Puhuja: Tapani Tölli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-19 on syytä tehdä huolellinen vaikutusten arviointi, ja on syytä antaa tunnustus siitä, että tässä lakiesityksessä on arvioitu tämän alkoholilakiuudistuksen terveysvaikutuksia kohtuullisen perusteellisesti ja todettu myöskin ne ongelmat. Puutun tässä puheenvuorossani vain tähän keskustelussa esille nousseeseen kärkeen eli väkevämpien juomien tuomiseen vähittäiskauppaan. Käytännössä kaikki asiantuntijalausunnot varoittavat niistä vaikutuksista, mitä tämä lakiesitys tuo tullessaan. Arvioidaan, että alkoholista aiheutuu noin 150 kuolemantapausta lisää. Jos meillä olisi joku muu lakiesitys, jonka vaikutukset olisivat vastaavanlaiset, siitä nousisi valtava häly. Emme voi vähätellä alkoholin terveysvaikutuksia. Tässä keskustelussa on nostettu esille alkoholiveron tuotto, joka on vuositasolla noin 1,3 miljardia euroa, mutta se on vain noin viidesosa, ehkä vähemmänkin, siitä, mitkä ovat alkoholista aiheutuneet kustannusvaikutukset yhteiskunnassamme. Eli arviot vaihtelevat 5 miljardista reilusti ylöspäin. Ei ole kysymys vähäisestä asiasta. On tutkitusti todettu, että alkoholinkulutukseen vaikuttaa ratkaisevalla tavalla kaksi asiaa. Ne ovat saatavuus ja hinta, ja nyt molemmat ovat näkyvissä: saatavuus paranee, ja olen ymmärtänyt tässä keskustelussa, että esimerkiksi oluen hinta laskee. No, nehän molemmat vaikuttavat kulutuksen kasvuun. Ja on näkyvissä se, että kulutus kasvaa juuri niissä ryhmissä, jotka ovat ongelmaryhmiä, joissa sen ei pitäisi kasvaa. Kun me tällä hetkellä käymme vaikka marketissa ja katsomme, kuinka mittavat ovat oluthyllyt — katsokaapa jokainen, kun käytte lähimarketissa, kuinka monta metriä on oluthyllyä — ne ovat huomattavasti pitempiä kuin esimerkiksi maitotaloustuotteet hyvin monipuolisesti ajateltuna. Ei ole kysymys tällä hetkellä saatavuusongelmasta. Kun me vertaamme sitten monissa asioissa Ruotsiin ja puhumme nyt siitä, että meidän pitää päästä eurooppalaiselle tasolle tässä, miksi Ruotsissa oluen alkoholipitoisuus vähittäiskaupassa on huomattavasti pienempi? Mikä on se peruste, jolla meillä halutaan nostaa tätä prosenttia? Täällä on keskusteluissa noussut esille moni asia historiasta. On verrattu kieltolakia, joka kumottiin vuonna 32, ja monia muita asioita historiasta. Minäkin otan yhden: Vuonna 1969 tuotiin keskiolut kauppoihin. Sehän oli merkittävä päätös, ja silloin kerrottiin, että tämä ei lisää kulutusta, mutta näin jäljestäpäin tarkasteltuna kulutuksen kasvu vuoden 69 jälkeen, eli koko alkoholinkulutuksen kasvu, oli valtava. Siirryttiin kokonaan eri tasolle, ja keskeinen tekijä oli se, kun tuotiin keskiolut kauppoihin. Nyt sitten ollaan huomattavasti muuttamassa tätä tilannetta niin, että tuotaisiin vielä väkevämmät juomat, ja ja kun seuraa sitä tilannetta, kärjistämättä, miten kaupoista haetaan tällä hetkellä, niin surullinen olo tulee, kun näkee, että kaksin käsin kannetaan olutlaatikoita. Sen vaikutus ei ole hyvä. No, sitten tässä on puhuttu työllistävästä vaikutuksesta. Kyllä tällä asialla selvästi on työllistävä vaikutus, ja se työllistävä vaikutus näkyy erityisesti terveydenhuollon ja sosiaalitoimen viranomaisten työpaineen kasvuna, ja se näkyy myös meidän turvallisuusviranomaisten työpaineen kasvuna. Tämä on myös todettu tämän lakiesityksen perusteluissa. En halua kärjistää, mutta tämä on todellinen tilanne. Kyllä varmasti elinkeinoelämässä tämä näkyy ja asiantuntijalausunnoissa kyllä näkyy — totta kai Panimoliitto voimakkaasti kannattaa tätä, sehän on selvä asia — mutta mikä tämä yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta on, niin kyllä tässä pitää miettiä ja arvioida, mikä on näiden vakavasti lausuntonsa esittäneiden asiantuntijoiden arvio tästä tilanteesta. Meidän keskeinen tehtävämme yhteiskunnassa on edistää hyvinvointia. Tässä on sitten puhuttu siitä, miten tärkeää on, että ihmiset kantavat omakohtaisesti vastuuta ja itse päättävät, mitä tekevät. Mutta kuitenkin on tilanne niin, että näistä ikävistä seurausvaikutuksista