää, ja tärkeintä on, että nyt alkusyksystä sitten päästään oikeisiin työskentelytiloihin. Mielelläni yhdyn myöskin, ja varmaan laajemminkin kansanedustajat yhtyvät, kiitoksiin koskien toimistopäällikkö Pertti Rosilaa, jota mielellään
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-26 Tämä on tarpeellinen ja kannatettava lakialoite. Siinähän ehdotetaan ulkomaalaislain mukaisen maahantulokiellon rikkomisesta seuraavan rangaistusmaksimin korottamista sakosta kahden vuoden vankeuteen sekä teon siirtämistä rikoslakiin. Edustaja Ruoho hyvin totesikin, että sakolla ei ole käytännön merkitystä näissä tapauksissa, etenkään kun muuntorangaistusta ei tällä hetkellä ole käytössä. Itse lisäisin myös sen, että kun rangaistusmaksimi kasvaa, niin myös keinot rikoksen selvittämiseen paranevat sen myötä. Ehdotuksen perusteissa hyvin sanotaan, että maahantulokiellon rikkomisesta seuraava vankeusuhka olisi omiaan myös ohjaamaan liikkuvan rikollisen toimintaa pois Suomesta. Tämäkin on varmasti totta, koska rikoksethan tehdään siellä, missä se parhaiten kannattaa, ja jos vankeus on tuomiona, niin silloinhan se ei kannata niin hyvin kuin siellä, missä sitä vankeutta ei saa.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-26 edustaja Ruohon lakialoite koskee ulkomaalaislain 185 §:n ja rikoslain 17 luvun muuttamista maahantulokiellon rikkomisesta seuraavan rangaistusmaksimin korottamiseksi sakosta kahden vuoden vankeuteen. Se toteutuessaan mitä todennäköisimmin vähentäisi selvästi maahantulokiellon saaneiden henkilöiden saapumista uudelleen Suomeen. Kuten tässä lakialoitteessa todetaan, muun muassa Helsingin alueella näitä maahantulokieltoja rikotaan keskimäärin viikoittain. Vuonna 2015 maahantulokieltoa rikottiin koko maassa vähintään 566 kertaa, mikä tietenkin kuormittaa poliisin jo nyt rajallisia resursseja hyvin paljon rikosten määrän lisääntyessä. Onhan suuri osa näistä maahantulokiellon saaneista henkilöistä ammatikseen rikoksia tehtailevia henkilöitä. Myös hallituksen tekemissä maahanmuuttopoliittisissa linjauksissa on todettu ja niihin on kirjattu, että Suomen käytännöt muutetaan vastaamaan monelta osin vähintään verrokkimaiden tasoa.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-26 Norjassa 2 vuotta, Tanskassa 3 vuotta. Tosiaankin tässä vertailussa Suomi on ainoa maa, jossa rangaistus on vain sakkoa. Maahantulokiellon rikkomisen ei tarvitse olla erityisen ankarasti rangaistu, lähtökohtaisesti jo 2—4 kuukauden tosiasiallinen vankeusrangaistus on merkittävä uhka ja viivytys rikoshyödyn saavuttamiselle ohjaten rikollista toimintaa pois Suomesta. tosiasialliset vankeusrangaistukset toteutuisivat, rangaistusmaksimin tulisi käytännössä olla 2 vuotta vankeutta. 2 vuotta olisi myös pohjoismaisen rangaistuskäytännön keskiarvon mukainen ja siten linjassa. Arvoisa puhemies! Voimassa olevan rangaistusasteikon rajaaminen sakkoihin rajaa esitutkintaviranomaisten käytettävissä olevia tutkintakeinoja. Laajemmalla rangaistusasteikolla useat pakkokeinot olisivat käytettävissä esitutkinnassa. Pakkokeinot mahdollistaisivat nykyistä paremmin muun muassa laittoman maahantulon järjestämisen paljastamisen. Nykyisessä liikkuvan rikollisuuden ja huomattavasti kasvaneen maahantulon viitekehyksessä rikostutkinnan tehostaminen olisi hyvin perusteltua. Koska säännönmukaisia rajatarkastuksia ei ole, sisämaassa tapahtuvan ulkomaalaislain noudattamisen valvonnan ja siihen liittyvän rikostutkinnan tulee olla tehokasta. Arvoisa puhemies! Uusi ankarampi säädös lisäisi jonkin verran vankien määrää mutta todennäköisesti vain joillakin kymmenillä. Lainsäädännön tärkein merkitys on sen ennalta estävä tavoite, sillä rajat ylittävä rikollisuus on harkittua ja suunnitelmallista toimintaa. Liikkuvat rikolliset pyrkivät suuntaamaan toimintansa sellaisiin paikkoihin, joissa ei ole riskiä joutua vankilaan pelkästään maahantulon johdosta eikä samalla menettää taloudellista hyötyä. Tässä mielessä Suomi on houkutteleva
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-26 henkisesti ja vähän moraalisesti ongelmallinen tilanne. Ja edustajat sitten kukin vastaavat ja taaplaavat tyylillään, ja yleensähän se vastaus on sillä tavalla myötäelävä, että ei se kohtuulliselta varmastikaan tunnu huomioon ottaen sen työn vastuun, myöskin henkisessä mielessä. Tässä mielessä edustaja Semin hyvin tehty ja hyvin esitelty lakialoite on tuen ansaitseva, ja haluan nyt tässä yhteydessä, kun olen paikalla, käyttää sitä tukevan puheenvuoron. En nyt lähde tässä menemään erilaisiin yksityiskohtiin, että löytyykö sitten ehkä jotain välimuotoa tai vastaavaa, mutta jos nyt ajatellaan, että nämä kustannukset ovat muutamia kymmeniä miljoonia euroja, niin se ei noin valtiontalouden kannalta ole olennainen, mutta sen henkinen, psykologinen ja moraalinen merkitys omaishoitajille
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-20 Lain tavoite tietorajapintojen avaamisesta on kaiken kaikkiaan kannatettava. Tiedon laajempi hyväksikäyttö toimivamman liikennejärjestelmän luomiseksi on oltava yhteinen tavoitteemme. Olemme kuitenkin huolissamme lakiesityksen tasapuolisuudesta. Esityksen perusteella samassa toimintaympäristössä on eri toimijoilla erilaiset säännöt ja velvoitteet. Esityksessä ei myöskään riittävällä tarkkuudella määritellä rajapintojen avausta, koordinointi- ja vastuukysymykset jäävät myös auki. Samoin mittavaa lisätyötä ja selvennystä vaatii puolesta-asiointi sekä matkustajan suoja matkaketjussa. Tässä vastuukysymykset kokonaisuudesta vaativat huomattavaa tarkennusta. Tähän samaan keskeneräisyyteen määrittelyissä on reagoinut myös eduskunnan perustuslakivaliokunta yksimielisessä lausunnossaan, jossa valiokunta nostaa poikkeuksellisesti pelkästään sääntelyn selkeydestä esiin useita ongelmia. Hallituksen esitys on perustuslakivaliokunnan mielestä hyvin vaikeaselkoinen eikä tämän vuoksi edusta sen tavoitteeksi asetettua sujuvaa sääntelyä. Tämä seikka vaarantaa olennaisesti lainsäädännön selkeyttä. Perustuslakivaliokunnan mukaan sääntelytekniikka voi johtaa siihen, että jopa asiantuntijoiden on vaikea hahmottaa sääntelyä. Tavalliselle kansalaiselle sääntelyn ymmärtäminen ja hahmottaminen saattaa valiokunnan mielestä olla miltei mahdotonta. Perustuslakivaliokunta piti lausunnossaan tällaista sääntelytekniikkaa sekaannuksia aiheuttavana ja vaivalloisena. Perustuslakivaliokunnan mukaan kieliasultaan hallituksen esityksen sisältämät lakiehdotukset ovat paikoin tavalliselle kansalaiselle lähes käsittämättömät. Kun kyse on yleislaista, jota sovelletaan liikenteen palveluihin, tulisi lain olla sekä muodoltaan että sisällöltään tietysti ymmärrettävää. Lopuksi perustuslakivaliokunnan mielestä näin mittavan säännösteknisen muutoksen tekeminen valiokuntakäsittelyssä sisältää riskejä ja tämänkaltainen muutos kuuluu muutoinkin tehtäväksi osana perusvalmistelua ministeriössä. Vastalauseen allekirjoittajina yhdymme perustuslakivaliokunnan arvioon lakiehdotuksen epätarkkuudesta ja keskeneräisestä valmistelusta. Esityksen puutteita ei voitu korjata valiokunnassa ongelmien laajuuden vuoksi. Siksi esitän, että eduskunta hylkää hallituksen esitykseen sisältyvät 1.—59. lakiehdotuksen ja että eduskunta hyväksyy yhden lausuman, joka kuuluu seuraavasti:
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-20 Arvoisa herra puhemies! Ihan ensimmäiseksi totean, että kannatan edustaja Taimelan jättämää vastalausetta, hylkäysesitystä, jossa mukana ovat siis SDP, vihreät, vasemmisto ja perussuomalaiset. Tämä rajapintojen avaaminen ja sen ongelmat, vaikeaselkoisuus niiden selvittelyssä, on yksi iso tekijä. Mutta kyllä ylipäätänsäkin, kun teemme uudenlaista lainsäädäntöä, jossa kysymys on mittavista asioista, joihin ei voi jättää tulkinnanvaraa, puhutaan ihmisten turvallisuudesta ja luottamuksesta siihen, että kuljetusketjut ja matkaketjut toimivat, ja silloin kun koordinoinnissa on lainsäädännön mukaan jo ristiriitaisuutta, on päivänselvää, että lakia täytyisi tämän osalta kehittää eikä tehdä tieten tahtoen jo tässä vaiheessa lakia, jossa on sääntelyselkeydessä isoja puutteita. Kuten edellä kuulimme, perustuslakivaliokuntakin on ottanut tähän vahvasti kantaa ja on huolissaan siitä, kuinka tavalliset kansalaiset tulevat tätä lakia tulkitsemaan, kun jo asiantuntijoiden osalta on vaikeuksia tämän kohdalla. Eduskunnan tärkein tehtävä on tehdä lakeja, jotka ovat selkeäsanaisia ja ohjaavat virheettömyyteen kansalaisten toiminnassa. Sen takia ei voida tieten tahtoen hyväksyä sääntelytekniikaltaan jo lähtökohtaisesti epäselvää ja hyvän tavan vastaista lakia.
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-20 Laki liikenteen palveluista kakkonen pyrkii kokoamaan liikenteen sirpaleisen markkinasääntelyn yhteen lakiin. Hallituksen esityksen julkilausuttu tavoite on säännösten sujuvoittaminen, mikä tukee hallituksen kärkihanketta normien purkamisesta. Valitettavasti kiire paistaa läpi lain valmistelussa. Perustuslakivaliokunnan antamasta lausunnosta käy ilmi, että hallituksen esitys on valiokunnan mielestä niin vaikeaselkoinen, ettei se tämän vuoksi edusta sille tavoitteeksi asetettua sujuvaa sääntelyä. Samoin käy ilmi, että maallikolle sääntelyn ymmärtäminen ja hahmottaminen ovat miltei mahdottomia. Selkeydessä on niin perustavanlaatuisia ongelmia, että tätä ei voida pitää hyvänä lainsäädäntönä. Esityksen muodollisista puutteista huolimatta sääntelyn yhteen kokoaminen ja sujuvoittaminen sekä digitalisaation mahdollisuuksien hyödyntäminen ja tietorajapintojen avaaminen liikenteen palveluissa ovat kunnioitettavia tavoitteita. Liikennepalvelulaki kakkonen on lainsäädäntöhankkeena laajuudeltaan kuitenkin niin suuri, että sen puutteiden korjaaminen valiokuntakäsittelyssä ei käy päinsä.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 Tämän lakikokonaisuuden tavoitteet, jotka ovat tarpeettoman sääntelyn vähentäminen ja uusien liikenteen palvelujen tarjonnan edistäminen, ovat kyllä kannatettavia, ja niitä tulee viedä eteenpäin. Liikenne kaiken kaikkiaan tulee varmasti tulevaisuudessa, niin lähivuosina kuin pitkällä tulevaisuudessakin, sähköistymään ja muuttumaan hyvinkin toisenlaiseksi kuin mitä se tänä päivänä on. Hallituksen esitys on käytännössä toinen osa isoa kolmiosaista lakikokonaisuutta. Kun nyt on kyse kaiken kaikkiaan liki 60:een eri lakiin vaikuttavasta kokonaisuudesta, niin liikenne- ja viestintävaliokunnan laajassa asiantuntijakuulemisessa tuli hyvin selväksi, että valiokunta sai tarkentaa ja selventää monia pykäliä. Ne käyvät hyvin tuosta mietinnöstä esille.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-20 Arvoisa herra puhemies! Laki liikenteen palveluista on periaatteellisella tasolla erittäin kannatettava ja kunnianhimoinen, ja sitä pitää kaikin voimin edistää niin, että nämä rajapinnat aukeavat ja luodaan uusia mahdollisuuksia liikkua. Siinä mielessä komppaan kyllä edustaja Alatalon käyttämää puheenvuoroa, että tätä tarvitaan ja tätä on kauan odotettu. Mutta se, missä muodossa se nyt tuodaan tänne, osoittaa kyllä sen, että tässä on otettu kunnianhimoiseen tavoitteeseen epärealistinen aikataulu ja ollaan tehty sutta ja sekundaa. viime viikolla pystyin kehumaan Ilmatieteen laitoksesta annettua lakia, että siinä hyvää koetettiin mutta priimaa pukkasi, niin nyt tässä kohtaa kyllä valitettavasti tuli mahalasku. Siksi jo tässä vaiheessa puheenvuoroani kannatan edustaja Taimelan tekemää hylkäys-esitystä sekä lausumaehdotusta. On tärkeää nähdä, meidän pitäisi pystyä tekemään sellaista lainsäädäntöä, jota ihmiset voisivat ymmärtää. Jos asiantuntijat kertovat meille kuulemisessa, että tämä on käsittämätöntä, ja viittaavat perustuslakivaliokunnan lausumaan, niin minä hartaasti toivon, että kukaan ei tule kysymään tämän lain sisällöstä edustaja Myllykoskelta, että voisitko selventää mitä tällä tarkoitetaan, sillä minulla ei ole kyllä välineitä tämän huonon valmistelun pohjalta kellekään kertoa tästä yhtään mitään muuta kuin mitä ollaan tavoiteltu mutta mikä nyt kesken jää.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 puhemies! Ilokseni kuulen, että esimerkiksi edustaja Myllykoski toteaa, että periaatteellisella tasolla laki liikenteen palveluista osa 2 voitaisiin viedä eduskunnassa läpi ja sisältää monia sellaisia hyviä asioita ja uudistuksia, joita meidän yhteiskunta tarvitsee. Laki ei ole perustuslain vastainen. Sitä perustuslakivaliokunta ei meille ainakaan tuonut esille, joten laki voidaan siis säätää tässä muodossaan. Silti me totesimme yhteistuumin sen, että luettavampi ja ymmärrettävämpi. Mutta kyllä me lainsäätäjät kuitenkin pystymme ymmärtämään, mistä tässä on kyse, ja myöskin ne, joiden tarvitsee tätä soveltaa, tietävät, mistä on kyse. Kävimme ammattipätevyydet lento-, meri-, raide- ja tieliikenteestä lävitse. Se on iso kokonaisuus ja sisältää monia, monia lakeja, joita kootaan yhteen. Liikenne on tulevaisuudessa entistä enemmän palvelu, jossa digitaalisuus, robotisaatio, automatisaatio ja liikenteen sähköistäminen on tätä päivää. Puhuin lain ensimmäisessä käsittelyssä pihtiputaan mummosta, joka sillä yhdellä lipulla saa koko matkaketjun, ja sitä me olemme kaikki toivoneet. Voidaan lisäksi, kun tie-, raide-, lentoliikennettä, meriliikennettä, lippujärjestelmiä yhdistetään, laittaa muitakin liikenteen palveluita, ajoneuvojen vuokraamista, erilaisia sarja- ja kausilippuja, alennuslippuja ja muita vastaavia, tähän yhteen ja samaan palveluun.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-20 Myös tämä vastalause, jonka olemme jättäneet, alkaa lauseella ”lain tavoite tietorajapintojen avaamisesta on kannatettava”, mutta ei ihan millä keinolla tahansa, jos mietitään sitä, että liikenne- ja viestintävaliokunta tehdessään 194-sivuista mietintöä joutuu kirjoittamaan loppuun: ”Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto valmistelee hankkeen kolmannen vaiheen hallituksen esityksessä laista juoksevaan pykälänumerointiin perustuvan, kieliasultaan selkeän ja järkevästi jäsennellyn kokonaisuuden.” Olen saanut
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 ja se on tärkeää myös liikennesektorilla, ja minusta tässä asiassa pitää edetä. On hienoa täällä salissa kuunnella, että ”kaikki kannattavat, mutta”. Jos tässä nyt alkaa tällainen keskustelu, niin tässä on vaarana käydä niin kuin meidän sote- ja maakuntauudistuksessa, että 15 vuotta täällä käydään keskustelua, että ”pitäisi selkeyttää tämä liikennelaki, mutta”, ja sitten aletaan muotoseikkoihin vedoten tämäntyyppistä keskustelua käymään. Minusta on tärkeää, että tämä lakiesitys nyt etenee ja taas sitten korjataan yksittäisiä asioita ja sillä lailla saadaan aina selkeämpää ja helpommin ymmärrettävää lainsäädäntöä. Ehkä seuraava käsittely, mikä voitaisiin käydä, olisi avoimien tietorajapintojen miettiminen, mitä se tarkoittaa. Minä luulen, etteivät sitä kaikki vielä kansanomaisesti osaa käsittää, mistä siinä on kysymys, mutta lakiteksti
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-20 tarkentavaa ohjeistusta sitä kautta. Mielestäni kuitenkin kaikkein tärkeintä tässä laissa on se, että sujuvat matkaketjut mahdollistuvat. Jos lainsäädäntö ei ihan ole sujuvaa eikä kaikilta osin ymmärrettävää luettavaa, niin tärkeintä kansalaisille on se, että ne matkaketjut ovat sujuvia, ja siihen tällä nyt tähdätään. Kun liikennepalvelujen tarjoajia velvoitetaan aikataulu-, reitti-, maksu- kuin vaikkapa esteettömyystiedoista, niin se edistää sitä, että ihmiset voivat niitä matkaketjuja muodostaa, päästään yhdellä matkalipulla käyttämään useampaa eri liikennevälinettä, ja sitä kautta helpottuu se ihmisten liikkuminen. Tämä keventää sääntelyä, tämä edistää digitalisaatiota ja mahdollistaa
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-20 herr talman, arvoisa herra puhemies! Den här lagen är en viktig del i moderniseringen och digitaliseringen av transporttjänster, samt också att förenhetliga behörighetsfördelning och utveckla nya resekedjor. Målsättningen är således bra och mycket viktig. Det är dock alldeles uppenbart att beredningen av lagen gått mycket snabbt — för snabbt — eftersom det funnits många brister samt också direkta felaktigheter i lagförslaget. Kommunikationsutskottet har gjort många ändringar i förslaget och rättat till flera direkta felaktigheter, inte minst sådana som berör Ålands självstyrelselag och där förslaget varit i strid med Ålands självstyrelselag. De sakerna har varit alldeles nödvändiga att rätta till. Det här visar också det mycket omfattande betänkandet från utskottet samt det förslag som finns till uttalande.
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 ovat lähettäneet keskustalle terveisiä, niin on korostettava, että me keskustassa ryhmänä yksimielisesti niin täällä eduskunnassa kuin valtuustossa olemme Malmin kannalla. Mutta kysymys on yksinkertaisesti kunnallisen itsehallinnon asiasta ja Helsingin kaupungin päätöksestä. Asiaa on selvitetty hallituksen puolelta, ja myöskin pääministeri Sipilä on ollut siinä mukana,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-20 että kun pormestari Vapaavuori tuntee niin suurta mielenkiintoa ottaa kantaa valtakunnan politiikkaan, niin ottaisimme mekin täällä hieman kantaa tuohon Helsingin kaavoitukseen. Itseäni ainakin tämä hieman huvitti, ja olen tästä samaa mieltä. Mutta liikennevaliokunnan jäsenenä keskityn enemmän tähän liikennepoliittiseen yleisnäkökulmaan, mikä on ilmailun arvo maamme kannalta liikenteellisesti noin yleisemmin. Valiokunnassa tätä asiaa ja lukuisia muita asioita käsitellessä on käynyt selväksi, ettei ilmailu suinkaan ole loppumassa tai edes vähenemässä. Päinvastoin, miehitetyt ja miehittämättömät lennokit ovat tulevaisuutta, ja meidän olisi syytä olla eturintamassa niiden teknologian kehityksessä, ja se, että me voisimme olla siinä eturintamassa, vaatii tietysti myös fasiliteetteja niiden kehittämiseen ja testaamiseen eli suomeksi sanoen lentokenttiä.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-20 pääkaupunkiseudulle myös koko Suomen lentoliikenteelle ja huoltovarmuudelle historiallisista seikoista nyt puhumattakaan, ja täällä eduskunnassa on tänään kuultu paljon Malmin kenttää puolustavia puheenvuoroja. Kyse ei tosiaan ole pelkästään liikennelennoista, harrasteilmailusta tai huoltovarmuudesta, jotka nekin on aivan asiallisesti mainittu tässä valiokunnan mietinnössä, vaan Malmin lentokentän sijainti korostuisi esimerkiksi Suomenlahdella tapahtuvassa suuronnettomuudessa ja sen yhteydessä tarvittavissa pelastustöissä. Kokoomusedustaja Heinonen tähän hieman aiemmin viittasi käyttämässään seikkaperäisessä puheenvuorossa, mutta halusin vielä erityisesti korostaa tätä asiaa. Arvoisa puhemies! Erittäin hyviä puheenvuoroja ja puoltavia näkemyksiä kentän säilyttämisen puolesta on tullut esille myös keskustapuolueen, pääministeripuolueen, riveistä. Mutta kuten edustaja Kari äsken totesi, nyt tarvitaan myös konkreettisia tekoja Malmin kentän säilyttämisen puolesta. — Puheet eivät riitä, tarvitaan tosiaan konkretiaa. Edustaja Raatikainen on tehnyt esityksen, ja edustaja Meri on sitä kannattanut, odotamme tätä äänestystä suurella jännityksellä. Arvoisa puhemies! Haluan myös kiittää kansalaisaloitteen tekijöitä siitä, että he ovat nostaneet tämän tärkeän asian eduskunnan käsiteltäväksi. Kansalaisaloitteita ja sitä koko prosessia yleisellä tasolla on viime aikoina paljon moitittu, mutta täytyy kuitenkin muistaa, että en usko,
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 Tällä hetkellä Helsingin kaupungin kanta on se, että he haluavat kaavoittaa sinne asuntoja. Jos ja kun me haluamme aidosti ja oikeasti päätöksen Malmin jatkosta, niin se päätöksenteon paikka ei ole eduskunta, vaan se on Helsingin kaupunginvaltuusto. Minä itse toivon, että me voimme omalla lausumallamme ja omalla painoarvollamme muutoin vaikuttaa siihen, että Helsingin kaupunki käy yhdessä myöskin ehkä ministerin ja ministeriön väen kanssa keskustelua lähtökohtaisesti koko Malmin säilyttämiseksi sillä alueella tai korvaavan kentän löytämiseksi hyvienkin yhteyksien ja etäisyyksien päässä Malmin alueesta. On selvää, että me tarvitsemme pienlentokenttiä, ja sitä tulevaisuutta nähdään yleisilmailun alueella niin, että ainoastaan iso Helsinki-Vantaan lentokenttä tai maakuntakentät eivät voi palvella sitä lentoliikennettä, jota tulevaisuudessa älykkäiden liikkumismuotojen osalta me tulemme näkemään. Mitä tulee itse pääministeri Sipilään, niin hänellä on tietysti oikeus omiin mielipiteisiinsä, mutta kun me olemme itse valiokunnassa käyneet tätä asiaa läpi, niin kyllä tässä ovat tulleet perustuslailliset ja kunnan itsehallintoon menevät seikat hyvin vahvasti esille. Siis itse kansalaisaloite ei ole perustuslain vastainen, tai se idea ja ajatus siinä, mutta mitä tulee säätämisjärjestykseen siinä, voimmeko kunnalliseen itsehallintoon kaavoitusprosessien ja maankäytön osalta vaikuttaa,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 muut puolueet päättivät asiasta toisin eivätkä toimineet. Nyt mietin sitä, että missä nyt ovat tässä salissakin niitten puolueitten edustajat, jotka ovat päättämässä, että Malmin kenttää ei tällä tavalla kehitetäkään lentokenttänä. Kaikki ovat karanneet täältä salista — se siitä. Meidän keskustalaisten vastuunako on kantaa Helsinginkin asioista huoli? Nyt sitten me yritämme keskustalaisina oman osuutemme tehdä sen eteen, että tätä Malmi-asiaa kehitettäisiin sillä tavalla, kuten kansalaisaloitteessa oli, mutta arvostamme myöskin perustuslakia yli kaiken ja kunnioitamme kuntien itsehallintoa. Nyt vielä eteenpäin: Ilmailu kehittyy todella paljon, uutta älytekniikkaa on koko ajan kehittymässä ja tulossa lisää. Mistä löydetään nyt sitten korvaavia, järkeviä, hyviä alueita tämän asian eteenpäinviemiseksi? Toivon, että nyt sitten pääkaupunkiseudulla päättävät puolueet ja toimijat löytävät meidän liikenne- ja viestintävaliokunnan yksimielisen mietinnön mukaisesti korvaavia alueita sieltä. Minä kyllä uskon, että keskusta, joka hoitaa ympäristöministerin
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-20 Arvoisa rouva puhemies! Malmin lentokentän tarina lähenee loppuaan, valitettavasti. Tai ehkä vielä on toivoa. Keskustelussa on tullut esiin näkemys siitä, että Malmin lentokenttä on Helsingin asia. Muutama näkökulma tähän Helsingin oikeuteen yksin ratkaista Malmin lentokentän tulevaisuus: on totta, että Malmin lentokentän kohtalo on juridisesti Helsingin päätösvallassa, mutta henkisesti se on koko Suomea koskeva asia, kulttuurillisesti se koskettaa jopa koko Eurooppaa, ja aivan erityisesti se on pääkaupunkiseudun yhteinen asia. Malmin lentokentän toimintaa ei tulisi lopettaa. Se on ainutlaatuinen kokonaisuus, jonka kansallinen arvo ei ole rahassa mitattavissa vaan jonka merkitys on elämää suurempi, sen merkitys on ylisukupolvinen, ja näin ollen se on osa kansallisaarteitamme. Se on osa ilmailuhistoriaamme, se on arkkitehtonisesti merkittävä kokonaisuus, joten Malmin lentokentän merkitys on korvaamaton. Se on korvaamaton ilmailukoulutuksen ja harrastustoiminnan näkökulmasta koko pääkaupunkiseudun alueella. Tätä Malmin lentokentän erityisyyden kuvaamista voisi jatkaa loputtomiin. Siksi onkin erityisen ihmeteltävää, miksi Helsinki ei näe Malmin lentokentän arvoa. Tai olisiko oikeammin sanoa: miksi helsinkiläiset poliitikot eivät näe Malmin lentokentän arvoa? Kun täällä aikaisemmissa käsittelyissä pääministeri antoi henkisen tukensa Malmin kentälle, se oli merkittävä kannanotto, vaikka jo silloin oli aistittavissa, ettei Lex Malmi kestä perustuslain läpivalaisua. Se ei ole yhdenkään puolueen vika, vähiten pääministerin vika. Nyt onkin edessä mielenkiintoinen vaihe. Aikooko Helsinki olla Suomen pääkaupunki, joka tunnistaa koko Suomen edun ja päättää käsitellä uudestaan asian Malmin lentokentän säilyttämisestä? Pääkaupunkiseudulta ja erityisesti Helsingiltä pääkaupunkina odottaisi sellaista johtajuutta, jossa ei aina vain katsottaisi sitä omaa etua. Kaikki te, jotka olette joskus Malmin lentokentältä nousseet pienkoneella ilmaan, tiedätte sen, että kun se maisema siitä avautuu, niin se Malmin lentokentän alueen ympäristö on aivan täynnä tyhjää lepikkoa, metsää. Siellä on niin paljon tilaa, että tuntuu melkein käsittämättömältä sellainen peruste, jossa sanotaan, että juuri tämä on nyt se pläntti, jonka haluamme ja johon haluamme laittaa nämä 25 000 Ja kun vielä ottaa nämä niin sanotut taloudelliset todellisuudet huomioon, minkälainen suoalue tämä Malmin lentokentän alue on ja kuinka monta kilometriä sinne joudutaan laittamaan paalutusta, että sinne voi yhtään ainoaa taloa rakentaa, tuntuu käsittämättömältä, miksi helsinkiläiset poliitikot eivät tätä ymmärrä ja näe, kun se on kaikkien helposti todettavissa ja havaittavissa. Hyvä Helsinki, hyvät helsinkiläiset poliitikot, minä vetoan teihin: Teillä on nyt valta ja mahdollisuus tehdä historiaa, säilyttää historiaa ja kumota tämä tekemänne päätös, ottaa se uudelleen käsittelyyn, käydä neuvotteluja valtion kanssa jostakin muusta ratkaisusta. Kaikki päätäntävalta on teillä. Johtakaa maata nyt, niin kuin maata pitää johtaa, ei vain yhdestä pienestä näkökulmasta katsoen.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-20 Arvoisa puhemies! Lähes kaikki on sanottu jo, ja äskeinenkin puheenvuoro oli hyvä esimerkki siitä. Tosiaan lainopilliset seikat johtavat tähän päätökseen, mikä täällä on. Mutta samaan aikaan, kun me tiedämme tosiaan, mikä merkitys Malmilla on, esimerkiksi kulttuurihistoriallinen arvo, niin se perustuu nimenomaan siihen, että se on toimiva lentokenttä. Pelkkänä rakennuksena sillä ei ole niin suurta merkitystä kuin sillä nykyään on toiminnallisena kenttänä. Toinen asia, mikä on tässä jäänyt oikeastaan vielä sanomatta — nyt löytyi semmoinen: Kyseessähän on Suomen toiseksi vilkkain kenttä ja todella merkittävä ilmailun kohde. Kun me otamme huomioon ilmailun merkityksen Suomelle, Helsinki-Vantaan Aasian tilanteen, niin se on jotain, mitä pitää myös suojella. Jos kuvitellaan, että tämä pienilmailu siirtyisi sinne, niin ei isoakaan häiriötä tarvitse olla, kun sinne tulee liikenteellisesti ruuhkaa eikä toimikaan enää tämä Helsinki-Vantaan ajattelu, ja sitä kautta Suomen asema heikkenee tässä ilmailun saralla. Jos taas me ajattelemme tulevia ilmailumuotoja ja jos otetaan robotti,
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-20 Arvoisa rouva puhemies! Kiitän lämpimästi edustaja Laukkasta tuosta vähän aikaa sitten olleesta puheenvuorosta, jossa hän pääministeriäkin kiitteli näistä kannanotoista, mitä pääministeri on Malmin lentokentän puolesta tehnyt. Täällä keskusteluissa tänään on tullut useiden puhujien puheissa esille, että keskusta on aikanaan puolustanut Malmin lentokenttää. Se on tosiasia, ja keskusta puolustaa edelleenkin, jos vain on mahdollista toteuttaa Malmin säilyttäminen. Keskusta on aikanaan noin vuosi sitten, taitaa olla helmikuussa 2017, tehnyt oman tiedotteen, jossa se oli, että Malmin lentokenttä pitäisi säilyttää. ”Keskustan eduskuntaryhmä haluaisi Malmin lentokentän toiminnan jatkuvan, vaikka Helsingin kaupunki on ilmoittanut, että alueelle tulee asuntorakentamista. Keskustalaiset kansanedustajat kannustivat ratkaisun hakemiseen ensisijaisesti niin, että asia ratkeaisi Helsingin kaupungin ja valtion maanvaihdolla. Malmin lentokentän säilyttämistä puoltavat muun muassa liikenteelliset, kulttuuriset ja asukkaiden virkistyskäyttöön liittyvät syyt. Keskusta pitää tärkeänä koko kansallista lentoasemaverkostoamme.” Kun valiokunta kuuli muun muassa Helsingin pormestaria, niin hän ei nähnyt mahdollisuutta, että Helsinki luopuisi näistä suunnitelmistaan asuntotuotannolle Malmin alueelle. Sitten, kun puhutaan siitä, voivatko Helsingin päättäjät päättää asian siten, että Malmi säilyy, kyllä, se on Helsingin päättäjistä ja Helsingin pormestarista kiinni, että näin tehdään. Kun joku kaupunki haluaa, että lentokenttä säilyy — Lappeenrannassa haluttiin, että lentokenttä säilyy Lappeenrannassa, ja päättäjät tekivät sen päätöksen. Nyt Lappeenrannalla on oma lentokenttä, jonka toimintaa halutaan kehittää. Itse toivon, että näin tehdään myöskin Helsingissä.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-20 ikään kuin tällaisen muutosesityksen nopeasti. Minä pidän sitä vähän häijynä nimenomaan ilmailijoita, liikenneilmailijoita, ammattilentäjiä, lentokoulutusta antavia ja Malmilla muuten toimiva kohtaan, että annetaan perusteetonta toivoa. Minä olisin kyllä mielelläni nähnyt perussuomalaiset, joka oli hallituspuolueena 2015—2017, ajamassa aktiivisesti keskustan veljien ja siskojen kanssa tätä Malmin puolustamista. Siellä olisi ollut se paikka oikeasti tehdä niiden puheiden lisäksi ja esitysten ja kirjoitusten lisäksi jotain tälle asialle yhdessä Helsingin kaupungin päättäjien kanssa. Siinä olisi ollut se paikka. Nyt ei ole paikka antaa perusteetonta toivoa. Meille, jotka periaatteellisesti ja ikään kuin sydämestämme tätä asiaa Malmin kentän puolesta toimitamme, varmaan annatte hieman suuremman arvon tässä asiassa, näin toivon — edustaja Laukkaselta nyt erityisesti. Täällä on vilpittömyyttä takana. Mutta minun mielestäni se ei ole vilpittömyyttä, että annetaan perusteetonta toivoa, se on petkuttamista. Ja näin toivonkin, että jos tässä Malmin asiassa jotain on tehtävissä, niin hallitus siihen tarttuu salin ulkopuolella, ei täällä salissa pelkillä puheilla. Ja kun aikaisemmin kiitin jo kansalaisaloitteen tekijöitä, samalla toivon, että myös annetaan arvo kunnalliselle itsehallinnolle.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-20 Malmin lentokentän kehittämismahdollisuudet ovat huikeat. Se voisi olla Euroopan tasoinen nähtävyys ja turistikohde, koska se on niin omaa luokkaansa. Tämä Lex Malmi on tuonut esiin sen, miten perustuslaki Suomessa toimii ja itsemääräämisoikeus toimii, ja niitä on täällä kunnioitettava. Se, että täällä on käynyt ilmi, että tätä ei sellaisenaan voi nyt viedä läpi, on aivan kiistatonta. Ja on hyvä, että kunnallinen itsemääräämisoikeus on näin selkeästi tässä nostettu sille kuuluvaan arvoon. Sen takia tämä huoli onkin aivan erityinen nimenomaan Helsingin päättäjiin kohdistuvana paineena, että siellä syntyisi aitoa uutta keskustelua, pitäisikö tätä vielä harkita uudestaan ja jollakin tavalla tuoda päätöksentekoon. En pidä sitä mahdottomana ollenkaan. Siihen on paljon välineitä — kaikki, jotka kuntapolitiikassa olemme mukana, tiedämme sen. Mutta toivon, että tämä keskustelu lehdistönkin ja median kautta voisi sillä tavalla laajentua,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-20 eduskunnassa. No, todettakoon ainakin se, että edustaja Raatikainen, joka tämän esityksen teki täällä äsken istunnon aikana kansalaisaloitteen puolesta, on toiminut Malmin lentokentän eteen hyvin vahvasti myös Helsingin kaupunginvaltuustossa. Edustaja Maijala keskustasta korosti äsken keskustan roolia Malmin lentokentän säilyttämisessä ja kyseli jopa, että missä ovat muut vastuunkantajat. No, merkittäköön nyt sekin pöytäkirjaan, että tässä salissa on keskustelun aikana ollut edustajia käytännössä kaikista muistakin eduskuntapuolueista, ei pelkästään keskustasta, joten kyllä sitä vastuuta yritetään kaikin voimin kantaa. Sitä paitsi olisin tietenkin toivonut pääministeripuolueen ryhtyvän konkreettisiin toimiin jo aiemmin eikä vasta nyt, kun tämä kansalaisaloite on täällä ensimmäisessä käsittelyssä valiokunnan mietinnön hyväksymisen jälkeen. Mitä ne toimet ovat, se olisi hauska tosiaan keskustan edustajilta vielä kuulla. Historiasta vielä muistuu mieleen esimerkki Vanhasen kakkoshallituksen ajalta, jolloin Lounais-Sipoo pakkoliitettiin Helsinkiin valtioneuvoston tekemällä päätöksellä vastoin Sipoon kaupungin kantaa. Tänäänkin on puhuttu paljon kuntien itsehallintoon liittyvistä kysymyksistä, mutta kyllä tällöin vuonna 2007 tehdyllä valtioneuvoston päätöksellä jyrättiin tosiaan tämä Sipoon
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-20 viimeisen puheenvuoron sen takia, että on jäänyt kiittämättä kansalaisaloitteen tekijöitä, eli se olisi pitänyt tuossa esittelypuheenvuorossa luonnollisesti jo tehdä. Mutta olisin toivonut, että tähän löydetään toisenlainen ratkaisu, vaikka nämä ennakkomerkit tosiaan, niin kuin edustaja Laukkanen sanoi, olivat huonot. Niitä ratkaisumalleja ei löydetty. Siellä on perustuslaki tosiaan vastassa, ja perustuslakivaliokunnan lausunto on yksiselitteinen. Ei siinä ole sen ihmeempiä tulkinnanvaroja. Ei löydetty ratkaisua muuta kuin tämä. Mutta kansalaisaloitetta pitää kunnioittaa mielestäni niin paljon, että se pitää tuoda saliin, ja yksimielisesti tähän, vaikkei kivalta tunnukaan, päädyttiin. Nyt kuitenkin tuo lausuma, minkä liikenne- ja viestintävaliokunta on tehnyt, perustuu nimenomaan niihin toimintoihin, ja se antaa edelleen Malmin ystäville pontta siihen, että Helsingin valtuustoon otetaan yhteyttä ja toimitaan sitä kautta, koska siellä on se oikeus ja mahdollisuus vielä pelastaa Malmin kenttä. Lienee selvää tämän salikeskustelun perusteella, että kulttuurihistorialliset ja ilmailulliset syyt nykyisin ja tulevaisuudessa puoltavat Malmin kentän säilymistä. Oletan, että Helsingin
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-19 Viime viikolla hallitus ilmoitti täysin yllättäen, että se räätälöi nuorille työttömille muita heikommat työehdot. Jatkossa yli kolme kuukautta työttömänä olleen nuoren voi vapaasti palkata perusteettomaan pätkätyösopimukseen. Nuoret ovat syvästi pettyneitä tähän hallituksen päätökseen. Moni kysyy, minkä ihmeen takia hallitus käy viime töikseen juuri nuorten työntekijöiden kimppuun.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa rouva puhemies! Yhtä hyvin voitaisiin kysyä, miksi pitkäaikaistyöttömille räätälöidään erilaisia työsopimuksia. Edellytykset tehdä määräaikainen sopimus nuoren kanssa vastaisivat voimassa olevan työsopimuslain 1 luvun 3 a §:ssä säädettyjä edellytyksiä poiketa perustellun syyn vaatimuksista tehtäessä määräaikainen sopimus kanssa. Eli tämä on se lähtökohta. Kysymys olisi tässä tapauksessa työllisyyspoliittisesta toimesta, jonka työsyrjintädirektiivi sallisi ja kansallinen yhdenvertaisuussääntely sallisi. Eli totta kai täytyy katsoa, että näin tapahtuu. Tällä säännösmuutoksella me pyrimme vaikuttamaan työnantajan työllistämiskynnystä alentavasti. Se on tässä takana.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-19 Sitä paitsi eihän se, että pysyvän työsuhteen sijaan samaa työtä tekemään palkataan vakityöntekijän sijaan määräaikainen työntekijä, luo yhtään uutta työpaikkaa vaan muuttaa vakiduunin pätkätyösuhteeksi. Esimerkiksi kaikkien Suomen nuorisojärjestöjen kattojärjestö Allianssin puheenjohtaja on todennut, että on todella vaikea nähdä, miten muutos edistäisi mitään muuta kuin nuorten kokemaa epävarmuutta työmarkkinoilla. Ministeri Lindström, te olette varmaan tietoinen, että itse asiassa nämä molemmat, perusteettomat pätkätyöt ja myöskin tämä irtisanomissuojan heikentäminen, iskevät aloihin, joilla työskentelee paljon nuoria ja naisia, ja erityisesti nuoria naisia — siis heitä, joiden asema työmarkkinoilla on jo ennestään heikompi ja joiden asemaa te olette olleet haluttomia korjaamaan esimerkiksi perhevapaauudistuksella. Arvoisa ministeri, te ette vastannut kysymykseen. Kysyn teiltä nyt uudelleen:
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-19 Sille me emme voi mitään, että se ei sitouta ihmistä. Me tiedämme, että meillä on töitä, jotka perustellusti pitää tehdä määräaikaisina. Me tiedämme, että meillä on töitä, joissa perustellusti työaika vaihtelee. Mutta se, että me luomme työmarkkinat, joilla työnantajalla ei ole työstä lähteviä perusteita siihen, että työ silputaan, synnyttää hetken moraalia. Se ei synnytä työhön sitoutumista. Ja jos katsomme vaikka niitä kansainvälisiä tutkimuksia, missä on arvioitu määräaikaisten työsuhteiden työllistävyyttä, niin ensin syntyy piikki, sen jälkeen huomataan, että tosiasiallisesti tuo piikki on ollut ainoastaan sitä, että vakituisia työsuhteita on muuttunut määräaikaisiksi. Esimerkiksi Espanja taistelee tällä hetkellä täysillä sitä vastaan, että liian monet määräaikaiset työsuhteet syövät siellä tuottavuutta.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa rouva puhemies! Nuorisotyöttömyys on vakava ongelma. Meillä on yli 20 prosenttia nuorisotyöttömyyttä, ja vaikka ottaisimme sieltä armeijassa opiskelevat pois, niin se on selkeästi korkeampi kuin muissa väestöryhmissä. Tämä toimi on täsmätoimi siihen, että silloin kun ollaan valintatilanteessa, valittaisiin nuori. Koetetaan ohjata työnantajien käyttäytymistä siihen, että nuori valittaisiin antamaan näyttö sinne työpaikalle, ja kun nuori pääsee antamaan näyttönsä, niin on varma asia, että työnantajan etuna ei ole se, että nuorelle tehtäisiin sen jälkeen lyhyt työsopimus, vaan se muuttuu pitkäaikaiseksi sopimukseksi.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-19 puhemies! Ehkä nyt avaan sitä, mitä tässä ollaan suunnittelemassa, vielä tarkemmin. Eli tosiaan, alle 30-vuotiaan, vähintään 3 kuukautta työttömänä olleen kanssa saataisiin tehdä määräaikainen sopimus ilman perusteltua syytä. Tässä hankkeessa joudutaan ottamaan kantaa oikeutukseen kohdella eri-ikäisiä työntekijöitä eri tavoin, niin kuin täällä on noussut esille. Me joudumme katsomaan tämän työsyrjintädirektiivin, jonka mainitsin. Yhdenvertaisuuslain mukaan ikään perustuva eri asemaan asettaminen on mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, kun sille on työllisyys‑ ja työmarkkinapoliittiset perusteet — sieltä me haemme perusteet — ja kun tavoite on hyväksyttävä sekä käytetty toimenpide on oikeasuhtainen tavoiteltuun päämäärään nähden.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-19 työllisiin ja työttömiin ihmisiin, on ollut todella kovaa: ensin pakkolait, joilla te halusitte heikentää kaikkien ihmisten työehtoja, sitten työttömyysturvan isot leikkaukset, lomarahaleikkaukset kiky-sopimuksen yhteydessä, ja sitten vielä aktiivimallin yhteydessä työttömien työntekijöitten työsuhdeturvan heikennys täysin keppimallilla.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-19 Sen sijaan tämän hallituksen päätöksen viesti nuorille suomalaisille on ensinnäkin se, että ei ymmärretä nuorten työmarkkinatodellisuutta ja arjen todellisuutta, ja toiseksi, ettei välitetä siitä, että epävarmuus vielä kasvaa entuudestaan. Ministeri Lindström, te viittasitte aikaisemmin pitkäaikaistyöttömien perusteettomiin pätkätyösuhteisiin.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa rouva puhemies! Väite, että me emme ymmärrä nuorten työmarkkina-asemaa, on minun mielestäni käsittämätön. Jos me teemme sellaisia toimenpiteitä, joiden tavoite on saada nuoret työelämään, niin kyllähän se nyt on parasta lääkettä nuorille ja kaikille. Tässä olen koettanut rautalangasta nyt vääntää, että eihän tämä lainsäädäntö voi olla mitään holtitonta, ja tämä täytyy katsoa näitten reunaehtojen mukaan, minkälainen se sääntely sitten on. Vai oletteko sitä mieltä, että pitkäaikaistyöttömille ei pitäisi räätälöidä jotain erityisratkaisua? Sekin menee läpi perustuslaillisesta tarkastelusta vain sen takia, jos siellä on työllisyysperuste.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-19 kun sanoitte, että hallitus puolustaa työntekijöiden asemaa. Miten voi sanoa, että työntekijöiden asemaa puolustetaan silloin, kun irtisanomissuojaa heikennetään? Kuka uskaltaa puolustaa? Te olette itse toiminut myös ammattiyhdistystoiminnassa, aikoinaan olette ollut vielä työntekijöiden puolella. Olisitteko uskaltanut puolustaa reiluja työehtoja?
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa puhemies! En kyllä löytänyt kysymystä, mutta teippaan korvat välittömästi kiinni, etteivät ne heilu, kun vastaan kysymykseenne reiluista työehdoista. Kun täällä edustaja Andersson nosti nämä nollatuntisopimukset, jotka koettiin epäreiluina, niin mikä oli se hallitus, joka toi nollatuntisopimukset tänne eduskuntaan, lupasi pelisäännöt ja teki ne? Hetkinen, se oli tämä hallitus. Me toimme sen, ja nyt se on täällä eduskunnassa.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa rouva puhemies! Olen ymmärtänyt, että jaamme huolen nuoristamme yhteisesti tässä salissa. Totuus on se, että yhä suurempi osa nuorista on asunnottomia, suurempi osa syrjäytyneitä, suurempi osa yksin eläviä. Nuoret eivät uskalla perustaa perhettä. He eivät uskalla perustaa sitä elämän epävarmuuden takia. Heille ei kerry enää eläkettä. Itse asiassa olemme aika historiallisessa ajankohdassa sen takia, että ensimmäistä kertaa meillä on nuorten joukko, joiden tulevaisuus näyttää huonommalta ja epävarmemmalta kuin heidän vanhempiensa. Aina tähän asti nuorille on voitu luvata jotakin parempaa.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-19 parhaani mukaan rauhallisesti vastata, ilman että korvat heiluvat. Nuorten tulevaisuus näyttää heikommalta, ja sen vuoksi nimenomaan me koetamme etsiä ratkaisua siihen, että työllistämiskynnys tämän ryhmän osalta myös paranisi. Tässä ei ole mikään tarkoitus polkea nuorten oikeuksia vaan saada nuoret työelämään. Me tiedämme tämän niin sanotun NEET-ministeriryhmän kautta, että meillä on paljon nuoria, jotka ovat tippuneet kokonaan tämän yhteiskunnan ulkopuolelle.
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-19 Ettekö te eduskunnassa ymmärrä, että alle kolmekymppisten sukupolvi on se sukupolvi, joka syntyi lama-Suomeen? Kun tämä sukupolvi alkoi itsenäistymään, muuttamaan pois kotoa, iski vuoden 2008 talouskriisi. Nyt kun tämä sukupolvi on ensimmäistä kertaa hankkimassa vakituista työsuhdetta, hankkimassa asuntoa, miettimässä perhettä, niin miten tämä arjen tulevaisuus, tulevaisuus, luottamus yhteiskuntaan, ylipäätään usko siihen, että huomenna on paremmin, toteutuu, jos yksi ikäryhmä asetetaan ikään kuin alempaan kastiin
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-19 Jotenkin itse haluaisin uskoa niin, että se, että se nuori ylipäätään pääsee töihin, on sitä, että hänelle tulee sitä uskoa siihen tulevaisuuteen. Monesti se määräaikainen työsuhde voi olla portti sitten siihen vakituisempaan työsuhteeseen, ja sitähän me tässä nyt haemme. Se on ilman muuta selvää, että minulla itsellänikin on kokemusta määräaikaisesta työsuhteesta. Minulla on kokemusta irtisanomisesta, olen ollut niitten kohde, joten väitän tietäväni, mistä puhun,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa puhemies! Meillä oli eilen keskustelussa kasvupalvelulaki, ja tuossa edustaja Heinäluoma puhui siitä, että ministeri Lindström jää historiaan lopettamalla julkiset työvoimapalvelut. Totesitte siitä edestä, että pitää paikkansa — se varmaan löytyy välihuudoista. Nyt kerroitte, että on olemassa työllisyysperuste ja hallitus on löytänyt sen. Haluan nyt kuulla perustelut sille, mistä te olette löytäneet tämän 30 vuotta. Kerroitte, että olette myös tarkastelleet perustuslainmukaisuuden. Odotan mielenkiinnolla perustuslakivaliokunnan jäsenenä sitä perustelua, miten te kerrotte tämän perustelun tästä tietystä iästä, että te asetatte nuoret eriarvoiseen asemaan. Teillä on tästä asiasta näyttötaakka, ja toivon, että sen lainsäädännön taso on parempaa kuin mitä meillä nyt perustuslakivaliokunnassa on. Nimittäin siellä on todella paljon ongelmia esimerkiksi näissä
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-19 Ennen kaikkea tämä alle 20 työntekijän yritysten irtisanomisturvan heikentäminen puhuttaa paljon. Kun pitää olla sitten rakentavia vaihtoehtoja, niin tälle työttömyysturvan ja työsuhdeturvan heikentämiselle on vaihtoehto, ja se on se, että pitää tukea pk-yritysten työllistämis-edellytyksiä ja madaltaa kynnystä. Meillä on kolme esitystä:
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-19 Tästä keskustelusta nähdään, että demarit ja vasemmistoliitto ovat rakastuneet rakenteisiin, kun nyt pitäisi kuunnella, mitä nuoret itse tarvitsevat ja haluavat. Kaikista eniten syrjässä olevat nuoret eivät ole edes työttömyystilastoissa. Sosiaali- ja terveysvaliokunnalla oli tänä aamuna seminaari täällä eduskunnassa aiheena ”Järjestöt lasten ja nuorten tukena”. Siellä Icehearts, Me-säätiö ja Ohjaamoiden psykososiaalinen tuki muun muassa kertoivat siitä upeasta työstä, mitä he kentällä tekevät. Suora lainaus tuosta keskustelusta siitä, mitä nuoret haluavat: ”Antakaa meille edes pieniä työkokemuksia.” Se oli tärkeintä, mitä nämä syrjässä olevat nuoret halusivat. Tuolla tuli ilmi, että ei välttämättä tarvita edes uutta rahaa vaan uudenlaista tekemistä, hyvien käytänteiden leviämistä, tietoperusteista toimintaa näitten syrjäytyneitten nuorten kanssa. He toivoivat, että vakuuttavia menetelmiä pitää saada juurrutettua. Kysynkin arvoisalta ministeri Saarikolta: mitä teemme, jotta maakunnissa tämä järjestöjen arvokas työ jatkuu ja voi entistä paremmin myös maakunta- ja sote-uudistuksen jälkeen?