samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Se on sellainen asia, että jos sinne esimerkiksi kaivoslainsäädännön ja kaivostoiminnan kautta tulee vahinkoja, ne ovat pysyviä vahinkoja mutta vahingonaiheuttaja saattaa panna pillit pussiin ja palata omaan kotimaahansa rauhaisaan luontoon ja vahingot jäävät sitten tänne meidän maksettavaksemme ja myös kärsittäväksemme monella tavoin. Tein maaliskuussa ministeri Tiilikaiselle kysymyksen tilanteesta, joka oli vuonna 2015. Tämä tuli esille ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokan vuosi sitten Suomen Kuvalehdelle antamassa haastattelussa, jossa hän muistutti minuakin siitä, että kanadalainen kaivosyhtiö Belvedere Mining joutui konkurssiin Nivalassa ja meille veronmaksajille jäi sitten useiden miljoonien eurojen maksu maksettavaksi. Tämä johtuu siitä, että vaikka on tämmöinen vastuujärjestelmä, niin näitä varoja ympäristövahinkojen torjuntaan ei voi käyttää konkurssitilanteessa. Tämä tuli erittäin kalliiksi Suomelle. Ministeri sitten tuossa vastauksessaan minulle maaliskuussa kertoi, että on tulossa ympäristönsuojelulakiin toimivaltuuksien tehostamista ja ympäristövastuiden selkeyttämistä konkurssitilanteissa, mutta nämä lakihankkeet ovat vasta valmisteilla, ja ministerin arvion mukaan tämä konkurssiasia tulee joko tässä vuoden 2018 syksyllä tai sitten keväällä. tai sitten keväällä. Kuten tässä edellisessä puheenvuorossakin on todettu, niin investointisuoja tarkoittaa juuri sitä, että jos joku tänne nyt investoi ja meillä on tietynlainen lainsäädäntö, niin hän voi mahdollisesti luottaa siihen, että siihen ei tule muutoksia. Jos meillä on nyt keskeneräisiä, oman kansallisomaisuutemme turvaamiseksi vireillä olevia lakihankkeita, niin tästä voi tulla meille ongelmia.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Euroopan unionin ja Kanadan välinen sopimus, joka kuitenkin on aika tiukan seulan läpi mennyt. Esimerkiksi tämä pelko siitä, kun monihan on pelännyt näitä välimieskäsittelyjä erilaisissa kansainvälisissä kauppariidoissa osapuolten välillä, mutta tässähän nyt on menty sellaiseen pysyvään tuomioistuinjärjestelmään, jossa on vielä valitusmahdollisuus. Elikkä kyllä tässä on menty eteenpäin. Sekin, että Suomi on ulkomaankaupasta riippuvainen valtio, on meidän syytä pitää mielessämme. Jos ulkomaankauppa ei meillä käy, me emme täällä ikävä kyllä pärjää pesemällä toistemme paitoja, vaan kyllä ulkomaankaupan on toimittava ja satamissa on tapahduttava, jos mielii päästä elintasoamme parantamaan ja velkojamme maksamaan. Kun käymme kauppaa esimerkiksi Kanadan kanssa, se avaa meille myös valtavia mahdollisuuksia tulevaisuudessa. Kuten tiedämme, Kanada on valtio, jossa on aivan valtavat luonnonvarat. Sitten siellä on valtavat puuvarannot, ihan käsittämättömän suuret metsäalueet on siellä käytettävissä. Suomella on paljon metsäosaamista ja nykyaikaista metsäosaamista esimerkiksi nyt energian ja nestemäisten polttoaineiden tuotannossa taikka sitten esimerkiksi uusien materiaalien tuotannossa eri muodoissaan. Sitähän Suomi kehittää koko ajan. Olemme saaneet jo joitakin tällaisia läpilyöntejä sillä alueella, että olemme luoneet uusia materiaaleja muun muassa korvaamaan muovia. Pitäisin tätä aika tärkeänä, että me emme lähde joka paikassa näkemään kauheita mörköjä, kun tämäkin sopimus on huolella käyty läpi Suomessa eduskunnan valiokunnissa, kuten ulkoasiainvaliokunnassa, talousvaliokunnassa ja niin edelleen, ja sitten Euroopan unionissa tähän on myös huolellisesti suhtauduttu eikä ole nähty mitään sen suurempia pelkoja. Totta kai jokaiseen sopimukseen liittyy aina pienet riskinsä, se on selvä asia, mutta emme me sillä elä, jos jokaista mörköä pelkäämme: sinne aikaa pian nälkä tulla. Lopuksi, arvoisa puhemies, vielä se, kun kun puhutaan kaivostoiminnasta ja siitä valittelemme täällä, että kun emme suomalaista kaivostoimintaa ole saaneet aikaiseksi: ihan oma vikammehan se on. Meidän pitäisi kylmänviileästi toimia, niin kuin esimerkiksi Ruotsi on toiminut. Kaikki merkittävät kansallisvarallisuuteen kuuluvat malmiot, mitä Suomesta löytyy, pitäisi määrätietoisilla kansallisilla toimilla ohjata suomalaisille yrityksille, perustaa se valtiollinen kaivosyhtiö, niin kuin LKAB Ruotsissa on. Minkä tautta me täällä itkemme sitä tilannetta, että kun kaikki on mennyt ulkomaille? Se on aivan sama asia: Jos isännällä on talo ja sillä on liiteri tyhjänä eikä ole halkoja ja kaveri valittaa tyhjää, että kun minua yöllä kylmää, niin kenen vika se on? Ei se varmaan naapurin vika ole, vaan kyllä talon isännän pitää toimia niin, että liiterissä on halkoja ja talossa on lämmintä.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Edustaja Hoskonen puhui myös siitä, ettei pidä nyt nähdä mitään mörköjä ja tässä on tämmöisiä pieniä riskejä, että mehän voisimme toimia, jos ymmärsin oikein, perustamalla tämmöisen valtion kaivosyhtiön ja ohjaamalla sinne kaikki investoinnit kaivoshankkeissa, jos näin ymmärsin. No, sepäs juuri tässä onkin, että meillä on ongelmia täällä lainsäädännössä, kuten esitin, muun muassa täällä konkurssipuolella, kuten kansliapäällikkö Pokkakin on kertonut, ja nämä ovat olemassa. Ja kun tämä sopimus tulee voimaan, niin siellä on tämä investointisuoja, joka voi aktualisoitua siinä, jos me muutamme meidän lainsäädäntöä. Sitähän tässä juuri peräänkuulutetaan, että meillä pitäisi olla hyvä lainsäädäntö, jotta me voimme sopimuksia siihen päälle tehdä. Eihän se nyt mikään pieni asia tai pikkumörkö ole, jos meille jää miljoonien vahingot, kuten tässä esimerkissä, jonka edellisessä puheenvuorossa toin esille. Vuonna 2015 meillä jäi veronmaksajien niskaan monen miljoonan, oliko nyt 5 miljoonan, euron vahingot — ei kai se nyt mikään pikkuasia ole? Ja kuitenkin jos miettii sitä asiaa niinpäin, että ei ole kysymys autokaupasta tai jostakin pienemmästä asiasta vaan jos jos ympäristö vahingoittuu ja tuhoutuu, niin sitä ei monesti voi edes rahalla korvata, vaikka sinne pantaisiin 10 miljardia. Se on epäoikeudenmukaista, jos se vielä sitten kuitenkin jää suomalaisille veronmaksajille ja se, joka sen tuhon on aiheuttanut, pötkii sinne Kanadaan pois. Minun mielestäni näihin pitää suhtautua kuitenkin vakavasti. Mielestäni hallituksella on ollut nyt tässä viime aikoina — ymmärrän toki sen, että on paineita ja vaalikausi on loppumassa — monessa monessa keskustelussa sellainen asenne, että ”nyt vain vauhdilla eteenpäin ja kyllä näitä sitten korjaillaan, ei saa nyt mörköjä tuoda esille, nyt vain vauhti päälle ja, kuule, kivat pöhinät”. Mutta nyt täytyy ottaa ihan rauhallisesti ja myös miettiä, mitä vaikutuksia sillä on tulevaisuuteen. Me päätämme asioita kymmeniä vuosia eteenpäin emmekä vertaile niitä semmoisiin pikkuasioihin, kuten joihinkin naapureihin, vai mitä tuossa edustaja Hoskonen nyt puhui. Tämä on mittava asia, nämä ovat pysyviä vahinkoja luonnolle.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Kun me rupeamme käymään entistä enemmän kauppaa Kanadan kanssa, se on aivan varmaa, että se pikkuhiljaa luo painetta myös Yhdysvalloissa sille, että, hyvänen aika, he eivät voi jäädä Euroopan unionin kanssa paitsioon. Kyllä heidän taloutensa kannalta on välttämätöntä, että Yhdysvallat tulee mukaan tähän kaupankäyntiin ja puretaan niitä kaupan esteitä. Jos joku kuvittelee tässä maailmassa vielä sitä, että
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Hoskosen puheenvuorossa tuli esille mielenkiintoinen teema tuosta, mikä on Euroopan unionin motiivi kiirehtiä näitä asioita. Nyt kun EU on tavallaan ottanut siipeensä siinä, että USA on alkanutkin puolustaa omia kansallisia etujaan eikä lähde mukaan jokaiseen Euroopan unionin kotkotukseen, niin yritetään väkisin juntata läpi edes tämä Kanadan asia. Tästä tässä varmaan on Suomessakin kysymys, kun me EU:n juoksupoikina tässäkin olemme.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 Puhemies! Edustaja Hoskonen sai vähän liikkeelle näitä ajatuksia, kun puhuttiin malmivarannoista ja muusta meidän omaisuudesta. Itse edustan semmoista kantaa, että mikä on maassa ja meidän maan alla ja löytyy Suomen maaperästä, on suomalaisten ja Suomen valtion omaisuutta. Näin ollen pitäisi kaivosteollisuudenkin pitää huoli siitä, että se toimisi omavaraisena, meidän omana toimintana, ja rikastaisi meidän omaa teollisuutta ja parantaisi meidän vientiteollisuuden mahdollisuuksia. Mitä tulee tähän CETA-sopimukseen, niin olen pitkälti sillä kannalla, että kyllä meidän pitää tarkkana olla sen kanssa, että saadaan omat etumme valvottua ja hoidettua eteenpäin ja näin pidetään huolta siitä suomalaisen tiedon ja omaisuuden
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 jotka sitten vaikuttavat myös meidän vientiimme. Meidän investointitasomme ovat itse asiassa EU-keskiarvoa selvästi alhaisemmat, joten nämä näkökulmat toki puoltavatkin sitä, että erilaista vapaakauppaa lisätään. Vapaakaupan lisääminenhän on itse asiassa byrokratian purkua, mutta kun täällä ei ole kyse nyt näistä asioista. Eli olisi kyllä ollut kiva nähdä täällä hallituksen edustajilta sellaisia puheenvuoroja, jotka edes näkisivät nämä ongelmat, jotka tässä ovat niin ilmeiset ja on näissä puheenvuoroissa kerta toisensa jälkeen lausuttu. Ylipäänsä vapaakauppasopimuksiahan on tehty jo kaikenlaisia. Tämäkin sopimus olisi voitu aivan hyvin tehdä tuomioistuinvaltaa luovuttamatta, tätä investointituomioistuinta perustamatta, sillä nyt tämän investointituomioistuimen kautta suuryritykset saavat jo merkittävän painostuskeinonkin. Ja lisäksi ihan varmasti tulee kanteita, kun miettii, että pohjoisamerikkalainen ja suomalainen litigointiprosessi ja litigointikulttuuri ovat täysin erilaisia.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 pari huomiota. Kun puhutaan kansainvälisestä kaupasta, niin meidän on pakko pysyä kisassa mukana. Me joudumme tekemään kansainvälisiä sopimuksia, ja tässä tapauksessa, mistä nyt keskustelemme, CETA-sopimuksesta, todella perustetaan tuomioistuinjärjestelmä, jossa on vielä valitusoikeus. Eli verrattuna siihen, että se olisi ollut vaikka se välimiesmenettely, jossa me todennäköisesti emme pärjäisi, niin tässä kuitenkin Euroopan unionin yhteisvoimin on pystytty luomaan järjestelmä, jossa on pysyvä tuomioistuin ja pysyvät tuomarit ja nimenomaan vielä valitusoikeuskin. Kun käymme kansainvälistä kauppaa, vaikka myymme tavaroita Kanadaan, teemme sopimuksia, niin totta kai pitää kunnioittaa myös Kanadan lakeja. He elävät siellä omassa lainsäädäntömaailmassaan ja me täällä omassamme, mutta eihän se, hyvänen aika, tarkoita sitä, että meidän tulisi tässä nyt muumioitua tänne ja olla täällä keskenämme ja todeta sitten, että ei mene kovin hyvin, kun ei pysty noita velkojaankaan maksamaan. Tässä asiassa huomionarvoista on vielä se — kun puhuttiin äsken Talvivaarasta, kaivostoiminnasta — että Kanada on todellakin kaivostoiminnan jättivaltio maailmassa tällä hetkellä. Ihan selvä ykkönen taitaa olla, kolmen parhaan joukossa on varmasti. Kuitenkin, massiivista kaivosteollisuutta siinä valtiossa on ja hommat osataan. Totta kai sielläkin on ollut vahinkoja ja siellä on ollut ongelmia, mutta esimerkiksi Talvivaarasta puhuminen kuvaa hyvin tätä suomalaista tiedotusilmapiiriä. Talvivaara on nähty semmoisena valtavana mörkönä, ja kun se nyt on saanut asiansa kuntoon ja alkaa pikkuhiljaa tuottaa voittoa, sekin on nähty ongelmana. Mutta samaan aikaan kaksi vuotta sitten Kokemäenjokeen pääsi 66 tonnia nikkeliä — valtava ympäristötuho. Siitä ei ole puhuttu juuri mitään, se ei ole niin mediaseksikäs aihe. Se on mittaluokassaan monta sataa kertaa suurempi onnettomuus kuin Talvivaara, mutta se ei ole mediaseksikäs, se ei kiinnosta ketään, vaikka todellisuudessa tehtiin aivan valtavan paljon suuremmat vahingot kuin mitä Talvivaaralla koskaan on ollut. Talvivaara on saanut asiansa kuntoon, pikkuhiljaa tuottaa voittoa — jos se jotakin närästää, niin so what, antaa olla niin. Mutta pitäähän meidän joskus itsekin töitä tehdä ja yrittää suomalaisin voimin pärjätä, kun kuitenkin osaamme tämän homman ja meillä on yksi maailman rikkaimmista kallioperistä, missä on valtavia malmivarantoja tulevinakin vuosina. Siksi, arvoisat kollegat, toivoisin teiltä pikkuisen avarakatseisuutta siinä, että jonakin päivänä perustettaisiin se suomalainen kaivosyhtiö, antakoon sinne vaikka valtio varoja. Mutta kun esimerkiksi edustaja Myllykoski on käyttänyt paljon puheenvuoroja ja vastustanut muun muassa Talvivaaraa ja montaa muuta, niin... — Pyydän anteeksi, jos olen väärässä. Mutta kun kuitenkin tässäkin asiassa on kriittisiä puheenvuoroja sitä kohtaan, että esimerkiksi Talvivaara on olemassa,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa puhemies! Aivan alkuun täytyy antaa edustaja Hoskoselle tunnustusta siitä, että hän on ainoana hallituspuolueiden edustajana, omaan värikkääseen tapaansa, puolustanut tänään hyvin voimakkaasti ja jossain määrin seikkaperäisestikin hallituksen linjaa CETA-sopimuksen hyväksymiseksi. Edustaja Hoskonen on muun muassa puhunut pirujen maalaamisesta seinälle. Hän on sanonut, että jos tämä sopimus nyt hylätään, sillä luotaisiin uusia kaupan esteitä. Meidän perussuomalaisten mielestä asia nyt ei kuitenkaan aivan näin ole, vaan se vain tarkoittaisi, että mentäisiin eteenpäin nykyisellä tavalla. Myös perussuomalaiset kannattavat vapaata kauppaa, ja erityisesti Suomelle pienenä, vientivetoisena maana se on hyvin tärkeää — tästä olemme edustaja Hoskosen kanssa varmasti aivan samaa mieltä — kunhan sitä vapaata kauppaa käydään reiluin pelisäännöin. Me emme missään tapauksessa halua paluuta presidentti Kekkosen aikaiseen bilateraalikauppaan, jossa Suomi oli hyvin vahvasti sidottu yhteen ainoaan kauppakumppaniin, ja se oli yksi syy muun muassa 90-luvun laman syvenemiseen. Mutta kuten me me perussuomalaiset ja muukin oppositio on tuonut tässä keskustelun aikana hyvin esille, tämä investointituomioistuin on nimenomaan se asia, joka meitä tässä kovasti epäilyttää. Edustaja Hoskonen on pitänyt siihen siirtymistä hyvinkin pienenä tai mitättömänä asiana, mutta kuten edustaja Meri toi tässä esille, kyllä näitä asioita pitää katsoa pitkällä tähtäimellä eteenpäin, ei vain niin, että eduskunnan täytyy nyt tässä nopeasti edetä. Kyllä meidän täytyy kantaa vastuumme myös tuleville sukupolville. Ei voi olla niin, että muutaman vuoden tai vuosikymmenen päästä kaikki ihmettelevät, että miksi tämä sopimus hyväksyttiin, ja ainut selitys meillä on sitten se, että meillä oli kiireitä eduskunnassa, sote-uudistuksen edeltä piti viedä tämä CETA-sopimus eteenpäin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 minä juurikaan koskaan ole toivonut, että lukisitte käyttämäni puheenvuorot — kun joskus niitä itsekin lueskelee, niin ei aina mene ihan putkeen. Mutta nyt ei mennyt kyllä edustaja Hoskosella kuuntelu ihan putkeen. Jos oikeasti haluatte kuulla ja erottaa, mitä minä koetin puhua kaivostoiminnasta ja niistä investoinneista, mitä tänne tulee, minä en viitannut millään tavoin Talvivaaraan. Ajattelin lauantaina matkustaa Pyhäsalmelle katsomaan kaivosjuoksua. Olen siellä kaivoksella käynyt useita kertoja silloin, kun olen ollut Metalliliiton toimitsijana ja kaivosalan vastaavana toimitsijana, ja tiedän, että vastuullinen kaivostoiminta, vaikka se olisi ulkomaalaisten rahoittamaa, on kuitenkin meidänkin kansantalouteen tuonut rahaa, ja kun se hyvin hoidetaan, niin se on kestävällä pohjalla. unelma, edustaja Hoskonen, kansallisesta kaivosrahastosta ei ole toteutunut. Tiedän, että puoluetoverinne edustaja Pekkarinen on samoilla linjoilla kuin edustaja Myllykoski. Olen tehnyt toimenpidealoitteen, esittänyt lisätalousarvioon ja talousarvioon 50 miljoonan euron suuruista siementä, jotta me voisimme saada rahaa tähän bisnekseen, niin että me voisimme muodostaa kansallisen kaivosyhtiön tähän maahan tai toimijan, joka voisi ottaa haasteen vastaan. Mutta pitää muistaa: esimerkiksi 50 miljoonaa euroa on erittäin pieni raha, että me perustaisimme tänne kaivoksen. Se on ehkä juuri sellainen raha, jolla voimme tehdä koeporauksia ja katsoa, onko mahdollista perustaa kaivos, ja sen jälkeen pitäisi vielä olla pääomia — jos se halutaan pitää kansallisessa omistuksessa — satoja miljoonia euroja siihen päälle, jotta kaivos perustetaan. Pitää olla mittasuhteista pieni käsitys, mitä tarkoittaa kaivoksen avaaminen niin, että se on kansallisissa käsissä, ja toivon, että nyt oikeasti pureudutaan pohtimaan sitä. Minä olen teidän kanssanne heti huomenna kirjoittamassa nimeni sellaiseen paperiin, että tähän maahan perustetaan kansallinen kaivosyhtiö ja lähdetään hakemaan sijoittajia — kotimaisia sijoittajia, jotka sitoutuvat siihen,
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Suomen ei kannata mennä, kun nämä välimiesmenettelyt hävitään. Tämä argumentti ei ole edes lähtökohdaltaan pätevä, sillä jotta välimiesmenettelyyn mentäisiin kansainvälisesti, tarvitaan voimassa oleva sopimus, johon sisältyy välimieslauseke. Siksi tätä kansainvälistä välimiesmenettelyä käytetään enimmäkseen kansainvälisten suuryritysten riidoissa. Kun nykyisin valtiota vastaan lähtee tekemään kanteen, niin suuryritys joutuu tekemään sen kanteen kansallisessa tuomioistuimessa, ja tätä kohtaan ei ole varsinaisesti edes tietääkseni esitetty moitteita Suomessa. Suomen oikeusjärjestelmä, Suomen oikeuslaitokset ovat hyvin luotettavia. Se on aivan käsittämätöntä, minkä takia te haluatte antaa ulkomaiselle, ylikansalliselle tuomioistuimelle tuomiovallan yli suomalaisten tuomioistuimien. Tuo ei ole lainkaan pätevä argumentti myöskään aina piiloutua vapaakauppakäsitteen tai kaupankäynnin hyödyllisyyden taakse. Se on vähän sama kuin Euroopan unionissakin:
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-11 Hallituksen esityksessä ehdotetaan ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen hakemusten käsittelymaksun poistamista 1.7.2016 alkaen. Kyseinen esitys tukee periaatetta koulutuksen maksuttomuudesta Suomessa ja lisää samalla kansalaisten tasavertaisia mahdollisuuksia kouluttautua. Sen vuoksi pidänkin kyseistä esitystä kannatettavana. Hallitus asetti aikaisemmin lukukausimaksut EU- ja Eta-alueen ulkopuolelta tuleville opiskelijoille. Tämä oli tarpeellinen ja hyväkin uudistus, joka monipuolistaa tasokkaiden korkeakoulujemme rahoituspohjaa. Monet korkeakoulut ovatkin nähneet lukukausimaksujen asettamisen positiivisena asiana. Osittain lukukausimaksuista johtuen pystymmekin nyt poistamaan hakemusten käsittelymaksut. Hakemusten käsittelymaksujen poistamisen ja lukuvuosimaksujen käyttöönoton vaikutuksia on kuitenkin seurattava tarkoin. Käsittelymaksun poistuessa nimittäin on olemassa myös mahdollisuus, että hakemusten määrä lisääntyy huomattavasti, koska haku on ilmaista. Kuten sivistysvaliokunnan lausumaehdotuksessa todetaan, on ensiarvoisen tärkeää, että uudistusten vaikutuksia hakijoiden tasoon ja korkeakoulujen kansainvälistymiseen seurataan. Myös Opetushallituksen rahoitus on turvattava hakupalveluiden varmistamiseksi. Korkeakoulumme tulevat jatkossakin olemaan kansainvälisiä ja tasokkaita opinahjoja, joissa koulutuksen maksuttomuudella on tärkeä sija.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-11 opetuksen maksuttomuutta koskevia säännöksiä siten, että hakemuksen käsittelymaksua ei perittäisi enää otettaessa opiskelijoita elokuussa 2017 tai sen jälkeen alkavaan koulutukseen. Hakemuksen käsittelymaksusta luopumista koskevan hallituksen esityksen antamisesta on sovittu hallituksen osaamisen ja koulutuksen ministerityöryhmässä syksyllä 2015 sen käsitellessä EU- ja Eta-alueen ulkopuolisilta opiskelijoilta perittäviä lukuvuosimaksuja koskevaa hallituksen esitystä. Hakemuksen käsittelymaksusta luopumisen tarkoituksena on yksinkertaistaa EU- ja Eta-alueen ulkopuolisiin opiskelijoihin kohdistuvien maksujen kokonaisuutta, ja jo tämä on kaikin puolin tavoiteltava asia. Yliopistolain 10 §:n ja ammattikorkeakoululain 13 a §:n mukaan yliopistot ja ammattikorkeakoulut voivat vuodesta 2016 alkaen periä lukuvuosimaksuja EU- ja Eta-alueen ulkopuolisilta opiskelijoilta alempaan tai ylempään korkeakoulututkintoon, ammattikorkeakoulututkintoon taikka ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa vieraskielisessä koulutuksessa. Lukuvuosimaksuja koskevia säännöksiä sovelletaan korkeakouluja velvoittavina 1.8.2017 tai sen jälkeen opintonsa aloittaviin opiskelijoihin. Lukuvuosimaksun määrä on vähintään 1 500 euroa lukuvuodessa. Korkeakoulut määrittelevät lukuvuosimaksun suuruuden, ja se voi vaihdella korkeakoulujen välillä ja korkeakoulujen eri koulutuksissa. Korkeakouluilla on oltava apurahajärjestelmä, jolla tuetaan maksulliseen tutkintokoulutukseen osallistuvien opiskelijoiden opiskelua. Muualla Euroopassa on hyvin erilaisia käytäntöjä liittyen lukukausimaksuihin ja erilaisiin hakemusmaksuihin. Pääsääntöisesti ilmaisia opiskeluja ei ole. Ruotsissa peritään sekä lukukausimaksuja että hakijamaksuja. Tanskassa ei ole lainsäädäntöön perustuvaa yhtenäistä hakemusmaksua, mutta korkeakoulut voivat itse päättää maksun perimisestä ja sen suuruudesta. Maksu kuitataan lukuvuosimaksusta, jos hakija tulee valituksi. Norjassa peritään vain ilmoittautumismaksuja. Kyse on kansallisesta ratkaisusta sen suhteen, minkälaisia maksuja EU- ja Eta-alueen ulkopuolelta suomalaisiin korkeakouluihin hakevilta ja niissä opiskelevilta halutaan periä.
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa puhemies! Edustaja Elomaa piti jo erinomaisen puheenvuoron, ja muutamia näkökulmia tästä. Me kävimme kovin keskustelua siitä, että onko hyvä asia vai huono asia, että hakumaksut poistetaan, ja löysimme, että puolensa, kuten kolikollakin on kaksi puolta, on hyvät asiansa ja huonot asiansa, siltä osin totesimme, että tässä on paikka myöskin laittaa valiokunnan lausuma, jossa sitten seurataan, että miten tilanne kehittyy. Muutamia pohdintoja lukukausimaksuista. Ensinnäkin on erinomainen asia, että olemme vihdoin viimein tämän hallituksen aikana saaneet lukukausimaksut meidän korkeakouluille EU- ja Eta-maiden ulkopuolelta tuleville opiskelijoille. Näin, kuten edustaja Elomaa totesi, pystymme myöskin monipuolistamaan meidän korkeakoulujen rahoituspohjaa, ja se myös johtaa suomalaisten opiskelijoiden näkökulmasta siihen, että jotta näitä meidän koulutustuotteita voidaan myydä, niin niiden pitää olla riittävän korkealaatuisia, jotta ne sitten myöskin kävisivät kaupaksi, ja tästä laadusta myöskin tulevat meidän suomalaiset nuoret nauttimaan. Itse näihin hakumaksuihin liittyen. Kuten täällä edellisessäkin puheenvuorossa todettiin, eri maissa on erilaisia käytäntöjä: on maita, joissa kerätään lukukausimaksuja ja myöskin hakumaksuja, ja on maita, joissa kerätään lukukausimaksuja mutta ei itse hakumaksuja. Toisaalta voi ajatella näinkin päin, että ehkä se on hyvä, että Suomessa on valittu linja, jossa luovutaan hakumaksuista, koska meidän tehtävähän on madaltaa sitä kynnystä mahdollisesti meidän maksavilta asiakkailta meidän korkeakouluille ja näin ollen pidämme oven vähän enemmän avoinna meidän mahdollisille opiskelijoille. Siltä osin varmasti esitys on erinomainen. Toisaalta tähän tietenkin liittyy se, että tähän päivään asti tässä on Opetushallitus saanut kerättyä myöskin käsittelyänsä ja sitä taustatyötä varten rahoitusta ja nyt se rahoituspohja jää pois. Siltä osin on tietenkin paikka miettiä, että miten näitä opiskelija- ja hakupalveluja sitten pystytään kehittämään, ja siltä osin se asiallinen huoli on kirjattu myöskin valiokunnan mietintöön. Näen, että asia on erittäin tärkeä, ja tämä on tietenkin
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa rouva puhemies! Tässä on tullutkin jo erittäin hyviä puheenvuoroja, mutta kokonaisuutena tässä minusta mennään juuri sille tielle, että tervetuloa kansainvälisyys, tervetuloa yhä laadukkaampi opetus, ja minusta on erittäin hyvä asia — mitä edustaja Lauslahtikin tuossa sanoi — että annetaan mahdollisuus ulkomaisille tulla ja annetaan mahdollisuus yliopistoille kehittää sellaista koulutusta, josta muualta, EU-, Eta-maiden ulkopuoliset henkilöt ovat valmiita maksamaan. Tähän suuntaan meidän tulee mennä, ja tätä yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovat toivoneet. Totta kai tässä voidaan uhkiakin nähdä — että miten jos
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa rouva puhemies! Tämä esitys on varsin hyvä, ja valiokunta on tehnyt siinä sillä tavalla huolellista työtä, että on hyvin kirjoittanut auki nämä mahdolliset uhat, mitä tähän on liittynyt. Yhden asian täältä haluaisin nostaa, kun täällä todetaan näin, että "yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen lukuvuosimaksut ohjautuvat suoraan asianomaiselle korkeakoululle, joten niillä ei kateta osittainkaan Opetushallituksen erityisiä kustannuksia hakupalveluiden ylläpitämisestä ja kehittämisestä". On erittäin hyvä, että on suoraan ääneen sanottu tässä mietinnössä, jotta tähän voi sitten aikanaan palata, kun tiedämme, että sellaista taipumusta on, että jos johonkin
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa puhemies! Nämä käsittelymaksuthan tulivat nimensä mukaisesti EU- ja Eta-maiden ulkopuolisille opiskelijoille, koska heitä oli määrällisesti paljon, pitkälti yli yli 10 000 hakijaa. Asiantuntijat ovat antaneet ymmärtää, että näiden joukossa on myöskin verrattain paljonkin hakijoita, jotka koettavat kepillä jäätä. Osan intressit ja halut tulla Suomeen eivät ihan välttämättä olleet opiskeluun suuntautuvia. Mutta ylipäätänsä aikanaan nähtiin hyväksi asettaa tällainen käsittelymaksu, joka oli suuruusluokaltaan 100 euron tienoilla. Kun tätä asiaa valiokunnassa käsiteltiin, niin olin ja olimme myöskin sosialidemokraattisen sivistysvaliokunnan edustajina kallellaan siihen suuntaan, että kun tämä käsittelymaksu nyt on ollut käytössä vasta vuoden, niin jatkettaisiin sitä. Myöskin osa asiantuntijoista oli tätä mieltä, muun muassa Opetushallitus ja Oulun yliopisto ja eräät muut, mutta päädyimme sitten kuitenkin siihen, koska esimerkiksi yliopistoja edustava yhteisjärjestö UNIFI ja samaten ammattikorkeakoulujen kattojärjestö Arene olivat yksimielisesti sitä mieltä, että kun tämä lukuvuosimaksu tulee, niin sen vaikutukset ovat kuitenkin välillisesti ja osin suoraankin sen kaltaisia, että käsittelymaksuja ei sitten välttämättä tarvita. Itse asiassa tämän asiantuntijakuulemisen aikana päädyttiin siihen, että hyväksytään
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa rouva puhemies! Nyt tulee tämmöinen papukaija-efekti, kun edustaja Gustafsson käytti tuossa lopussa melkein juuri sen puheenvuoron, minkä aioin käyttää. On hyvä, että käydään valiokunnissa rakentavaa keskustelua ja pyritään siihen yhteiseen näkemykseen, ei pakottavasti, vaan että kun aidosti todetaan asioiden näin olevan, niin sitten tehdään sellaisia yksimielisiä mietintöjä, jotka tuodaan tänne isoon saliin tämmöiseen rakentavaan keskusteluun. Mutta toki täällä taustalla edelleen kummittelee se — kun meille tulevat nämä lukukausimaksut — kuinka tällä voidaan subventoida sitä, jos meillä kuitenkin tulee tapahtumaan se, että ulkolaisten, Eta-alueen ulkopuolisten, opiskelijamäärät putoavat, koska se on nyt esimerkkien osalta nähtävissä, että näin tulee käymään. Siinä vaiheessa, kun pohditaan, kuinka sitten yliopistojen rahoitusta voidaan tavallaan sitä kautta kehittää ja, kuten edustaja Lauslahti sanoi, tarjota suomalaisillekin sitä korkeatasoista opetusta, jos ei meillä ole imua tänne kansainvälisten opiskelijoiden osalta tulla, olen melko vakuuttunut siitä, että myös se korkeatasoisen opetuksen houkuttelevuus tulee madaltumaan. Keskusteltuani tuolla Kiinan-matkalla suomalaisen Tekesin edustajan kanssa ei tullut kovin positiivinen näkemys: jos me olemme tavallaan sulkemassa maksuilla ovia tänne
Puhuja: Kai Mykkänen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa puhemies! Myöskin minusta on erittäin hyvä, että tässä on ilmeisesti laajalla yhteistyöllä pystytty valiokunnassa viemään eteenpäin tätä asiaa ja suomalaisen korkeakoulutuksen rahoitusjärjestelmää ja myöskin tavallaan niitä tapoja, joilla opiskelija siihen kytkeytyy. Mahdollistetaan uudet menettelyt. Ehkä toisin tähän vielä lisänä vain sen huomion, että meidän pitää myös pikkuhiljaa yhä enemmän valmistautua sentyyppiseen maailmaan, jossa itse asiassa yliopisto- ja vaikkapa ammattikorkeakoulutason koulutuskokonaisuuksia ei ikään kuin paketoida vain niin, että tulet lukuvuodeksi tai tutkinnoksi yhteen oppilaitokseen ja fyysisesti noin suunnilleen siellä sen suoritat, vaan niin, että saattaa olla konsortioita, joissa on mukana Suomesta yksi tai kaksi oppilaitosta ja jostain muusta maasta joku, paketoidaan erilaisia oppimiskokonaisuuksia, joihin sitten tartutaan itse asiassa aika laajasti esimerkiksi verkko-oppimisenkin metodein. Näissä konsortioissa olen usein törmännyt tapauksiin, joissa haasteena on ollut se, että suomalainen korkeakoulu ei voi lukukausimaksuja ottaa ja muut konsortion jäsenet voivat. Toivon, että kun järjestelmää kehitetään eteenpäin, niin tämä on askel siihen, että me emme vain sulje ovia suomalaiselta huipputason osaamiselta ja koulutusjärjestelmältä olla mukana kehittymässä myös tässä uudessa, ikään kuin osin verkkopohjaiseen oppimiseen ja osin globaaleihin oppimiskokonaisuuksiin perustuvassa maailmassa. Se osuus ei tietenkään tule pitkään aikaan olemaan merkittävä verrattuna niihin, jotka
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-11 puhemies! Juuri näin, kuten edustaja tässä totesi: tulee nähdä muutakin kuin pelkät lukukausimaksut. Sipilän hallituksessa on tehty lainsäädäntöä korkeakouluille, mikä mahdollistaa myös muualla annettavan tutkintopohjaisen korkeakouluopetuksen. Meillä on tietenkin paikka laajentaa tätä. Meillä on ammatillisella puolella nälkää lähteä maailmalle myymään niitä loistavia ammatillisia tutkintoja. Eli meillä on mahdollisuuksia vaikka kuinka paljon. Vaatii kylläkin vuosia ja kovaa työtä ja myöskin kykyä valikoida ne oikeat markkinat, mihin viedä mitäkin tutkintoa. Edustaja Myllykoskelle: Juuri näin. Jos me ajattelemme lukukausimaksuja ja täällä kotimaassa annettavaa opetusta EU- ja Eta-maiden ulkopuolella oleville nuorille, niin totta on, että kun lukukausimaksut tulevat, niin kyllähän sieltä ne hakijamäärät varmasti tippuvat jo senkin takia, että meillä on ollut tällainen vetovoimatekijä, maksuton koulutus, asiallista on kysyä, miksi me maksamme intialaisen nuoren opetuksen, kun meillä rahaa on yhä vähemmän. Miksi me emme tuotteista sitä korkeatasoista opetusta ja saa lisää rahoituspohjaa, jolla me kehitämme meidän yliopistoistamme ja ammatillisista oppilaitoksistamme entistä vahvempia? Sitten edustaja Gustafsson, on hienoa, että me pystymme sivistysvaliokunnassa käymään sitä keskustelua. Me tunnistamme niitä hyviä asioita, vahvoja asioita ja myöskin kirjaamme ne ylös, koska maailma ei ole kuitenkaan yhden totuuden mukainen ja joissain kohdin on hyvä tunnistaa ne riskitekijät, kirjata ne ylös ja tehdä myös seurantalausumat
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 On hyvä, että on nyt edetty tässä koko maksujärjestelmässä siihen, että myös Suomi tulee tähän samaan linjaan, mitä yleisesti länsimaissa on: että EU- ja Eta-maiden ulkopuolisille opiskelijoille myös meillä tulevat nämä maksut. Mutta meillä kuitenkin sitten myös vähävaraisille opiskelijoille turvataan se opiskelumahdollisuus: jos kerran on halukkuutta ja pystyy pääsykokeissa pärjäämään, niin silloin on mahdollisuus opiskella edelleen myös täällä. Edustaja Mykkänen tuossa toi esiin tätä, että pitäisi miettiä enemmän myös kokonaisuuksia myös näihin asioihin liittyen ja sitä, miten me saamme näitä kansainvälisiä osaajia Suomeen enemmän. Tätähän me kaikki toivottavasti toivomme. Tarvitsemme tänne osaajia, että Suomi menee eteenpäin. Tarjotaan niitä mahdollisuuksia.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa rouva puhemies! Juuri näin, kuten edellä kuultiin. Meillä on hirvittävä haaste siinä, että me pystymme hyödyntämään sen osaamispotentiaalin, jota koetamme tänne saada. Eli nyt kysymys kuuluu, mietimmekö asiaa siten, että miksi koulutamme meillä yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa osaajia — yhteys siihen, että elinkeinoelämän tarpeet ja meidän yhteiskunnan rakenteet edellyttävät sitä, että meillä on huippuosaamista, ja tässä keskustelussa pitää enemmän tuoda juuri edellä mainitun kaltaisia asioita. Kuten edustaja Mykkänen toi esille, mikä on se tarve, miksi me tarvitsemme korkeaa osaamista, on se, että me voimme pitää elinkeinorakenteita ja hyvinvointivaltiota pystyssä, ja sitä kautta meidän tarvitsee saada jatkossa tänne myös kansainvälistä osaamista, niitä uusia ihmisiä, jotka avaavat meille ovia globaalille, jopa viennille, koska juuri jokainen maasta tänne tuleva opiskelija, jolla on oma kanavansa jo omaan yhteiskuntaansa, kulttuurin tuntemus, voi edistää sitten omalta osaltaan meidän vientiteollisuuden ja meidän sitä kautta rakenteitten parantamista. Mutta nimenomaan ei unohdeta sitä, että opiskelu sinällään on itseisarvo, mutta pitää se kansallinen itsekkyys pitää siellä taustalla, että minkä vuoksi me tätä teemme. Ja siinä mielessä pitää uskaltaa ajatella sitä, että tämä ei ole uhrilahja elinkeinoelämälle, vaan tämä on sitä varten rakennettu järjestelmä, jotta me pystymme olemaan tässä globaalissa kilpailussa mukana,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 hetken aikaa on ollut laki voimassa, nyt se sitten kumotaan tai muutetaan lakia niin, että hakemuksen käsittelymaksua ei enää ole. Olkoon tämä esimerkki siitä, että hieman pitkäjänteisempään toimintaan olisi hyvä päästä. Se nimittäin vie turhan... Niin kuin tässä valiokunnan mietinnöstä hyvin käy ilmi, täällä on kuitenkin rahaa palanut turhassa ja monia turhia kokouksia istuttu. Toivon mukaan pääsemme tällaisista tapauksista virtaviivaisempaan menettelyyn. Se on hyvä periaate, että opiskelu on edelleen Suomessa maksutonta ja nimenomaan niin, että kaikki yhteiskuntaluokkaan ja asemaan ja kukkaron paksuuteen katsomatta pääsevät opiskelemaan, jos muuten vain halut ja tahto riittävät. Siitä pidettäköön aina kiinni. Ja sitten kun tässä mietinnössä mainitaan mahdollisuus siitä, että tuleeko turhia hakemuksia, kun käsittelymaksu poistuu: Järjestelmiä pitää kehittää niin, että tämmöinen turha tyhjäkäynti poistuu ja opiskelijat hakeutuvat vain sellaisille aloille, joihin he todella haluavat. Sehän on ihan tuommoinen normaali sääntömenettely, ei siinä tarvita käsittelymaksuja. Ja toinen asia: Meillä ei ole ongelma se, onko hakijoita. Ongelma on varmaan siinä, että hyvin monella alalla tänä päivänä puuttuu ammattitaitoista työvoimaa, mutta toisaalta sitten koulutetaan sellaisiin tutkintoihin, sellaisia tutkintoja tulee tehtyä, jotka eivät johda koskaan ammattiin. kyllä meidän koulutuksen sisällä pitää näiden yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen ja ammattiopistojen käydä sitä keskustelua, että mihin ammatteihin koulutamme, että ammattityövoimaa riittää kaikille aloille. Ja lopuksi sitten vielä tämä Eta-alueen ulkopuolelta tulevien opiskelijoiden lukukausimaksu. On aivan perusteltua, että niitä peritään, sieltä tulevilta opiskelijoilta peritään lukukausimaksu.
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-11 On selvää, että tämä tuntuu hieman poukkoilevalle, että ensin meillä on hakemuksen käsittelymaksu ja sitten ei ole, mutta sanoisin näin, että tilanne, jossa nämä hakemusmaksut tulivat, oli eri kuin nyt. Ja tässä kohdin, kun tuli meidän uusi hallitus, joka lähti viemään tarmokkaasti eteenpäin koulutusvientiä ja koulutusvientiesteiden poistamista, josta esimerkkinä on nyt mahdollisuus kerätä lukukausimaksuja, se on tehnyt eräällä tavalla myöskin turhaksi sen hakemusmaksun, koska jo lukukausimaksujen kerääminen sellaisenaan on viesti, että meillä on maksullista koulutusta tarjolla EU-, Eta-maiden ulkopuolelta tuleville. Eli siltä osin hakemusmaksut olivat paikallansa aikaisemmin, joilla pystyttiin sitten turhat hakijat käytännössä seulomaan pois ja saatiin ne vakavimmat. Se oli siihen aikaan ihan perusteltu ja hyvä laki. Sitten liittyen huippuosaajiin ja huippuosaajien pitämiseen: Edustaja Satonen teki viime kaudella lakialoitteen, johon tuli, oliko siellä yli sata nimeä siellä perässä, ja sen lakialoitteen sisällä oli myöskin pohdittu sitä, millä millä näitä lukukausimaksuja maksavia nuoria sitten saataisiin pysymään Suomessa. Siellä oli ajateltu tämäntyyppistä järjestelmää, että jos nuori sitten valmistuessaan jää Suomeen, niin hän voisi vähentää maksamansa lukukausimaksut verotuksessa pois ja siltä osin voitaisiin houkutella jäämään Suomeen. Selvää on, että tulevaisuudessakin suomalaisten nuorten opintojen tulee olla maksuttomia.
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-11 käyttöön. Tässä kohtaa voi ihan semmoista itsekritiikkiäkin suorittaa niitten kohdalta, jotka nyt vallan kahvassa ovat olleet, mutta meillä on tunnetusti herkkyyttä tehdä sellaisia päätöksiä, jotka nyt esimerkiksi tässä tapauksessa kohdentuvat EU- ja Eta-maiden opiskelijoille, joista kuitenkin hyvin monet lähtevät aika ankeista olosuhteista, mutta sen takia se käsittelymaksu asetettiin myöskin varsin maltilliselle tasolle. Mutta niin kuin tuossa pääpuheenvuorossani sanoin, niin meistä ei kukaan ihan tarkkaan tiedä, kuinka paljon näitä
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa rouva puhemies! On ymmärrettävää, että silloin kun yliopistomaksuja, opiskelumaksuja ei ollut, näitä hakemusmaksuja käytettiin, koska muuten olisi ollut selkeä vaara siitä, että näitä hakemuksia olisi tullut röykkiöittäin maahan. Eli tässä suhteessa hallitus toimii mielestäni nyt loogisesti näiden maksujen poistamisen suhteen. Mitä sitten tulee siihen, miksi meidän kannattaa hankkia intialaisia opiskelijoita ilmaiseksi Suomeen. No, se pelko on tietysti se, että me emme saa niitä intialaisia opiskelijoita tänne, jos koulutuksemme on maksullista. Valtion taloudellinen tutkimuskeskus teki kaksi vuotta sitten tutkimuksen siitä, minkä verran ulkomaalaisia opiskelijoita Suomessa on: heitä oli noin 20 000. VATTin tutkimuksen mukaan yli kaksi kolmasosaa näistä opiskelijoista oli edelleen Suomessa vuosi valmistumisensa jälkeen, ja näistä maahan jääneistä yli kaksi kolmasosaa oli työllistynyt. VATTin arvio on se, että tutkimukset pääosin puoltavat väitettä siitä, että ulkomaalaisten opiskelijoiden kouluttamisesta maalle koituvat hyödyt ylittävät siitä aiheutuvat kustannukset. Ja tämä on ollut se tausta-ajatus sille, miksi olemme halunneet pitää koulutuksen maksuttomana. Toinen on tietysti sitten se, että emme missään tapauksessa halua, että koulutusmaksut leviävät myös suomalaisille opiskelijoille.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-11 Vähän ihmetyttää tässä keskustelussa se, että samaan aikaan sanotaan, että suomalainen koulutus on laadukasta — ja niin se minun mielestäni onkin — mutta sitten annetaan ymmärtää, että siitä ei kukaan kuitenkaan olisi valmis maksamaan, jos lukukausimaksut on. Tätä pidän hieman kummallisena ajatteluna. Jos meillä on laadukas koulutus, ja itse näen, että on, jota kelpaa myydä, vientiäkin tehdä, niin kyllä siitä silloin joku on sitten myös valmis maksamaan. Sitten on kyse lähinnä markkinoinnista ja muusta, osataanko sitä myydä vai ei. Mitä tässä muuten on päätetty lukukausimaksujen osalta? Vähimmäisvaatimus on, että 1 500 euroa laitetaan lukukausimaksuksi, muuten sen suuruuden voi sitten opinahjo itse päättää. Tietysti jos ajatellaan esimerkiksi Helsingin yliopistoa, niin he päättivät, että se suuruus tälle maksulle on 10 000—25 000 euroa. He olisivat halutessaan voineet päättää tämmöisestä hyvin pienestäkin maksusta, mutta tietysti ymmärtävät sen, että sehän ei kata niitä kustannuksia, mitä opiskelusta tulee. Eli kyllä tässä edelleen viimekätinen valta on opinahjoilla päättää pitkälti siitä, miten toimivat. Myös tärkeää on huomata se, että näille henkilöille, joille nyt tosiaan tulee sitten tämä maksu tähän tutkintoon, pitää lain mukaan tarjota myös apurahaohjelma. Kyllä valtio tulee edelleen hätiin silloin, jos on ansioituneita ja muuten nämä ehdot täyttäviä henkilöitä, eli huojennuksia lukukausimaksuun — joka nyt tosiaan sitten tulee — joka tapauksessa voi saada ja stipendejä sitten elämiseen. Tämäkin tässä keskustelussa olisi syytä ottaa huomioon. Mutta kaikkein tärkeintä minusta olisi se, että jos sanotaan, että meillä on laadukas koulutus, jota kelpaa myydä, niin kyllähän siitä silloin voi hintaakin maksaa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 verrattuna. Tärkeää on, että järjestelmät kehittyvät. Se on totta, että aina tulee virheitä, kun maailma muuttuu. Se muutos, mikä aikanaan kesti 30 vuotta, voi tänä aikana muuttua yhdessä vuodessa, elikkä elämme erittäin hektistä aikaa. Se, mikä viime vuonna oli hyvää, saattaa olla vuoden kuluttua aivan toivottoman vanhanaikaista. Eli älkäämme niistä ottako kukaan nokkiimme, jos maailma muuttuu, vaan pyrimme mukautumaan tähän tilanteeseen. Tässähän sitä on tehty, ja hyvä, että näin mennään. Mitä tulee ulkomailta tuleviin opiskelijoihin, kuten Kiinasta tuleviin opiskelijoihin Suomeen päin suuntautuvaan opiskeluun, niin Kiinassa on tällä hetkellä noin 300 miljoonaa ihmistä, joilla on paljon paljon enemmän rahaa kuin keskivertoeurooppalaisella. Siellä on valtava määrä miljonäärejä, joilla on kyllä varaa maksaa se pieni lukukausimaksu tänne. Heillä itsellään valmistuu noin 3 miljoonaa insinööriä,
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-05-11 rouva puhemies! On ihan selvää, että koko tämä sali pitää suomalaista koulutusta laadukkaana ja arvokkaana. Toinen kysymys on sitten se, mitä kannattaa myydä. Toki voi yrittää myydä vaikka hiekkaa Saharaan tai lunta eskimoille, mutta kun ajatellaan nyt vaikkapa niitä kiinalaisia miljonääriopiskelijoita ja kun tiedetään tosiasia, että maapallo on pyöreä, Kiinasta Suomeen on kovin pitkä matka,
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 Ja edelleenkin sen kanssa käydään neuvotteluja, että onko tälle asialle enää mitään tehtävissä, koska Suomen hallitus kyllä hyvin tietää, että jos Savonlinnasta lähtee opettajankoulutuslaitos, niin se on kohtalokasta sille kaupungille, ja siinä ei ole kyllä kokonaistaloudellisestikaan mitään järkeä, koska Savonlinnan OKL:n uusista rakennuksista on sitten laitettu jo Aralle sisään vetämään 35 miljoonan euron avustus, ja samaan aikaan Savonlinnaan jäisi sitten
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-11 tietyillä rahoituspäätöksillä on ollut vaikutusta siihen, että Savonlinnassa on ryhdytty tällaisiin toimenpiteisiin. Onko se sitten kana vai muna, kiistelkää te siitä. Mutta lähinnä edustaja Lauslahdelle haluan sanoa, että yleensä markkinointi on sellaista, että sinulla on tuote, joka hinnoitellaan, ja sitten sitä ruvetaan markkinoimaan. Ja jotta voidaan olla varmoja, että meillä on sellainen tuote, niin kyllä sen kysynnän ja tarjonnan osalta pitäisi olla selvä näkemys siitä, missä me olemme kilpailukykyisiä tämän korkeakouluopetuksemme kanssa ja millekä asiakasryhmälle me voimme tätä markkinoida. En usko todellakaan, että kiinalainen miljonääriperheen lapsi suuntautuu suomalaiseen yliopistoon. Hänelle varmasti on tarjolla joitakin houkuttelevampia vaihtoehtoja, ehkä Atlantin toisella puolella, mihinkä halutaan sijoittautua ennemmin kuin tulla Suomeen, pieneen kulttuuriin, pieneen markkina-alueeseen. Sen takia olisi erityisen tärkeää, että me huolehdimme siitä, että me voimme saada yleensä kansainvälisiä, kyvykkäitä opiskelijoita tänne ja juurruttaa heitä tänne meidän elinkeinoelämämme hyödyksi. Me emme voi saada niitä rahalla tänne tulijoita
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-11 Oikeastaan en ota kantaa, missä opettajankoulutusta järjestetään, vaan mieluumminkin sanoisin näin, että meidän tulisi tehdä selvitys, kuinka paljon tulevaisuudessa tarvitaan opettajia ei pelkästään meidän maamme tarpeita ajatellen, meidän lapsiamme ja nuoriamme, jotka ovat peruskoulussa tai päiväkodeissa tai ammatillisessa oppilaitoksessa, vaan samalla arvio myös siitä, kuinka paljon me tarvitsemme opetusalan ammattilaisia koulutusvientisektorilla. Näiden osalta voisi sitten tehdä johtopäätöksen siitä, kuinka paljon meidän tulee kouluttaa opetusalan ammattilaisia. Kun nyt jo nähdään, kuinka kysyntää löytyy — otan esimerkkinä Kolumbian, joka tuntuu kovin kaukaiselle maalle, Haaga-Helia on järjestänyt maassa onnistuneesti opettajankoulutusta — voisi kysyä, pitäisikö itse asiassa tulevaisuudessa kouluttaa entistä enemmän opetusalan ammattilaisia.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-05-11 mutta maan hallitus kantaa aina vastuun siitä, että päteviä ammattilaisia riittää ympäri Suomea niin, että yhteiskuntavastuuta kannetaan tasaisesti. Nyt voi hyvin kysyä, miten maan hallitus on kantanut yhteiskuntavastuuta esimerkiksi Itä-Suomen yliopiston osalta: Te sanotte tarjoavanne 8 miljoonaa euroa erityisrahoitusta mutta samaan aikaan vedätte 10 miljoonaa euroa pois. Minun vanhan matikkapääni mukaan tämä tarkoittaa kyllä miinus 2:ta miljoonaa eikä mitään ylimääräistä rahaa. Jos hallituksella on halu pitää Savonlinnan opettajankoulutuslaitos olemassa, siihen on kaikki mahdollisuudet. Ensi viikolla käydään tulosneuvottelut — se on aina ministeriö, joka antaa tutkinnonanto-oikeudet yliopistolle, yksikään Suomen yliopisto, edustaja Kulmuni, ei voi itse päättää, mitä tutkintoja tässä maassa antaa, vaan niistä päättää aina ministeriö.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 tähän keskusteluun lisänä sen verran, mitä tulee tähän Savonlinnan opettajankoulutussysteemiin ja siihen tehtyihin päätöksiin, että todellakin yliopistot ovat itsenäisiä, kuten tässä talossa aikanaan on päätetty, siihen ei ole enää meillä pelimerkkejä. Voin kertoa kokemuksesta: Ilomantsissa oli Ilomantsissa oli Itä-Suomen yliopistolla tutkimusasema, josta vannottiin, että se jää sinne ja pysyy ja kehittyy, sitähän rakennettiin. Mitä teki Itä-Suomen yliopisto? Yhtenä päivänä vain tuli kuntaan puhelu, että se loppuu huomenna, ja kahden päivän päästä oli jo huutokauppa ja tavarat myytiin pois, että ei vain varmasti laitos kehity. Syynä oli tietenkin keskittäminen, ja toinen syy siihen oli tämä järjetön yliopistokiinteistöjen vuokrapolitiikka. Se on aivan samaa politiikkaa, mitä Senaatti-kiinteistöt valtioiden kiinteistöissä noudattaa, aivan älyttömät vuokrat sellaisilla alueilla — jokainen tietää, että Ilomantsissa normaalimarkkinoiden vuokrataso ei ole kymmenettä osaa siitä, mitä se tämän kaupungin keskustassa on. Jokainen sen tietää, että siellä on vuokrataso varmasti pienempi, mutta kun siellä keinotekoisesti pidettiin laskennalliset vuokrat Helsingin tasolla, niin totta kai, hyvänen aika, mikään koulutus ei kannata. ei kannata. En tunne Savonlinnan tapausta, mutta olen surullinen sen puolesta ja tunnen myötätuntoa niitä ihmisiä kohtaan, jotka tämän päätöksen kohteena ovat, mutta yliopistot tekevät itsenäisiä päätöksiä. Mutta tässä maassa on kaksi asiaa, jotka pitäisi panna kuntoon: Senaatti-kiinteistöjen järjetön politiikka, joka lopettaa tästä maasta kaiken järkevän toiminnan vuokrapolitiikalla, siinä hommassa ei ole järjen hiventä, ja yliopistokiinteistöt kuuluvat valitettavasti tähän samaan porukkaan. Ei taida olla yhtä paha, mutta aika lähelle pääsee.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-11 Arvoisa rouva puhemies! Kysymyksessä on kohtalaisen tekninen asia mutta kuitenkin kansallisesti ja kansainvälisesti merkittävä, kun puhutaan yritystukien julkisuudesta ja salassapitovelvollisuudesta. lakiesityksessähän esitetään, että kaikki valtiontuet, jotka ovat yli 0,5 miljoonaa euroa, jatkossa, heinäkuusta alkaen, olisivat näkyvissä tällaisessa yhteisessä eurooppalaisessa tietokannassa kansallisvaltioittain, ja myös sitten maatalouden tuet, jos ne ylittävät 60 000 euroa, ja kalastus- ja vesiviljelytuet, jos ne ylittävät 30 000 euroa. Tähän sisältyy, valmisteverotuslakiin, muutos energiatukien ilmoitusvelvollisuuden osalta, eli energiatuet tulisivat aina ilmoitusvelvollisuuden piiriin, kun nämä rajat täyttyvät. Tämä lisää avoimuutta kansallisesti ja myös EU-tasolla, mutta on hyvä muistaa, että edelleenkin, kun kysymyksessä on suorat valtiontuet, tukijärjestelmät ovat valtioittain hieman erilaisia ja laskentaperusteetkin ovat erilaisia. Sitten kun sieltä eurooppalaisesta järjestelmästä aletaan tekemään vertailua maittain, niin täytyy aina ymmärtää se tausta, mille se kansallisvaltio on sen rakentanut. Tuossa talousvaliokunnan lausunnossa otimme esille myös yritystukineuvottelukunnan roolin ja sen, että olisi hyvä, että myös sieltä sitten aina lausunto saataisiin, kun kysymyksessä ovat tällaiset isot tuet. Jonkin verran huolta tuli esille liikesalaisuuksien suojaan kuuluvasta asiasta energiatukien osalta, mutta tähänkin pystytään ilmeisesti vastaamaan sillä tavalla, että vaihteluväli on riittävän pitkä, kun puhutaan näistä energiatuista, etteivät minkään yrityksen liikesalaisuudet nyt sitten valtiontukisäännöstön takia