Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-30 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin alkuun talouden yleisestä kuvasta: On todettava, että voimme kaikki olla tyytyväisiä siihen, että käänne taloudessa — talouskasvun näkökulmasta — mutta myös käänne työllisyydessä on aidosti tapahtunut. Tosiasia kuitenkin on se, että tuo käänne on sen verran heikko, että hallituksen omat tavoitteet talouden ja työllisyyden suhteen eivät tule näillä esitetyillä toimilla toteutumaan. Hallituksen tavoitteena on ollut nostaa työllisyysaste 72 prosenttiin, mutta valitettavasti, vaikka taloustilanne on kohentumassa, silti tuo tavoite karkaa käsistä. Rakenneuudistukset uupuvat, eikä työllisyysastetta tulla näillä keinoin saavuttamaan. Hallitus myös on tavoitellut julkisen talouden vahvistamista 10 miljardilla eurolla, ja nyt jo eduskuntakäsittely kertoo karua kieltään siitä, että tuota julkisen talouden vahvistamista ei pystytä esitetyillä toimilla tekemään. Tosin on myönnettävä, että hallitus tasapainottaa taloutta 4 miljardilla eurolla, mutta samaan aikaan se satsaa veroasteen merkittävään alenemiseen, ja käytännössä se johtaa jopa 3 miljardin euron veroasteen laskuun esitettynä aikajaksona, mikä tarkoittaa sitä, että hallituksen omat tavoitteet myös alijäämän suhteen karkaavat käsistä. Hallituksen asettama alijäämätavoite ei tule toteutumaan, vaan pahimmillaan tuo alijäämätavoite tulee olemaan kolme, jopa neljä kertaa suurempi kuin alun perin hallitus tavoitteli. Näin ollen velkaantuminen ei tule pysähtymään ja velaksi eläminen ei tule loppumaan, vaikka hallitus näin esittääkin. Kyllä tämä karusisältöinen analyysi hallituksen yleisen talous- ja työllisyyspolitiikan epäonnisuudesta on otettava huomioon, kun me keskustelemme lisätoimista tulevaisuuteen. Arvoisa puhemies! Lisätoimia todella siis tarvitaan. Tämän vuoden ensimmäinen lisätalousarvio lähtee siitä, että tehdään pieniä korjausliikkeitä siellä täällä. Ensinnä haluan kiittää sitä merkittävää korjausliikettä, jonka hallitus tekee viisastuneena niistä positiivisen rakennemuutoksen tukipäätöksistä, joita on jo aikaisemmin tehty. Nimittäin tämä positiivisen rakennemuutoksen tukeminen Varsinais-Suomessa on hyvä jatkumo sille työlle, jota on jo tehty aikaisemmin. Minusta on järkevää käydä keskustelua myöskin tällaisen hitaan kasvun aikana siitä, voitaisiinko myös valtion toimin tukea lopputulosta eri puolilla Suomea alueilla, joilla voisi syntyä positiivista rakennemuutosta ja myöskin positiivista ja nopeaa talouskasvua. Tältä osin Varsinais-Suomen esimerkki innoittaa myös toteamaan, että meillä on esimerkkejä tällaisesta positiivisesta rakennemuutoksesta. Yksi hyvä esimerkki on Äänekoski, tämä biotehdas. Sillä valtion panostuksella — joka oli varsin merkittävä viime kaudella — saatiin luotua ihan uutta kasvua Suomeen mutta myös aluetaloudellisesti todella merkittävillä päätöksillä uutta pöhinää. Nyt ollaan tilanteessa, jossa samanlaisia panostuksia kaivataan myös muualle. Yksi maankäytön, asumisen ja liikenteen erityinen aluetaloudellinen panostus oli viime kaudella se, että jatkettiin Länsimetroa ja rakennettiin Kehärataa, ja näihin suuntautuneet valtion panostukset poikivat myös merkittävää talouskasvua alueellisesti mutta myöskin valtakunnallisesti. Haaste on, miten tästä opitaan niin, että me puhuisimme myös positiivisen rakennemuutoksen tukemisesta ei vain Varsinais-Suomessa vaan myös eri puolilla Suomea. Meidän kannaltamme kysymys on ylipäänsäkin: kun puhumme Lounais-Suomen rakennemuutoksen tukemisesta erityisesti meriklusterin näkökulmasta, miksi tästä esityksestä lisätalousarvioksi puuttuu vallan Satakunta eli toinen jotka yhdessä Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntina ajoivat tätä positiivista rakennemuutosta valtion päätöksenteon rattaisiin? Nyt toinen maakunta vallan puuttuu, ja olen siitä pettynyt. Mutta toisaalta ymmärrän myös Itä-Suomen tunnetta siitä, onko Savonlinnan hyvin vaikeata tilannetta huomioitu millään tavalla. Toisaalta kaipaisiko Itä-Suomi samantyyppisiä panostuksia niille mahdollisen orastavan kasvun lajeille, joita sieltäkin olisi kyllä löydettävissä? Toisaalta mietin Tampere 3:a, joka esimerkkinä kaipaa kaipaa kyllä tunnustusta. Siinä korkeakoulusektorilla tehdään merkittävä rakenteellinen muutos, mutta sille alueelle ei olla valmiita kuitenkaan tukea osoittamaan samassa suhteessa. Ihmettelen, miksi tätä samaa menetelmää ei voisi ottaa käyttöön eri puolilla Suomea. Arvoisa puhemies! Vielä ihan muutama huomio: Työllisyyspolitiikan suhteen on todettava, että tähän aktiivimalliin on nyt aidosti tulossa lääkitystä, mutta moni kysyy, tuleeko tästä aktiivimallista sellainen työllisyyspolitiikan rakenteellinen ratkaisu, joka aidosti luo mahdollisuuksia työllistymiseen. Kun eduskuntakäsittelyäkään tässä ei ole vielä aloitettu, eikö olisi järkevää satsata toisenlaiseen työllistämiseen nämä vähäiset resurssit, jotka tässä tulevat? 13 miljoonaa raporttia aktiivisuudesta vaatii nyt aika ison panostuksen myös eduskuntapäässä. Käyttäisin nämä rahat satsaamalla vahvaan työllistämiseen, erityisesti palkkatukeen. Toisaalta Toisaalta on myös huomioitava tämän lisätalousarvion kiinnostava pieni yksityiskohta, joka ei kovin pieni loppuviimein ole, eli tässä lopulta annetaan valtuudet siihen, että Neste on vahvasti myytävänä, ja se tuntuu tietenkin pahalta, kun täällä esimerkiksi perussuomalaiset ovat arvostelleet valtion omaisuuden myyntiä. Nyt Neste siis on aidosti jälleen kaupan. Viimeisenä mutta ei vähäisimpänä asiana otan huomioon sen, että lisätalousarviossa esitetään maakuntien tietohallinnon perustamiseen ja maakuntauudistuksen valmisteluun 22 miljoonaa euroa ja valinnanvapauden pilottihankkeisiin 30 miljoonaa euroa. Nyt on kuitenkin selvinnyt, että ensinnäkin pelkästään Uudellamaalla tarvittaisiin maakuntien tietohallinnon perustamiseen ja maakuntauudistuksen toimeenpanoon 68 miljoonaa euroa — pelkästään Uudellamaalla. Esitys lähtee siis 22 miljoonasta eurosta, joten voi todeta, että alakanttiin tämä esityksen pohja on. Toisaalta valinnanvapauden pilottihankkeisiin, joita ei tarvitsisi aloittaa etupainotteisesti, on kuitenkin 30 miljoonaa käytössä. Tässä on joku erikoinen epäsuhta kyllä, joka vaatii varmasti lisätalousarvion käsittelyssä vielä