samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-05 Suomessa opiskelleiden ulkomaalaisten, jotka ovat täällä, tänne jäämistä ja esimerkiksi startup-yrityksen vireille laittamista helpotettaisiin, on erittäin hyvä ja kannatettava asia. Mutta esimerkkinä, jos nyt maassa x joku miettii, että Suomeen voisi tulla ja täällä on tällainen mahdollisuus laittaa kasvuyritys, startup pystyyn, niin tuleeko hän minkälaisen dokumentin paitsi passinsa turvin Suomeen ja esitteleekö hän sitten täällä sen startup-suunnitelmansa ja saa Tekesiltä arvion vai mahdollisesti sitten jossakin tilanteessa jo ennen Suomen rajan ylittämistä? Onko näitä prosesseja sitten jo lähtömaista käsin mahdollista tehdä? Että kun Suomeen
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa herra puhemies! Tässä on myös sellainen ulottuvuus, joka kannattaa mainita: tämä aivovienti. Suomessa aina puhutaan, että kun osaavia ihmisiä lähtee Suomesta pois, he ovat saaneet hyvän koulutuksen ja sitten yhtäkkiä siitä hyötyykin joku ranskalainen teollisuusfirma taikka britti tai joku muu. Nythän tässä tavallaan tehdään hieman vastaiskua sille, vaikka nyt tuolta kaukaa maailmalta tullut ihminen on saanut täällä koulutusta ja sitten yhtäkkiä keksii jonkin loistavan idean, niin kyllä hänelle pitää ovea olla avaamassa, että hän pystyy sen yrityksen perustamaan tänne. Pitää muistaa, että nämä tietokoneyhtiöthän ovat sellaisia yhtiöitä, että kun yhtiö on lähdössä Suomesta pois, niin siinähän ei tarvitse mitään muuta tehdä kuin ottaa varmuuskopio ja lyödä tietokone kiinni ja varmuuskopio taskuun, ja silloin on yhtiö lähtenyt liikenteeseen ja menee
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa herra puhemies! Arvoisa ministeri, yksi asia, yksi näkökulma tässä esityksessä on se, että opiskelijat voisivat jäädä tänne. Se on hieno asia, että on oivallettu se, että opiskelijoista, jotka ovat opiskelleet Suomessa, on meille hyötyä. Mutta se, mitä te teette toisaalta, tai teitte viime vuonna, olivat nämä Eta- ja EU-alueen lukukausimaksut, ja nehän rajoittavat jo tätä poolia. Eli tänne ei pääse opiskelijaksi, ellei maksa aika paljon, joten se pooli jo tavallaan siinä alussa rajoittuu. Toisaalta haluatte, että ne, jotka ovat tulleet tänne, jäisivät tänne. Eikö tässä ole johdonmukaisuuden puutetta? Minä olettaisin, että on.
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Tämä on varmaan ensimmäinen kerta tämän eduskunnan historiassa, kun voin sanoa edes suurin piirtein olevani edustaja Ozan Yanarin kanssa maahanmuuttopolitiikasta samaa mieltä, liittyen siihen, mitä hän sanoi juuri tästä kyseessä olevasta hallituksen esityksestä, joka nyt meillä on käsittelyssä. Eli juuri tämänkaltaista maahanmuuttoa me täällä Suomessa tarvitsemme, mitä tämä hallituksen esitys kenties nyt pyrkii lisäämään. Meidän pitäisi enemmänkin ottaa mallia vaikka urheiluseuroista, niin kuin olen aikaisemminkin sanonut: jos vaikka KTP-koripallojoukkue tekee hankinnan ulkomailta, niin se ottaa sellaisen pelaajan, joka tekee vähintään 20 pistettä suunnilleen joka pelissä ja on ikään kuin siis parempi kuin nämä meidän kotimaiset pelaajamme. Ja nyt
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 puhemies, puheenjohtaja! Tuo, mitä edustaja Eerola puhui koripallosta, sehän on toki sydäntäni lähellä. Mutta muistuttaisin henkilöstä nimeltä Darryl Parker. Kuka on Darryl Parker? Hän on Joensuun Katajan jenkkivahvistus 90-luvulla, joka hakattiin nakkikioskilla sellaiseen kuntoon, että hän lähti kotiin. Eli toisin sanoen: siis turvapaikanhakijoiden kohtelu Suomessa ja yleinen asenne ulkomaalaisiin vaikuttaa siihen, kuinka houkutteleva tämä Suomi on niitten maahanmuuttajien silmissä, joita te hyväksytte ja kannatatte. Tämä kannattaa muistaa. Meidän kaikkien vastuulla on ylläpitää sellaista kulttuuria, jossa ihmistä, joka on nakkikioskilla, ei ruveta erottelemaan, onko hän Nokian insinööri vai onko hän turvapaikanhakija. Ja tällä on olennainen merkitys sille, kuinka houkutteleva Suomi on näitten osaajien ja asiantuntijoiden silmissä. Tämä on meidän kaikkien yhteinen vastuumme, ja olen aivan varma, että edustajat Huhtasaari ja Eerola ovat tässä kanssani samassa rintamassa.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-05 esille otettava asia, ja yleisellä asenneilmapiirillä on vaikutusta Suomen houkuttelevuuteen, joka vaikuttaa myös tähän. Mutta haluaisin myös kommentoida sitä, että puhe jostain tällaisesta haittamaahanmuutosta on mielestäni aivan väärä ja todella ankea. Jokainen tänne tuleva henkilö on yksilö. Kukaan meistä ei haluaisi tulla kohdelluksi massana, joten ei kohdella ketään massana. Ihmiset tulevat tänne eri syistä. Minä voin pitää teille oppitunnin siitä, miten tänne pääsee, siihen on muutama keino: työ, koulutus, pakolaisuus ja niin edelleen. Minä olen tullut perhesiteiden kautta tähän maahan 14-vuotiaana, ja tänne minut on valittu 27-vuotiaana. Jos minut tavallaan laitetaan johonkin sellaiseen
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Täällä on muutamia kysymyksiä muun muassa siitä, miksi Tekes tulisi tähän mukaan. — Joo, kiitos, puhemies. On totta, että kansainväliset ratkaisut yritysarvioinnin tekevistä tahoista vaihtelevat. Meillä on katsottu, että toiminta kuuluu luontevimmin viranomaisille ja vieläpä valtakunnalliselle sellaiselle. Tekes on julkisen innovaatiorahoituksen ja innovatiivisen kasvuyrittäjyyden edistämisen osalta keskeinen toimija Suomessa. Tämä puoltaa sille ehdotettavaa roolia oleskelulupaa hakevien kasvuyritysten liiketoimintasuunnitelman arvioinnissa, ja myös Tanskassa tehtävä on annettu Tekesiä vastaavalle viranomaiselle. Arvioinnin keskittäminen yhdelle julkiselle ja koko maan kattavalle toimijalle mahdollistaisi myös yhdenvertaisuus- ja puolueettomuusnäkökulmien varmistamisen. Tekes voisi kokemukseensa perustuen suhteellisen nopeasti arvioida oleskelulupaa hakevien kasvuyrittäjien liiketoimintasuunnitelman toteuttamiskelpoisuuden. Jos arviointiin sitten katsottaisiin tarpeelliseksi jatkossa liittää laajemmin kasvuyrityskentän muita julkisia ja yksityisiä toimijoita, muodostaisi tämä hyvin hallinnollisesti kevyen vaihtoehdon, esimerkiksi ohjausryhmän perustamisen, joka seuraisi ja arvioisi kasvuyrittäjien oleskelulupaprosessin toteutumista ja kehittämistarpeita. tässä on myöskin tällainen mahdollisuus. Sitten täällä kysyttiin näistä ajoista. Kyllä tässä on tavoite nimenomaan sekä Tekesissä että Migrissä, että tähdätään muutaman viikon käsittelyaikoihin, ei kuukausien, niin kuin täällä esitettiin puolta vuotta, ei missään nimessä. Tämä ei myöskään ole keino ujuttautua tänne joillain erityisillä syillä tai jollain muulla, koska kyllä se arvioidaan tarkasti. Ei Tekes ole mitenkään sellainen porukka, joka katsoo sormien läpi. Kyllä he katsovat tosi tarkkaan ja seuraavat tilannetta. Suomessa on kuitenkin aika hyvä kontrolli tämäntyyppisissä asioissa, ja myöskin yrittäjien keskuudessa voidaan arvioida. Sitten tästä, mistä edustaja Yanar kysyi. Opetus- ja kulttuuriministeriö antaa lisätietoa siitä seurannasta, miten nämä maksut ovat
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-05 on erittäin kannatettava. Joitakin näkökulmia ja kysymyksiä tästä kyllä syntyy, ja toivoisin ministerin ottavan näihin kantaa. Ensinnäkin täällä sanotaan näin: "Esityksen tavoitteena on tukea yrittäjyyttä ja sitä kautta talouskasvua ulkomaalaislain keinoin." On erittäin hyvä lähtökohta — yrittäjähenkisyys, joka on yksi hallituksen tärkeimpiä linjauksia ollut tämän vaalikauden aikana — että edistetään yrittäjyyden mahdollisuuksia niin kantaväestölle kuin nyt sitten tässä esityksessä ulkomaalaisille. Sitten täällä todetaan näin: "Ehdotettavien säännösmuutosten tarkoituksena on edistää talouskasvua ja työllisyyttä yrittäjyyden ja osaajien maahanmuuton sujuvoittamisen kautta." esitys on tietysti selkeästi nyt kohdennettu sillä tavalla, että tämä lähettää sen viestin, että osaajat ovat tervetulleita Suomeen. Se on tässä selkeä painopiste, ja se saattaa synnyttää sellaista keskustelua, että Suomi haluaa vain sellaisia maahanmuuttajia, jotka ovat valmiiksi koulutettuja ja osaajia, ja kaikki muut maahanmuuttajat yritämme sitten jollakin tavalla saada täältä pois. En sano, että tämä esitys on sellainen, mutta saattaa syntyä tällainen kysymys monelle, joka tätä lukee, että entä sitten minä, jolla ei ole valmiuksia olla osaaja, kun olen tänne jostain syystä tullut. Erittäin hyvää tässä on se, että ne, jotka nyt opiskelevat Suomessa, saavat täällä osaamispääomaa, saavat myös mahdollisuuden jäädä tänne, ja tuo osaamispääoma tulisi Suomen käyttöön. tulisi Suomen käyttöön. Olin tällaisessa nuorten suomalaisten osaajien, alle 35-vuotiaiden menestyjien, tilaisuudessa, jossa seitsemän henkilöä seisoi estradilla, kaikki olivat multimiljonäärejä, nuoria kavereita, ja heiltä kysyttiin kysymys, että mikä on suurin este heidän yrityksensä kasvulle Suomessa. Kaikki nauroivat yhtä aikaa ja sanoivat Suomen valtio. Heidän työajastaan menee 50 prosenttia osaajien etsimiseen, ja kun he löytävät ne, heitä on lähes mahdoton saada Suomeen. Kysyisin nyt ministeriltä: Tämä kohdistuu nyt vain sellaisiin henkilöihin, jotka ovat valmiit perustamaan yrityksen, ja täällä sanotaan toisessa kohdassa, että "Suomessa toimiviin yrityksiin kohdistuvien Kohdistuuko tämä sitten vain hyvin kapeaan ryhmään ihmisiä, niihin, jotka pystyvät sijoittamaan yrityksiin, tai niihin, jotka pystyvät aloittamaan täällä yrityksen? Entä ne rekrytoitavissa olevat henkilöt, jotka voisivat tulla jo olemassa oleviin yrityksiin, mikä on heidän tilanteensa jatkossa? Olisin ministeriltä kysynyt, onko siihen tulossa muutoksia. Käsittääkseni tämä
Puhuja: Simon Elo
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-05 Sinisen tulevaisuuden, tulevan puolueemme, periaateohjelmassa todetaan, että "kantaväestön kannattaa osoittaa yritteliäitä tulijoita kohtaan hyväksyntää ja lähimmäisenrakkautta. Kukaan ei halua kotoutua maahan, jossa kokee olevansa halveksittu tai syrjitty." Tämä on sininen linja. Se on periaateohjelmaan kirjattu. Edustaja Myllykoski otti hyvin esille niitä huolia, mitä tällaiseen esitykseen voi liittyä siitä, että nämä osaajat ovat varmasti nimenomaan erityisosaajia, eivät pelkästään osaajia. Sen erityisosaamisen tietysti luonnollisesti pitäisi näkyä palkassa. Mutta näihin huoliin on minusta hyvä vastaus se, jos mietitään, mitkä ovat meidän verrokkimaitamme. Euroopan unionista tällainen erityinen kasvuyrittäjän oleskelulupamenettely on Iso-Britanniassa, Irlannissa, Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa, Tanskassa, Ranskassa, Slovakiassa ja Virossa. Tässä on monta maata, jotka tunnetaan, sanotaanko, tiukasta maahanmuuttopolitiikasta, ja silti heillä tällainen on. Euroopan unionin ulkopuolisista maista Australia, Uusi-Seelanti, Singapore, Chile ja mainittu Kanada — myös siinäkin maita, joita pidetään tiukan maahanmuuttopolitiikan maina. En näe tätä minkäänlaisena väylänä minkäänlaiseen työehtojen tai suomalaisen työelämän polkemiseen, vaan nimenomaan erityisosaajien hankintaan yrityksiin, jotka sitä tarvitsevat. Kannatan ja olen pitkään kannattanut edustaja Harakan esille nostamaa Kanadan tyyppistä pisteytysjärjestelmää, kyllä se minulle sopii. Mutta haluaisin vielä ministeriltä kysyä, että
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 huomio, mitkä tuosta ensimmäisestä, varsinaisesta puheenvuorostani unohtuivat. Ensimmäinen liittyy siihen, että kun me tarkistelemme tätä työperäisen maahanmuuton lainsäädäntöä Suomessa kokonaisuutena, niin meille yleensä tulee sellainen kuvitelma, että me olisimme jotenkin hirveän tiukkoja työperäisen maahanmuuton suhteen Suomessa. Kun sitten vähänkään katsotaan laajemmin kansainvälistä kenttää — EU-maita, OECD-maita — niin sitten me tulemmekin siihen johtopäätökseen, että itse asiassa suomalainen työperäisen maahanmuuton lainsäädäntö on sieltä liberaaleimmasta päästä. Ja tästä pääsemme siihen mielenkiintoiseen kysymykseen, minkä esimerkiksi edustaja Harakka nosti esille, että kysymyshän ei pelkästään ole siitä lainsäädännöstä vaan myös yhteiskunnan ilmapiiristä ja siitä, miten me näymme maailmalle ja miten maailma näkee meidät. Tähän emme saa muutosta pelkällä lainsäädännön muutoksella, ja se on hyvä muistaa. Mutta oikeastaan, kun ministeri on vielä paikalla, olisin vielä muutaman asian kysynyt. Ensimmäinen liittyy lainsäädännön jatkokehittämiseen. Nythän me olemme pitkälti rakentaneet ulkomaalaislainsäädäntöä pala palalta, ja voisi sanoa, että se on vähän paisunut kuin pullataikina. Täällä aikaisemmin jo viitattiinkin kausityölakiin, joka nyt sitten erillisenä lainsäädäntönä vielä luodaan. Miten ministeri näkee tämän lainsäädännön kehittämisen tulevaisuuden? Varmasti on jossain vaiheessa näin, että pitäisi ehkä saada tehtyä ulkomaalaislakiin kokonaisuudistusta, missä sitten katsottaisiin myös eri lupatyyppejä ja sitä kautta päästäisiin ehkä myös siihen, että turhaa byrokratiaa ja myös hakemusaikoja voitaisiin
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 joihin kohdistuisi tällainen tiukka kontrolli sen yritystoiminnan aitoudesta ja siitä, että se on toteutuskelpoinen, eikä lähdettäisi sotkemaan tähän keskusteluun mukaan työvoiman tarveharkinnan poistamista tai varsinkaan humanitääristä maahanmuuttoa, jotka ovat aivan eri luokan asioita. On tietenkin selvää, että meistä kaikista olisi mukavaa ja toivottavaa, jos tämän muutoksen myötä maahan perustettaisiin uusia startup‑yrityksiä, tietotekniikka-alan firmoja, pelifirmoja, mutta meidän täytyy täällä eduskunnassa varautua siihen, ettei niitä perustetakaan vaan että tätä järjestelmää voitaisiin yrittää hyväksikäyttää, ja siihen, kuinka me estämme sen hyväksikäytön. Ensimmäinen perusasia on se, että vain tiukan tarveharkinnan kautta tällainen voi olla missään tapauksessa hyväksyttävää. Toinen kysymys on se, kuinka sosiaaliturvan kanssa nyt toimitaan. Tämä oleskelulupa on varsin antelias: 2 vuotta suoraan oleskeluoikeutta. Entä sitten, jos tämä startup‑yritys kaatuukin 6 kuukauden jälkeen? Seuraako siitä puolentoista vuoden oikeus sosiaaliturvaan kyseiselle henkilölle, jolla tämä oleskelulupa on? Hänen perheensä on saattanut saada oleskeluluvan tämän startupin perusteella — tuleeko perheellekin sosiaaliturva tämän kyseisen puolentoista vuoden ajaksi Suomessa? Mitkä ovat tämän kokonaisuuden taloudelliset vaikutukset, jos tällaisia ilmiöitä tapahtuu?
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 näitä tulevaisuuden aloja esille, esimerkiksi geronomit. Jo vuosikausia sitten puhuitte heidän puolestaan, ja me saimme geronomit rekisteriin, ja tiedän, että olette tehnyt siinä ison työn. Mutta entäs nyt nämä koodarit, koodaajat, joita meiltä Suomesta puuttuu? Heitä todellakin tarvitaan, ja heitä sitten ulkomailta meille tänne houkutellaan, vaikka meillä olisi täällä Suomessa jo kokonainen sukupolvi näitä tietotekniikan osaajia, kun olisi koulutus Meillä on Espoossa Saarnilaakson koulussa informaatioteknologialuokka — 7. luokalta 9:nnelle — jossa koodausta opetellaan, ja sieltä tulee todella taitavia nuoria. Mutta eihän yksi koulu riitä kotikaupungissani Espoossakaan siihen. Millä tavalla me saisimme edistettyä sitä, että Suomessa lisääntyisi koodareitten koulutus? Voisitteko viedä tätä asiaa ja ideaa ja ajatusta eteenpäin, koska heitä tarvitaan? Ei ainoastaan koodareita — tarvitaan myös tietoturva-ammattilaisia. Kyberturvallisuuden ala on se, missä on huutava asiantuntijapula meillä Suomessa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa herra puhemies! Itse asiassa pyysin puheenvuoroa silloin, kun edustaja Laura Huhtasaari täällä käytti puheenvuoron, jossa hän pohti sitä, että jos meillä täällä oleskelee muilla perusteilla kuin opiskelun vuoksi henkilöitä, jotka sitten voisivat hakea oleskelulupaa startup-yrityksen perusteella, niin ilmeisesti tässä viitattiin esimerkiksi turvapaikanhakijoihin, jotka kenties ovat saaneet kielteisen päätöksen. Haluan kiinnittää huomion siihen, turvapaikanhakijoiden saadessa kielteisen päätöksen heillä on tälläkin hetkellä mahdollisuus hakea työperäistä oleskelulupaa, jos siihen on edellytyksiä. Kyllä meillä on paljon täällä sellaisia ahkeria, osaavia ihmisiä, joita esimerkiksi yritykset haluaisivat pitää palveluksessaan ja jotka voivat sitten tätä oleskelulupaa hakea. Pidän aivan mahdollisena sitä, että meillä myös löytyy niitä henkilöitä, jotka kenties ovat saaneet kielteisen turvapaikkapäätöksen mutta sitten ovat sen verran kekseliäitä ja innovatiivisia, että pystyisivät tällaisen startup-yrityksen perustamaan. Silloin myös tätä väylää voisi hyvin käyttää, enkä sitä pidä millään muodoin järjestelmän hyväksikäyttönä, varsinkin kun ottaa huomioon tämän puutteen, joka edellisessä puheenvuorossa tuotiin esiin, eli meillä on todella näistä koodareista puutetta. Esimerkiksi tämä saattaisi olla juuri sellainen väylä,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 kokonaistaloutemme myönteistä kehitystä, ja jaan kyllä tämän edustaja Eerolan esittämän käsityksen enkä myöskään näe siinä mitään viitteitä rasismiin, kuten täällä jotkut edustajat taisivat jopa väittää. Itse olen ollut töissä pienissäkin ict-alan yrityksissä, ja minulla oli aina niissä erittäin hyvät välit muun muassa aasialaisten työntekijöiden kanssa ja hyvät muistot näistä työpaikoista. Heitä tarvittiin silloin ict-alan kasvuvuosien aikana. Toisaalta edustaja Juvonen nosti ansiokkaasti esille sen, että myös suomalaisille nuorille on luotava edellytyksiä kouluttautua tulevia työvoimatarpeita vastaaviin tehtäviin ja töihin. Keskusteluissa ovat nousseet esiin myös USA:n ja Australian maahanmuuttomallit, joissa tulijat pisteytetään hyvinkin tiukasti heidän ominaisuuksiensa ja työmarkkinakelpoisuutensa mukaan, ja edustaja Harakka otti esiin myös Kanadan. Nämä maat ovat perinteisiä länsimaisia demokratioita. Niissä itse asiassa taitaa olla vanhempikin demokratiaperinne kuin Suomessa, eikä mielestäni niiden maahanmuuttopolitiikassakaan ole mitään sellaista, joka antaisi aihetta suuriin vastareaktioihin. Arvoisa puhemies! Keskustelussa on noussut kuitenkin esiin myös työvoiman tarveharkinnasta luopuminen. Valitettavasti Ruotsin esimerkki osoittaa, ettei tarveharkinnasta luopuminen ole ainakaan siellä ollut missään määrin ongelmatonta.
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-10-05 puhemies! Kiitos tästä mahdollisuudesta ja kiitos näistä kysymyksistä. Ihan muutama kohta. Tosiaankin täällä oli vähän sekaisin tuo, ketä Tekes arvioi. Tosiaan ei ole kysymys siitä, että työntekijää Tekes arvioisi, vaan nimenomaan yrittäjää, eli Tekes ei arvioi työsuhteeseen tulevia, se on eri asia. Täällä peräänkuulutettiin ulkomaalaislain kokonaisarviointia tätä byrokratian purkua kaiken kaikkiaan. Me olemme tehneet siis hyvin paljon sisäministeriössä näiden oleskelulupien helpottamiseksi sellaisissa tilanteissa, kun kysymys on esimerkiksi työperäisestä ja yleensä tällaisesta. Sujuvoitetaan kaiken kaikkiaan ja sitä byrokratiaa puretaan muutenkin, mutta silti pidetään se kontrolli ja hyvä laatu. Sitten täällä puhuttiin myöskin siitä, miten saataisiin ihan uudenlaisia osaajia. Koodarit, kyberturvallisuus — erittäin tärkeä nosto, koska nämä ovat juuri niitä. Minähän henkilökohtaisesti entisenä opettajana olen sitä mieltä, että pitäisi tätä osaamista kehittää täällä Suomessakin, totta kai. Tällä hetkellä, kun sitä osaamista ei välttämättä ole riittävästi, siihen opetustyöhönkin voitaisiin tarvita juuri näitä. Lähtisin kyllä ihan peruskouluihinkin viemään tällaista. On tullut hienoja oppikirjojakin ja tällaisia kivoja, olen lapsellenikin, tyttärelleni, ostanut tällaisen koodauskirjan, että saa vähän... Se on nyt sitä tulevaisuutta. Sitten kysyttiin tästä prosessista, että hakijan on siis ensin haettava puolto yritystoiminnastaan Tekesiltä ja sen jälkeen vasta sitä oleskelulupaa. Ja sitten edustaja Harakalle totean, että sitä saa, mitä tilaa. Meillä on siis työperäinen maahanmuutto nyt luupin alla, koska meillä tehdään maahanmuuttopoliittista ohjelmaa. Mielelläni teen yhteistyötä kanssanne, koska jos te lupaudutte siihen, että tällaista tehdään, niin kyllä. Kiitän kaiken kaikkiaan myönteisestä suhtautumisesta työperäisen maahanmuuton edistämiseen. Samalla me lisäämme tässäkin hankkeessa sitä yritystoimintaa, joka on se, joka tuo niitä työpaikkoja Suomeen. Yrittäjyys todella kantaa Suomea. Kiitos myös siitä, että te puhuitte Suomen vetovoimaisuudesta. On paljon sellaisia toimia, tekijöitä, jopa puheet saattavat aikaansaada sen, että Suomea ei
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-05 puhemies! Kun puhutaan maahanmuutosta ja integroitumisesta suomalaiseen yhteiskuntaan, niin kyllähän työ on kaikista paras lähtökohta siihen, että pystytään oppimaan suomalainen kulttuuri, suomalainen kieli, tullaan osaksi suomalaista yhteiskuntaa. Tämän eteenhän meidän pitää toimia tehdä tässä salissa, että näin tulisi tapahtumaan. Kyllä tämä lakiesitys on siitä hyvä, että se nimenomaan purkaa esteitä niin, että ulkomaalaistaustaiset ihmiset pääsevät paremmin sen oman osaamisensa kautta integroitumaan tähän yhteiskuntaan: tällä kertaa puhutaan startup-yrittäjistä ja yrittäjyydestä, siitä, että oleskelulupa tulee helpommin nimenomaan perustettavan startup-yrityksen kautta. Esteitähän meillä on nimenomaan ollut sen suhteen, että ei ole pystytty niitä parhaita osaajia, keitä meillä on, hyödyntämään meidän oman yhteiskuntamme hyväksi. Jos meillä on fiksuja kavereita, keillä mahdollisesti on koulutusta sieltä omasta lähtömaastaan, on kyvykkyyksiä, ei näiden kyvykkyyksien saa antaa mennä hukkaan, vaan heitä pitää hyödyntää. Täällä on koodarit mainittu useammassa puheenvuorossa, ja esimerkiksi tämän tyyppisiin tietotekniikkaa vaativiin tehtäviin ja siihen liittyvään osaamiseen liittyviä henkilöitä, keitä tänne saapuu, pitää pystyä hyödyntämään meidän talouskasvumme hyväksi ja suomalaisen yhteiskunnan hyväksi. Tämä lakiesitys on nimenomaan siitä hyvä, että sillä nyt halutaan purkaa esteitä sille, että saadaan heidät osaksi tätä yhteiskuntaa.
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Täällä on käyty keskustelua lähinnä työperäisestä maahanmuutosta, mitä minä olen kuunnellut. Tulin niin myöhään. Annan esimerkin. Isäni on jo vanha mies ja olisi tarvinnut kotihoitoa. Venäjältä olisi tullut nainen, olisi maksettu ja hoidettu kaikki kulut, mitä siinä tuli, olisi hoitanut kotiin. Ei käynyt. Migrille ei käynyt tämmöinen maahanmuutto. Kustannuksia ei olisi tullut valtiolle yhtään. Mutta toisenlainen maahanmuutto, mistä Eerola huomautti, semmoinen kyllä sopii. Ja tämä varmasti johtuu siitä, että jos sieltä tulee kirvesmies, niin pitää varmaan kouluttaa, että sitä kirvestä ei laiteta päähän, taikka lihanleikkaaja, ettei sillä kaulaa katkaista. Tämä herättää sen vastareaktion täällä kantasuomalaisissa. Elikkä maahanmuuttoa vastaan minulla ei ole mitään. Päinvastoin, me tarvitaan nyt marjatiloille, metsäkoneen kuljettajiksi, joka paikkaan, maatiloille ja tällä tavalla, työvoimaa, kun on työvoimapula, ja varsinkin kausiluontoista porukkaa. Mutta sitä nyt ei valitettavasti tule näistä maahanmuuttajista, mitä meillä nyt on. Suomalaisia siellä ei Siellä ei näy somaleja, ei irakilaisia eikä näitä, mutta siellä on ukrainalaisia, siellä on puolalaisia, thaimaalaisia. Tämmöistä maahanmuuttoa me tarvitaan, ja minä sanon, että tervetuloa. Kyllä me tarvitaan tänne, että saadaan nämä hommat hoidettua. Mutta niin kuin mainitsin edellä, siellä ei ole myös suomalaisia, valitettavasti, ja sitten sitä muuta
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 maahanmuuttopolitiikan maana. Kun sinne otetaan vuosittain pakolaiskiintiöstä noin 20 000—25 000 ihmistä, niin muistanette varmasti hyvin, että viime vuonna tämä kiintiö tuplattiin ja otettiin sisään 50 000, sisältäen nimenomaan Syyrian sotaa paenneet. Kanada on myöskin humanitäärisen maahanmuuton suurmaa. Ja nämähän eivät ole ristiriidassa keskenään, vaan nämä ovat kaksi asiaa, jotka ilmapiirin osalta tukevat toisiaan, hieno asia, että kanadalaisille monikulttuurisuus, se maahanmuuttajuus, on juuri se identiteetti, se omin identiteetti, ja tämä on hyvin vahva osa sitä ilmapiiriä ja sitä kulttuuria, jota voimme tässä suhteessa vain Mutta kun ministerikin tuossa puhui vetovoimatekijöistä, niin kyllä meidän täytyy olla huolissamme siitä, että 70 prosenttia lääkeviraston työntekijöistä sanoi, että jos se muuttaa Helsinkiin, niin he eivät kyllä lähde perässä, että he irtisanoutuvat, kun taas vastaavasti he olivat halukkaita muuttamaan Kööpenhaminaan. meidän tärkein tehtävä varmastikin on nyt miettiä, mikä erottaa Helsingin Kööpenhaminasta, ja tulee toimia sen mukaan, että Helsinki olisi vetovoimaisempi — niin kuin se oli muuten sata vuotta sitten, kun tämä oli kosmopoliittinen, monikulttuurinen ja hohdokas kaupunki, ja tietysti koskee koko Suomea tämä sama asia. Tämän lisäksi, että startup-osaajia
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-05 työperäinen maahanmuutto herättää vahvoja tunteita. Esimerkiksi kotimaakunnassani eräs mansikanviljelijä, jonka tapasin tässä pari viikkoa sitten, kun kävin hänen syntymäpäivillään, kertoili siitä, että kun hän välttämättä tarvitsi työvoimaa — kun ei tietenkään semmoisia pinta-aloja kukaan pysty keräämään mansikkaa perheenjäsenten voimin — niin heidän työvoimansa tuli Ukrainasta. Minulle tuli väkisin mieleen siinä tilanteessa, että meillä on työttömyyttä — ja hän kuitenkin maksoi niille, ihan näyttäen minulle ne paperit, oli maksanut ihan asianmukaiset palkat ja kaikki nämä sosiaali- ja terveydenhuoltokustannukset ja työterveyshuoltokin pelasi, jos jollakin oli flunssaa tai muuta, niin lääkäri löytyi läheltä ja niin edelleen suomalaisia työmiehiä ja -naisia siellä kentällä ei näkynyt. 20 ukrainalaista nuorta teki siellä töitä, ankarasti tekivät töitä ja varmasti hankkivat hyvän tulon. Elikkä kun työttömyydestä puhutaan, niin tässä meillä suomalaisilla itsellä olisi kyllä hieman peiliin katsomisen paikka. Töitä on kyllä. Se on totta, että ensimmäisenä ei toimitusjohtajan paikkaa löydy, mutta jostakinhan se on aloitettava. Jokainen meistä on sen itse kokenut. Toinen asia, edustaja Harakan mainitsema Kanadan maahanmuuttosysteemi: Perustuslakivaliokuntahan kävi siellä keväällä, todellakin siellä... Mutta toisaalta pitää muistaa se tosiasia, että Kanadan maahantulopolitiikka on äärimmäisen valikoivaa. Kuten tiedämme, heidän sijaintinsa on, mitä on: sinne ei sattumoisin rajoille mene norkoilijoita, ei mene yhtään. Kanada valitsee hyvin tiukasti, ketä sinne tulee, tietyn pisteytyksen perusteella. Kun parlamentin jäsenten kanssa keskustelin asiasta, niin tämän he sanoivat, että heille se ei ole mikään ongelma, se on aivan luonnollinen asia. Aivan niin kuin edustaja Harakka totesikin puheenvuorossaan, se, miten Kanada aikanaan kasvoi ja vahvistui, sehän perustui hyvin pitkälti Euroopasta tulleiden, muun muassa Irlannista tulleiden ihmisten
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Tämä keskustelu on mennyt hieman laajemmaksi maahanmuuton keskusteluksi, ja hyvä niin. Sitä on aina paikallaan käydä ja varsinkin syventyä tähän työperäisen maahanmuuton maailmaan, jota todella kyllä Suomi tulevaisuudessakin tarvitsee. Olisin vielä muutamaan asiaan puuttunut ja oikeastaan niihin, mitä edustaja Myllykoski nosti tässä jo aikaisemmin esille liittyen siihen, että kyllähän aina, kun me luomme erilaisia järjestelmiä, vaikka emme halua uskoa, niin niihin liittyy aina sitten mahdollisuus, että joku niitä saattaisi käyttää väärin. Tästä tullaan tähän keskusteluun ylipäätänsäkin lainsäädännössä, kuinka paljon meillä on tätä etukäteiskontrollia elikkä me etukäteen jo katsomme, että pystymme minimoimaan ne väärinkäytösten mahdollisuudet, niin kuin me olemme rakentaneet tässä maassa työperäisen maahanmuuttolainsäädännön, joka perustuu nimenomaan sille, että on etukäteiskontrolli, jolla me ainakin saamme pois ne tapaukset, joissa yleisimmin, kun katsomme myös kansainvälisiä esimerkkejä, sattuu väärinkäytöksiä. Nämä saamme sieltä torjuttua ensin pois, jolloin meillä jää vähemmän tarvetta tälle jälkikäteisvalvonnalle. Kun me tiedämme joka tapauksessa jo tälläkin hetkellä meidän työmarkkinaongelmamme, että tätä jälkikäteisvalvontaa joka tapauksessa tarvittaisiin lisää, niin tämä täytyy nimenomaan miettiä kokonaisuutena, koska meillä resursseja ei ole loputtomasti. Hyvä esimerkki on se, että jos kokonaisuudessaan haluaisimme poistaa tämän etukäteiskontrollin esimerkiksi työperäisen maahanmuuton osalta ja siirtäisimme sen sitten resursseina
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Edustaja Savola äsken sanoi, että toin esiin tämän lakiesityksen riskejä. Se tosiaankin pitää paikkansa. Minä toin esille mahdollisia riskejä, joita tähän lakiesitykseen voi sisältyä. Tämä on eduskunta, jossa käydään nyt lähetekeskustelua laista, joka täällä voidaan säätää, ja sitten kun se laki on voimassa, jos ne riskit ovat sinne jääneet, niin ne toteutuvat ja meillä on lainsäännössämme silloin porsaanreikä, mitä me emme saa päästää sinne menemään.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Kiitän edustaja Hoskosta vielä huomiosta liittyen Kanadaan. Totta on, että sen maantieteellinen sijainti on tälle suunnitelmalliselle maahanmuutolle ihanteellinen. Sinne ei ihan sattumalta eksytä. Mutta nythän tilanne on hiukan muuttunut, kun presidentti Obama myönsi turvapaikkoja Haitin maanjärjestyksen uhreille, kymmenilletuhansille, ja nyt presidentti Trump on perunut nämä turvapaikat ja tämä väki on nyt hakeutunut, siis maarajaa myöten, pohjoisnaapuriin Kanadaan. He ovat nyt samassa tilanteessa kuin suomalaiset olivat kaksi vuotta sitten, eli rajoille tulee paljon turvapaikanhakijoita. Mutta tässä on se juttu, että kun he kuitenkin myöntävät, että joo, se on aiheuttanut heille vaivaa ja viivästyksiä, heillä on suunnitelmallisen maahanmuuton ansiosta olemassa sellainen koneisto, joka pystyy huolehtimaan tästä huomattavasti paremmin kuin suomalaiset ovat kyenneet silloin kaksi vuotta sitten tai — uskallan sanoa — tänä päivänäkään huolehtimaan tänne pyrkineiden kotouttamisesta. Minusta se osoitus ja oppi on tässä se, että jos peruslähtökohta maahanmuuttoon on myönteinen sen 150 vuoden aikana, jonka Kanada on nykymuodossaan ollut, niin sen päälle on helppo rakentaa kansalaisten hyväksyttävissä oleva suunnitelmallinen maahanmuuttopolitiikka. Toki mekin pyrimme siihen, että Suomi kantaa kansainvälistä vastuutaan myös siellä humanitäärisellä puolella, mieluummin ei niin, että joudumme isoihin paineisiin maarajamme puolelta, vaan niin, että Dublin-sopimusta noudatettaisiin mutta että voitaisiin suunnitelmallisesti kasvattaa pakolaiskiintiötä ja sillä tavalla pitää hyvin hallinnassa ja myöskin kansalaisten hyväksyttävissä tämä maahanmuutto.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-05 henkilöille, jotka ovat lähtökohtaisesti koulutettuja, heillä on annettavaa tälle yhteiskunnalle, he haluavat perustaa yrityksen, he haluavat tuottaa tälle yhteiskunnalle hyvää. Tällä lakiesityksellä halutaan purkaa byrokratiaa, joten haluaisin kyllä vahvempia perusteita sille, että mitä tästä lakiesityksestä nyt sitten pitäisi muuttaa tai jättää pois tästä, kun nyt halutaan nimenomaan saada niitä hyötyjä suomalaiselle yhteiskunnalle siitä maahanmuutosta — meille meille maahanmuuttajia paljon on tullut ja niitä maahanmuuttajia, jotka tänne myös töihin haluavat haluavat tulla. Kaiken kaikkiaan, kun tästä maahanmuutosta nyt on puhuttu tässä laveamminkin: Kyllähän koko EU-alueella pitää pystyä tämä maahanmuuttopolitiikka saamaan kontrolloiduksi. Jos ulkorajat EU:ssa pitäisivät yhtä hyvin kuin meillä Suomen ulkoraja pitää itärajaa vasten, niin eihän meillä hätää olisi, mutta tällä hetkellä valitettavasti väkeä tänne tulee, eikä tietoa oikeastaan ole, keitä he ovat, minkälaisilla papereilla he tänne tulevat ja niin edelleen. Sen vuoksi tätä kontrollointia meidän pitäisi pystyä tekemään paremmin. Totta kai apu on annettava niille, ketkä avun tarvitsevat, mutta kontrolloidusti. Sitten tähän kysymykseen työssä käyvistä, niin suomalaisista kuin maahanmuuttajista: Meillä on todella paljon tehtäviä, joihin emme suomalaisia töihin saa. Kyllä niitä löytyy erityisesti tuolta alkutuotannosta muun muassa, mansikkamailta, karjatiloilta ja niin edelleen,
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-05 kovin monta henkilöä kuitenkaan lopulta ole Suomeen tuomassa, mutta ehkä tämän kuitenkin suurin, merkittävin anti on juuri siinä, että tämä työperäisen maahanmuuton myönteinen ilmapiiri Suomessa leviäisi ja se tietoisuus siitä maailmalle leviäisi. Se on ehkä parhaita anteja tässä, ja opiskelevien ihmisten mahdollistaminen tänne jäämiseen toisena asiana. Työministeriö on jossain arvioinut, että jotta Suomi selviäisi tulevaisuuden haasteista, niin tarvitsisimme vuosittain yli 10 000 uutta työperäistä maahanmuuttajaa tänne. Tämä on niin iso ja vaativa luku, että kyllä meillä täytyy olla aktiivista maahanmuuttopolitiikkaa myös, samalla kun teemme tällaisia tavallaan räätälöityjä lakeja. Edustaja Harakka täällä mainitsi, että emme ehkä selviä, ellei todella vakavasti suhtauduta tähän työperäiseen maahanmuuttoon. Olen samaa mieltä. Toisaalta voisimme tehdä sellaista perhepolitiikkaa, että syntyvyys alkaisi luontaisella tavalla lisääntyä tässä maassa ja suomalaiset perheet kokisivat turvallisena sen, että Suomeen kannattaa investoida muun muassa lasten muodossa. Minusta tämäkin tässä kokonaisuudessa pitäisi huomioida. Yhden suureen otan tähän vielä, joka ei ole ehkä niin miellyttävä. Suomessa noin keskimäärin 9 000 lasta abortoidaan joka vuosi. Entäpä jos nuo lapset olisivat työvoimassa mukana? En aseta näitä nyt vastakkain millään tavalla, mutta tämä keskustelu on ollut erittäin antoisa, niin kuin edustaja Harakka totesi, ja tässä on monia yhteiskunnallisia puolia.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-05 Ajattelen, että maahanpääsyvaiheessa on yksinkertaisesti hyväksyttävä se, että kaikki kasvuyrittäjät eivät ennakkoarvioinneista huolimatta menesty ainakaan ensimmäisellä yrityksellä. Ei mikään asiantuntijataho voi täydellä varmuudella ennustaa yrityksen menestymistä. Mutta ajattelen, että juuri kasvuyrittäjien osalta onkin ymmärrettävää, että tässä on nyt otettava uudenlainen lähestymistapa. Näistä osaajista, joista nyt puhutaan, käydään myös kansainvälistä kilpailua, ja sen vuoksi kiinnitän huomion siihenkin, että heidän oleskelulupaprosessinsa on oltava mahdollisimman sujuvaa ja nopeaa. Itse asiassa tähän liittyy kyllä se huoli, että meillä käytännössä
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-05 Ensimmäisen luokan osaaja ei halua olla toisen luokan kansalainen. Tämä oli edustaja Filatovin loistava kiteytys koskien koko tätä keskustelua. Se koskee tätä ilmapiirikeskustelua. Sillä on väliä, millaisen ilmapiirin me luomme, mikä vaikuttaa meihin kaikkiin, niihin ihmisiin, jotka näyttävät vähän erilaisilta. Haluan kiittää myös edustaja Harakkaa ja Adlercreutzia hyvistä kommenteista liittyen juuri tähän. Edustaja Eerolan kommentti siitä, että rasismia ei esiintyisi Suomessa, jos kaikki maahanmuuttajat käyttäytyisivät hyvin: pakko sanoa, että varmaan valkoiselle suomalaiselle rasismi on sen verran tuntematon käsite, että tällaiset naurettavuudet pystytään päästämään suusta täysistuntosalissa, mutta kyllä minä voin taata, että näin ei ole. Jos mietin itseäni, niin minäkin koen hirveästi rasistista — no, palautetta — ja voisin itse asiassa edustaja Eerolalle ja muille kiinnostuneille avata vaikka minun sähköpostini, jossa näkee sitä hyvin käsittämätöntä, rasistista, syrjivää kielenkäyttöä. Minun viestini hallitukselle on se, että tämä on hyvä
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 ihminen on oikeutettu sosiaaliturvaan ja kuuden kuukauden oleskelun jälkeen myös ansioturvaan. Esityksen yhteydessä tätä on arvioitu, ja täällähän on myös todettu, että ei uskota, että tällä olisi lisääviä mahdollisuuksia väärinkäyttää tätä, koska oleskeluluvan myöntämisen peruste nimenomaan tällä yrittäjän oleskeluluvalla on sidottu sen yrityksen toimintaan elikkä siihen, että oleskelun pääasiallinen syy on nimenomaan pyörittää sitä yritystä, ja se on sidottu myös sen yrityksen elinkaareen. Eli jos kävisi sitten näin, että yritys tosiasiallisesti olisi vain kulissiksi tarkoitettu, niin silloin on aina myös mahdollisuus viranomaisilla lähteä purkamaan tätä
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 pyysin puheenvuoron liittyen tähän samaan asiaan, miten meidän sosiaaliturvajärjestelmämme toimii silloin, kun ihminen tulee ulkomailta. Sehän on kaksijakoinen: on kyse asumisperusteisesta sosiaaliturvasta, ja on kyse työhön sidotusta sosiaaliturvasta. Ja näitä rajanvetoja me käymme monien lainsäädäntöjen yhteydessä, vaikkapa nyt vastaanottodirektiivin yhteydessä: jos ihminen on kolmansista maista tullut humanitäärisin perustein, tekee täällä työtä, niin onko hän oikeutettu sen jälkeen työttömyysturvaan, kun hän on saanut työssäoloehdon täyteen ja kun hän on maksanut niitä vakuutusmaksuja, jotka ovat tuon edellytys? En
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 riski. Meidän täytyy myöskin ymmärtää tätä lainsäädäntöä käsitellessämme valiokunnassa, että suuri osa startup-yrityksistä menee nurin — ja menee komeasti nurin, aiheuttaa valtavia tappioita, ja jäljelle jää todella paljon pahaa mieltä, mutta toivottavasti ei paljon ruumiita sentään. Mutta tämä pitää myöskin tässä lainsäädännössä ottaa huomioon, koska tämä on startup-toiminnan, kasvuyrittäjyyden riskin luonne. Me emme voi tehdä sellaista lainsäädäntöä, jossa nämä startup-yrittäjät jotenkin erotellaan omanlaisikseen koekaniineiksi, jotka saavat vain onnistua. Silloin me emme todellakaan ruoki sitä innovaatiota, jonka polttoaineena on juuri suuren epäonnistumisen suuri todennäköisyys. Sen innovaation mahdollisuus on ainoastaan siinä, että siinä mennään niin kuin kaikki panokset yhdessä ruudussa ja voi käydä erittäin hyvin tai erittäin huonosti. lakiin täytyy kyllä kirjoittaa sisälle, että jos tämä startup-yrittäjä epäonnistuu, häntä ei heitetä saman tien rajan yli takaisin sen takia, että tämä yrittäjyys loppuu siihen. Että jonkinlainen turvaverkko siihenkin täytyisi pystyä luomaan. Mutta uskon, että tässä väärinkäytöksen mahdollisuudet ovat aika olemattomat, jos se nyt on kuitenkin Tekesin hyväksymä, kansainvälistä skaalautuvaa potentiaalia omaava yritys.
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Edustaja Myllykoskella on hyviä ideoita, ja niitä kannattaisi myös kokeilla käytännössä. Tässä on se ongelma, että tässä salissa kyllä osataan puhua mutta yhtä kaukana kuin itä on lännestä edustajat elävät tuosta käytännön elämästä. Eivät tahdo vain toteutua mitkään ne meidän ideamme tuolla kentällä, ja siinä on se ongelma. Meidän pitää pystyä puuttumaan epäkohtiin, puhumaan niistä asioista niin kuin ne ovat eikä sitä munkkilatinaa, josta ei oikein ymmärrä mitään tavallinen ihminen. Mitä tulee maaseudun asuttamiseen,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 Arvoisa puhemies! Olisin vain korjannut edustaja Myllykosken väärinkäsitystä, koska hän ymmärsi minut väärinpäin. Kun puhuin joustavuudesta ja nopeudesta kausityöntekijöiden kohdalla, työluvan saamisesta ja oleskeluluvan saamisesta, niin en tarkoittanut työnantajaa, koska toki työnantaja tietää, milloin hänen marjakautensa on tai milloin se kiireaika on matkailussa, vaan tarkoitin työntekijää. Kausityödirektiivi tuo meille uuden käytänteen. Nykyisin, kun Suomessa saa työluvan, sen saa toimialalle ja työntekijä saa aivan vapaasti vaihtaa työnantajaa ilman, että hän menettää työlupansa, jos se on samalla toimialalla. Mutta kausityödirektiivissä tämä ei EU:n
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 taas esimerkin: meillä puhutaan, että yrityksen johtoon ja valtion yritysten johtoon varsinkin on saatava naisia yhtä paljon kuin miehiä, 50—50. Tästä maahanmuutosta tähän epäkohtaan, mistä edellä mainitsin: Jos me otamme sillä tavalla, mitä maailmassa nämä pakolaisjärjestöt ja muut katsovat, että kärsivistä ihmisistä on 80 prosenttia naisia se sama suhde tänne tulevista ihmisistä, niin ei ole ongelmia. Ei varmasti. Silloin me autamme kärsiviä ihmisiä ja minä sanon, että tervetuloa meillekin, kyllä minäkin yhden siellä elättelen kotona, ehkä pystyn, niin ongelmat lähtevät. Sitten siihen suomalaisten syrjäytyneitten varsinkin nuorten miesten ongelmaan pystytään sillä asialla vastaamaan, mutta se ei ole vastaus, että tänne kotoutetaan
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-05 Silloin voitaisiin huomio nimenomaan kohdentaa naisiin ja lapsiin ja heikossa asemassa oleviin henkilöihin. Mutta nythän meillä on aika vaatimaton tämä pakolaiskiintiön osuus, sen sijaan suuret määrät on tullut sitten rajalle suoraan turvapaikanhakijoina. tähän kasvuyrittäjien tilanteeseen ja siihen, että mielestäni enemmän tulisi kantaa huolta siitä, miten Suomi voisi olla näille asiantuntijoille riittävän vetovoimainen, kuin siitä, miten tätä järjestelmää mahdollisesti voidaan väärinkäyttää. Kansainväliset kokemukset kertovat siitä, ongelmana on pikemminkin ollut se, että merkittävä osa kasvuyrittäjistä ei jää maahan vaan siirtää toimintansa muualle. Eli meidän täytyy olla nopeita ja kilpailukykyisiä, ja myös sen asenneilmapiirin tulee olla näitä yrittäjiä ajatellen kohdallaan, jos haluamme, että he omalta osaltaan tulevat Suomen menestystä tänne
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 Sitten haluaisin vielä kommentoida, kun puhuttiin — varsinkin edustaja Harakka puhui paljon — maahanmuutosta Kanadaan: Heillähän on ollut se, että sinne ei pääse rajan yli kävellen, ei ole tultu rajan yli. He ovat pystyneet katsomaan, minkälaisia ihmisiä sinne tulee ja kuinka paljon ja miten he pystyvät työllistymään jatkossa. Mutta nyt kun kävi näin, että nämä haitilaiset tulevatkin rajan yli, kävelevät Kanadaan, niin ei se toiminutkaan. Siellä on telttakyliä, olympiastadionillekin vissiin on sitten majoitettu näitä turvapaikanhakijoita, kun heitä on tullut heinäkuun jälkeen 7 000 kappaletta — 7 000 kappaletta, ja heitä ei ole pystytty majoittamaan muualle kuin telttoihin, joita pitää lämmittääkin. Ja siellä on tullut nyt huoli kanadalaisista, että miten he selviävät, ja pääministeri on joutunut vakuuttamaan, että työnantajat eivät saa palkata ulkomaalaisia työntekijöitä, jos siihen löytyy kotimaisia työntekijöitä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-05 kiinnostavia, monitahoisia työpaikkoja ja, sanotaanko, niitten työehtosopimusten yhdistelmiä. Eli meillä pitää olla sinne talvikaudeksi työntekijöitä. Tuolla valiokunnassa eräs maatalousyrittäjä sanoi, että hän joutui lumenaurauksesta luopumaan yrittäjänä juuri sen takia, kun ei saanut sitä työntekijää, joka olisi hoitanut sen hänen maatilansa ulkopuolisen hankinnan, näitä lumitöitä. Eli meidän pitää pystyä katsomaan tätä kansallisesti koko kokonaisuutena, ettemme kangistu työehtosopimusten jäykkyyksiin, ei tule työmarkkinajärjestöillä eripuraa siitä, minkä työehtosopimuksen piirissä on, vaan että otetaan koko maaseutu haltuun niin, että me pystymme kehittämään sitä ja että siellä on ne valokuitukaapelit. Meillä on siellä sitten tarjota suomalaisille perheille niitä lähikouluja ja niitä palveluja, mitä ihminen elämässään tarvitsee. Minä uskon, että sitä kautta... Mutta nyt kun on tätä kulttuuria jatkettu niin, että niillä nuorilla, jotka lähtevät sieltä pois kokoaikaisen työn perään muualle, kokoaikaisen työn perään muualle, ei ole ollut mahdollisuutta, kun sitä työtä siellä kotitilalla on ehkä vain kausittain, kesäaikaan, ja kun meillä tänä päivänä on työtä koneellistettu, sitä käsin tehtävää työtä ei ole tarjolla ja sitä ei ainakaan ole koko vuodeksi. Silloin ollaan lähdetty sille polulle, että ollaan annettu tämän meidän kansallisen aarteen näivettyä, mutta josta varmasti matkailun osalta tulee vielä houkutteleva vaihtoehto.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-05 Kanadan ja USA:n välisen sopimuksen kannalta ongelmallinen tilanne, koska laillisia rajanylityspaikkoja ei ole, ja toisekseen sitten nämä Yhdysvaltoihin tulleet haitilaisethan eivät ole paossa vainoa tai sotaa vaan voisivat aivan hyvin palata Haitiin. Mutta, kuten sanoin aikaisemmin, Kanadan maahanmuuttojärjestelmä on niin hyvin toimiva, että tuskin näin pienestä joukosta aiheutuu mitään vaivaa kanadalaisille pitkällä tähtäimellä tai edes keskipitkällä tähtäimellä. Tässä on yksi mielenkiintoinen seikka, jonka voisin tähän omalta osaltani lopuksi tuoda esiin: se, että että kanadalaisten järjestelmä turvapaikanhakijoiden integroimiseksi ja kotouttamiseksi on sillä tavalla mielenkiintoinen, että siellä järjestöt, yhteisöt, seurakunnat, seurat ja jopa tavalliset perheet on integroitu järjestelmään sillä tavalla, että he voivat tarjota näille turvapaikanhakijoille majoitusta ja ylläpitoa. Ja tämä on semmoinen kiinnostava tapa, jolla siis turvapaikanhakijat automaattisesti ankkuroituvat yhteisöön ja verkostoituvat tavalla, joka Suomessa on mennyt täysin päinvastoin, eli nekään kunnat — Kyyjärvi tulee nyt mieleen — jotka ovat halunneet pitää
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 puhemies! Tässä lopussa vielä kommentoin, että pitkä matka on tultu, kun on puhuttu startup-yrittäjistä ja päädytty maaseudun elinvoiman analysointiin ja sen elinkaaren miettimiseen, että jos sinne maaseudulle muuttaisi ulkomaalaisia elämään kausityöntekijöinä, niin miten he voisivat sitten siellä maaseudulla elää jatkuvissa työsuhteissa ja kenties pidemmällekin aikaa katsoen, jos lapset aikuistuvat ja niin edespäin. Tähän täytyy todeta se tosiasia, että eivät maahanmuuttajat voi pitkällä tähtäimellä toimia Suomessa muiden lainalaisuuksien mukaan kuin suomalaiset. Meillä on ongelmia maamme kokonaisuudessaan asuttamisen suhteen, meillä on väestökatoa maaseudulta kaupunkeihin. Ei tähän asiaan maahanmuutto sinällään ole mikään ihmelääke. Samojen ongelmien kanssa painitaan myöskin maahanmuuttajien suhteen kuin suomalaisten kanssa, ellei peräti pahempienkin, koska sitten puhutaan myös kieliongelmista ja kulttuurillisista sopeutumisongelmista, joita suomalaisilla ei ole. Suomalaisilla on kuitenkin aika hyvä pohjakoulutus verrattuna monenmaalaisiin maahanmuuttajiin.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-05 jatkamisen edellytykset olisivat riittävässä kunnossa, jotta näitä startup-yrityksiä syntyisi. Asia on toki näin, mutta tietenkin nämä samat seikat koskevat myös niitä suomalaisia, joilla olisi kiinnostusta yrittämisen aloittamiseen. Heitä on varmasti lukuisia, mutta olosuhteet eivät jostain syystä sitä suosi. Yrittäjämyönteisyyden edistämistä olisi syytä tehdä jo koulussa, aivan peruskouluista lukioihin ja korkea-asteelle saakka. Lisäksi muun muassa verotuksella voidaan ehdottomasti parantaa yrittämisen edellytyksiä ja kannustimia. Tällä vaalikaudella jonkin verran tähän suuntaan on edetty, mutta paljon on yhä tehtävissä. Tämä on osin jatkumoa, tämä puheenvuoro,
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-05 herra puhemies! Edustaja Myllykoski visioi sinänsä hienosti maaseudun tulevaisuutta ja niitä mahdollisuuksia, mitä kenties maahanmuutonkin kautta sinne voisi tulla. Ja sinänsä, kun startup-yrityksiä perustetaan ja yrittäjiä on, niitä toivoisikin saatavan myös sinne maaseudulle päin. Mutta tietysti niin maahanmuuttajien suhteen kuin meillä ihan suomalaisten suhteen... Monellahan on halu tulla maaseudulle, joko tulla paluumuuttajana tai tulla hakemaan tavallaan uutta elämää sieltä maaseudun rauhasta, ja se oma työpaikka sieltä monta kertaa löytyykin, mutta sitten pitäisi löytyä puolisolle työpaikka niin ikään. Ja tässä tietysti voi vielä suuremmat haasteet tulla maahanmuuttajaperheille, että että työpaikka löytyy sitten molemmille osapuolille. On näitä aloja, mihinkä on hyvin vaikeaa saada suomalaisia työntekijöitä, mitä tulee erityisesti alkutuotantoon, metsätalouteen, marjanviljelyyn ylipäätään, ja esimerkiksi karjataloustyöntekijöiksi. Näissä on sitten ulkomaalaista työvoimaa, osa kausiluontoista, osa pysyvämpää työntekijää. Mutta sitten on haasteena, että sille koko perheelle löytyy sitä työtä. Ja kuten olen aiemminkin sanonut tässä keskustelussa, se työ on tietysti se paras tapa integroida ihminen tähän yhteiskuntaan, ja se on hyvä asia, sen kautta opitaan kieli ja kulttuuri ja ollaan osa yhteiskuntaa. Mutta meidän pitää pystyä miettimään niitä mahdollisuuksia, ja olenkin esittänyt esimerkiksi Etelä-Pohjanmaan osalta, että sen sijaan, että katsotaan kuntarajojen sisällä, kuinka houkutellaan ihmisiä omaan kuntaan, meidän pitäisi laajempialaisesti katsoa