Puhuja: Ilkka Kantola
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-17 Arvoisa rouva puhemies! Vaikka olen oppositiossa useammankin kerran äänestänyt epäluottamusta hallitukselle tällä vaalikaudella, tunnustan avoimesti iloitsevani siitä, että talous on kääntynyt kasvuun ja työllisyyskin näyttää paranevan. Hyvä mieli tulee myös siitä, että julkisen talouden heikentyminen on päättynyt ja edessä häämöttää ajankohta, jolloin päästään lyhentämään valtionvelkaa. Vienti vetää, yritykset investoivat, ja kotimarkkinoillakin kansalaisten luottamus talouteensa on keskimäärin hyvällä tolalla. Joitakin huolenaiheitakin on, kuten matalan korkotason kannustama asuntovelkojen kasvu, joka muodostaa riskiä kahdellakin tasolla: yhtäältä kotitalouksien velkaantumisena ja toisaalta uusien taloyhtiöiden sisäänsä kätkemillä isoilla yhtiölainoilla. Työllisyyden paraneminen ei vielä tavoita riittävän monia ihmisiä eikä riittävän vahvana työmarkkina-asemana. Työllisyysluvut eivät suoraan kerro keskimääräisestä työmarkkina-asemasta, eivät työsuhteen vakauden kasvusta, eivät työsuhteen säännöllisyydestä eivätkä työansioiden kertymästä. Kotitalouksien käyttäytymiseen vaikuttaa edelleen suuri määrä erilaisia epävarmuuksia: ne koskevat osaamisen päivittämistä, asumisen kustannuksia ja työmatkojen muodostamaa ajallista ja taloudellista kuormaa, työsuhteen epävarmuutta ja omaa selviytymiskykyä kasvavien vaatimusten edessä. Epävarmuus heijastuu ihmissuhteisiin ja, kuten viime aikoina on todettu, nuorten aikuisten varovaisuuteen perheen perustamisessa ja isäksi ja äidiksi ryhtymisessä. Hallituksella on vahva usko siihen, että talous ja työllisyys ovat kääntyneet kasvuun hallituksen tiukan talous- ja työllisyyspolitiikan ansiosta. Onko näin, siitä voi olla montaa mieltä. Varmaa on se, että aivan ratkaiseva tekijä Suomen nousulle on euroalueella tapahtunut talouden vähittäinen toipuminen vuoden 2008 sokista. Tämä toipuminen on mahdollistanut vientimme elpymisen. Elpyminen on vaatinut poikkeuksellisen päättäväisiä toimia Euroopan keskuspankin rahapolitiikasta vastaavilta: korkoja on puoliväkisin pidetty ennätyksellisen alhaalla ennätyksellisen pitkään, jotta jonkinlainen inflaatio saataisiin aikaan tai että ainakin vältettäisiin deflaatio. Kiitos EKP:n, meillä on nyt hieman valoisammat näkymät jopa parin vuoden päähän eteenpäinkin. Valtiovarainministerin tyytyväisyyttä on helppo ymmärtää tässä tilanteessa. Sote-murheet, ne isot, taitavat jäädä hetkeksi sivuun, kun on mahdollisuus nostaa maljoja talouden ja työllisyyden hyvälle kehitykselle. Hallituksen itsevarmuus on kasvanut ja näkyy radikaaleina ehdotuksina keinoiksi työllisyyden edelleen parantamiseksi. Kun yhä useammalla alalla ja yhä useammalla alueella maassamme alkaa olla pulaa työvoimasta, hallituksen ratkaisu työvoimapulaan on se, että helpotetaan irtisanomista. Yhtälö on vaikea. Yhtäältä yritykset tarvitsevat edelleenkin työvoimaa, jotta tuotantoa ja tulosta ylipäänsä voi syntyä. Toisaalta työntekijät ovat yrityksen kannalta iso riski ja työntekijöistä olisi syytä päästä mahdollisimman helposti eroon. Hallituksen kaavaileman helpotetun irtisanomisen piiriin tulisi noin 600 000 työntekijää. Aikamoinen työelämämuutos, aikamoinen epävarmuuden maisema piirtyy suomalaisen duunarin suomalaiseen yhteiskuntaan nyt. Kun irtisanomisesta tulee keino vaihtaa työvoima uuteen, unohtuu ajatus siitä, että työnantajan kannattaa satsata henkilöstön koulutukseen, jotta osaaminen kehittyy kasvavien vaatimusten mukaan. Arvoisa puhemies! Kauas ovat unohtuneet ajatukset siitä, että työntekijät ja yrityksen johto yhdessä kehittävät työtä ja työelämää niin, että molemmilla osapuolilla on edessään polku parempaan menestymiseen, sekä työntekijöillä että yrityksellä.