samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa puhemies! Todella tällä lakiesityksellä ollaan nyt laajentamassa Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön palveluita kattamaan myös ammattikorkeakouluopiskelijat. Tämähän nyt sitten toteutuessaan vuonna 21 poistaa sen epätasa-arvoisen tilanteen, mikä meillä on tässä vallinnut jo siitä asti, kun ammattikorkeakoululaitosta 90-luvulla pystytettiin, eli sen, että ammattikorkeakouluopiskelijat ovat olleet opiskelupaikkakunnan opiskeluterveydenhuollon piirissä ja vastaavasti yliopisto-opiskelijat Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön piirissä. Tätä keskustelua on todella jo useampi kymmenen vuotta käyty, ja siinä ovat niin eri opiskelijasukupolvet kuin eri päättäjäsukupolvet pyrkineet löytämään ratkaisua, jolla tämä epätasa-arvo poistuu, joka sinänsä enitenhän näkyy nimenomaan palveluiden saatavuudessa ja laadussa. On hienoa, että viimein olemme nyt sitten ottamassa viimeisen askeleen, että myös tämä lainsäädäntö toteutuu. Tässähän vuosina 2011—2014 järjestettiin kokeilu, jossa siis pilotoitiin sitä, millä tavalla nämä YTHS:n palvelut sitten soveltuvat ammattikorkeakouluopiskelijoille, ja siinä kokeilussa todettiin, että opiskelijat, kun näitä palveluita oli saatavilla, niitä myös mielellään käyttivät. Mutta siinä kokeilussa myös todettiin se, että mikäli tämä terveydenhuoltomaksu perustuu pelkästään vapaaehtoisuuteen, määrät jäävät aika pieniksi, joten on perusteltua, myös ammattikorkeakouluopiskelijat osallistuvat YTHS:n kustannuksiin tämän pakollisen terveydenhuoltomaksun osalta. Arvoisa puhemies! Mitä sitten tulee tulevaisuuteen, niin on varmaan niin kuin tässä lähetekeskustelussa jo useampi kansanedustaja totesi, että tämä kysymys eri opiskelijayhteisöjen jäsenyydestä liittyen siis ylioppilaskuntien jäsenyyteen, joka on tällä hetkellä yliopisto-opiskelijoille pakollinen, suhteessa sitten ammattikorkeakouluopiskelijakuntien jäsenyyteen, joka on vapaaehtoinen, pitäisi myös tulevaisuudessa ratkaista. ratkaista. Tämä pakollinen terveydenhuoltomaksuhan pystytään keräämään myös ilman sitä, että se linkitetään tähän jäsenmaksuun. Päädyttiin sitten tilanteeseen, jossa tämä automaatiojäsenyys laajennetaan koskemaan ammattikorkeakouluopiskelijoita, tai sitten niin, että tämä vastaavasti otetaan pois yliopisto-opiskelijoilta, niin tämä olisi kuitenkin ihan perusteltua, koska tässäkään yhteydessä yhdenvertaisuus ei vielä toteudu.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa puhemies! Pakko sanoa, että jotain hyvää sote-rintamalta ja myös jotain hyvin yksimielistä ja myös jotain sellaista, jota on tutkittu ja joka on tunnustettu hyväksi ja sen jälkeen laitetaan täytäntöön, eli siinä mielessä esitys, jota varmasti kaikki täällä ilolla tervehtivät. Ministeri esitteli tämän varsin perusteellisesti ja hyvin ja kuvasi niitä tilanteita, jotka liittyvät yhdenvertaisuuden näkökulmaan ja jotka liittyvät siihen, että voitaisiin ehkäistä tiettyjä terveydellisiä ongelmia ja voitaisiin ehkäistä myös terveyseroja. Silloin kun noita kokeiluja tehtiin Lappeenrannassa ja Seinäjoella, yksi mielenkiintoinen asia, joka sieltä nousi esiin, oli se, että ammattikorkeakoululaiset, silloin kun he olivat tämän järjestelmän piirissä, käyttivät enemmän terveyspalveluita kuin tiedekorkeakoulujen opiskelijat. Tämä tietyllä tavalla indikoi sitä, että myös kustannuksissa tulee olemaan jonkun verran eroja, ja tämän taustalla varmasti oli se, että terveyserot, jotka liittyvät tietyntyyppisiin sairauksiin, näiden kahden, erityyppisissä korkeakouluissa opiskelevien välillä olivat näkyvissä. Toivon, että kun tähän mekanismiin mennään, niin tällä hyvällä työllä, mitä YTHS:n puolella on tehty, saadaan myös kiinni niitä terveydellisiä eroja, joita ammattikorkeakoululaisiin nähden on ollut. Tässä on puhuttu paljon yhdenvertaisuudesta ja esimerkiksi tästä pakkojäsenyydestä. Mielestäni ministeri vastasi siihen hyvin niin, että tuo pakkojäsenyys ei itse asiassa ole tämä terveysmaksu. Se ei liity siihen, vaan se on erillinen asia, ja kun se on erillinen asia, se pitäisi myös erillisesti ratkaista, koska ei ole perusteluja sille, että meillä on erilaiset käytännöt erilaisten korkeakouluopiskelijoiden välillä. Toinen erillinen asia liittyy nimikkeisiin. Kun meillä valmistutaan joko ammatillisesti suuntautuneesta korkeakoulusta ylempään korkeakoulututkintoon tai sitten tiedekorkeakoulusta, niin siitä seuraa erilainen nimike. Ja tuo erilainen nimike työelämässä johtaa varsinkin työnantajat hiukan eri teille, eikä aina ymmärretä, että silloin kun se ylempi korkeakoulututkinto on suoritettu, se on itse asiassa samanarvoinen näiden kahden kahden koulutusjärjestelmän välillä. Ehkä vielä yksi asia, jonka tähän liittyen voisi sanoa: Ei ole muutenkaan perustetta sille, että meillä on hyvin erilaiset systeemit näissä kouluissa. Meillä on yliopistoja, jotka ovat ostaneet ammattikorkeakouluja, meillä on fuusioita ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen välillä, ja ylipäätään tämä yhdentyminen on ollut voimakasta.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa puhemies! Yhdyn tähän edustaja Filatovin huomioon siitä, että varsinkin nyt, kun koulutuskentällä murros on yhä enenevässä määrin menossa siihen suuntaan, että meillä syntyy erilaisia konserneja, joiden osana on sekä yliopisto että ammattikorkeakoulu, olisi perin kummallista, mikäli saman konsernin sisällä opiskelijoita kohdeltaisiin hirveän eri tavoilla, joten tästäkin syystä olisi ihan järkevää, että näissä lainsäädännöissä nyt sitten viimeisetkin erot koskien opiskelijoita niin yliopistolain osalta kuin ammattikorkeakoululain osalta käydään erikseen läpi. Tätä tukee myös se, että koko ajan sivistyspolitiikassa ollaan menty siihen suuntaan, että ollaan mahdollistettu läheisempi yhteistyö
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 lisää uusiutuvaa energiaa, uusiutuvaa sähköä ja entistä kustannustehokkaammin. Tämä on todellakin tehokkaampi ja kustannustaloudellisempi järjestelmä kuin vanha syöttötariffijärjestelmä, ja pidänkin hyvänä, että tähän on sisällytetty Sähkön ja lämmön yhteistuotanto, josta lämpö hyödynnetään kaukolämpönä, on todellakin tehokkaimpia, myös ilmaston kannalta ystävällisimpiä tapoja hyödyntää biomassoja, ja sen takia pidänkin hyvänä ja toivon, että se tässä uudessa tarjouskilpailussa myös menestyy. Kiinnitän nyt huomiota myös siihen, että uusiutuvan energian kapasiteetti lisääntyy varsinkin tuulen ja toivon mukaan myös auringon osalta,
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 Kyseessä on uusi järjestelmä, jonka käsittelyä tulee olemaan mielenkiintoista seurata valiokunnassa. Esityksessä todetaan, että Ahvenanmaalla sijaitsevia hankkeita ei voi sisältyä tukijärjestelmään. Ahvenanmaan itsehallintolain mukaan elinkeinotuki kuuluu Ahvenanmaan toimivaltaan. Ei kuitenkaan ole olemassa oikeudellisia esteitä sille, että Ahvenanmaan hankkeet saisivat tukia ja voisivat sisältyä tähän järjestelmään, jos vain poliittista tahtoa on. Tätä poliittista tahtoa pitäisi löytää, sillä koko maa hyötyisi siitä, että Ahvenanmaan hankkeetkin voisivat osallistua. Ahvenanmaan maakunnan hallituksella on nimittäin erittäin rajallisesti varoja, joilla se itse voisi tukea tämäntyyppisiä panostuksia. Viimeksi kun tuulivoimatukijärjestelmää valmisteltiin, Mauri Pekkarisen ollessa asianomainen ministeri, oli selvää, että oikeudellisia esteitä ei ole. Asiaa selvitti myös perustuslakivaliokunta, joka lausunnossaan 72/2014 totesi, että Ahvenanmaan osallistumiselle ei ole olemassa oikeudellisia esteitä. Siksi toivon, että lakiehdotukseen tehtäisiin pieni muutos, joka mahdollistaisi Ahvenanmaalla sijaitsevien hankkeiden tukemista uuden järjestelmän kautta. Tämä tukisi Smart Energy Island ‑hanketta, jonka työ- ja elinkeinoministeriö yhdessä Ahvenanmaan kanssa on lanseerannut muun muassa Tekesin ja Finpron tuella. Monet suomalaiset yritykset osallistuvat myös tähän hankkeeseen, jonka tarkoituksena on käyttää Ahvenanmaata testialueena ja esittelytilana suomalaisille teknisille innovaatioille, joista voi tulla uusia vientituotteita. Nämä tukisivat Suomen taloutta samalla kun ne edistäisivät innovaatioita ympäri maailman ilmastopäästöjen vähentämiseksi. Tämä on äärimmäisen tärkeä asia. Ahvenanmaan hankkeiden tukemista puoltaa myös se, että Ahvenanmaan hankkeet voivat olla erittäin tehokkaita, koska Ahvenanmaalla tuulee eniten koko maassa.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa rouva puhemies! Kiinnitän huomiota lähinnä muutamaan asiaan tässä lakiesityksessä: Ensimmäinen asia koskee aitoa tavoitetta, jolla pyritään teknologianeutraalisti lisäämään puhtaan energian, uusiutuvan energian tuotantoa Suomessa. Tavoitehan on aivan erinomainen, siitä ei ole mitään kritiikkiä. Mutta kun kysymys liittyy teknologianeutraalisuuteen, niin esimerkiksi yksi asia tässä on tullut esille: tähän ei kuitenkaan kuulu vesivoima. Mikäli näkökulma on, että vesivoimaa ei saa tuottaa Suomessa lisää, on myöskin muita keinoja estää sen tuottaminen. Mutta tarvitseeko sen olla myöskin tässä mukana, jos ja kun todennäköisesti se on erittäin kustannustehokas keino tuottaa uusiutuvaa, puhdasta energiaa? Toinen kysymys liittyy siihen, että meidän täytyy täällä keskustella, kuinka kustannustehokkaasti me voimme maksimaalisesti toimia. Nythän tämä malli on huomattavasti parempi kuin aikaisempi, jossa tuettiin voimakkaasti tuulivoimaa. Se yleistyi, ja sitä vietiin eteenpäin, ja se on erittäin hienoa. Mutta kysymys on, että me maksamme erittäin runsaasti seuraavien seitsemän vuoden aikana tuulivoimalle tukea, ja tällä hetkellä jo on osoitettu, että tuulivoima taitaa ilman tukiakin ehkä todennäköisesti kustannustehokkain tapa tuottaa. Hienoa näin, mutta nyt on se kysymys, että me katsomme tarkasti, mitkä ovat nämä maksimikustannukset, varsinkin kun nyt on kysymyksessä esityksessä 12 vuoden tuki. Siinä suhteessa yksi keskustelunaihe voi olla, pitääkö sen olla näin pitkän aikaa. Onneksi siihen on tehty tiettyjä rajoitteita siinä suhteessa, että tämä vuotuinen tukibudjetti ei mene liian pitkälle. Kolmas asia, jonka haluan nostaa esille, liittyy bioenergiakysymykseen. Nythän tässä esityksessä ei ratkaista esimerkiksi sitä haastetta, mikä tällä hetkellä Suomen sahoilla on, että Suomen sahat ovat tietyllä tavalla tuki-instrumenttien ulkopuolella, kun joku toinen energiamuoto, esimerkiksi tässä tapauksessa metsähake, on erilaisessa asemassa. Meidänhän pitäisi löytää tällaiset mallit, jotka asettavat tasavertaiseen asemaan erilaiset vaikkapa biopohjaiset tähteet, ja totta kai myöskin saman tien jätteet. Ja toinen kysymys on se, mitä tapahtuu seuraavina vuosina EU-tasolla liittyen biopuoleen ja bioenergiaan, ja kannattaa ottaa tässä tarkasti huomioon myöskin, kuinka paljon me sidomme Sitten vielä viimeisenä kohtana: Nythän tässä on kysymyksessä jälleen yksi uusi yritystuki. Sen funktiohan on aidosti ilmasto- ja energiapoliittinen, ja se on hyvä ja uusiutumista edistävä, mutta se tulee mielenkiintoiseen saumaan siinä suhteessa, että samaan aikaan meillä on yritystukityöryhmä, joka miettii, mitenkä uusitaan yritystukia ennen kaikkea innovatiivisempaan suuntaan. Ymmärrän sen funktion, että halutaan ja tarvitsee saada nopeasti uusiutuvaa, puhdasta energiantuotantoa ilmastopoliittiselta kannalta,
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 mallina sinänsä on paljon parempi. Mutta mitä tulee tuohon tuulivoimaan, niin tietysti kannattaa muistaa, mitä tällä järjestelmällä tuetaan ja kuinka paljon. Jos vuositason tavoite liikkuu niinkin pienessä luvussa kuin se tässä esityksessä on, 2 terawattituntia vuositasolla, ja meillä on tällä hetkellä rakennusvalmiita, vielä toteutumattomia tuulivoimahankkeita 12 000 terawattitunnin edestä,
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Tästä oli juuri kysymyskin, että meidän pitää joka puolelta huolehtia, että se on täysin teknologianeutraali, ja sen takia sanoinkin, että kaikkia, jotka pystyvät tekemään uusiutuvaa, puhdasta energiaa kustannustehokkaammin, silloin katsotaan objektiivisesti. Meidän pitää myöskin pitää huolta, ettei ole mitään muita tukia mukana tässä kilpailun muodossa, ettei tulisi tällaista kombinaatiota siinä.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Valtioneuvoston viime vuonna julkistamassa kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa linjataan pitkän ajan tavoitteeksi hiilineutraali yhteiskunta. Päästöjen vähentämiseksi ja tämän tavoitteen saavuttamiseksi korostuu uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiatuotannon ratkaisujen tärkeys. hallituksen esitys tuotantotukijärjestelmän, niin kutsutun preemiojärjestelmän, käyttöönottamiseksi on askel eteenpäin. Kyseinen tuotantotukijärjestelmä toimisi kannustimena uusiutuvan energian hyödyntämiseksi sähköntuotannossa. Lisäksi, koska tuotantotukijärjestelmä on tarjouskilpailuun perustuva ja siinä keskeinen kriteeri on kustannustehokkuus, kannustaisi järjestelmä osaltaan myös sähköntuotannon kehittämistä kustannustehokkaammaksi. Tällä hetkellähän maamme energiapolitiikan ohjauskeinot ovat monin paikoin epäjohdonmukaisia, sillä tämä syöttötariffijärjestelmä, uusiutuvan energian nykymuotoinen tuki, on ristiriitainen ja osin päällekkäinen päästökauppajärjestelmän kanssa. Arvoisa puhemies! Hallituksen esityksessä preemiojärjestelmän käyttöönottamisesta on syytä kiinnittää huomiota siihen, että tukijärjestelmän ulkopuolelle on rajattu vesivoima. Vesivoimahan on, kuten tiedämme, uusiutuva energialähde, ja teknologianeutraalisuuden kannalta olisi perusteltua, että vesivoiman sisällyttämistä tuotantotukijärjestelmän piiriin vielä harkittaisiin. Se on selvä, että maamme merkittävä uusi vesivoimapotentiaali on ehkä jo rakennettu, mutta joka tapauksessa teknologianeutraalisuuden näkökulmasta tämä kysymys vaatii vielä huolellista tarkastelua ja perusteluja eduskunnalta lakiesityksen jatkokäsittelyssä.
Puhuja: Wille Rydman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Jos kuitenkin ympäristöllisistä ja ilmastopoliittisista syistä tällainen tukijärjestelmä halutaan luoda, niin kun se on teknologianeutraaliksi sanottu, olisi syytä varmistua siitä, että se myös aidosti teknologianeutraali olisi. Edustajat Jaskari ja Tuppurainen käyttivät erinomaisen hyvät puheenvuorot, joissa nostivat esille myös tämän kysymyksen, että vesivoimaa ei ole tässä esityksessä luettu päästöttömien energialähteiden pariin, mikä on kovasti ongelmallista. Suomessa ei ole tällä hetkellä tiedossa muuta uutta vesivoimahanketta kuin mahdollinen Sierilän rakentaminen, niin pidän vähän erikoisena, että tässä ei olla nyt luotettu meidän omaan ympäristölainsäädäntöön vaan jo automaattisesti on rajattu vesivoima pois tämän tuen potentiaalisten saajien joukosta. Varsinkin kun huomioidaan, että tällä hetkellä, ihan aiheellisestikin, vesivoimaan liittyy merkittäviä kalatalousvelvoitteita, jotka mahdollisesti tulevaisuudessa käyvät vieläkin ankarammiksi, niin pahimmillaan se, että vesivoima on kategorisesti rajattu tämän tuen ulkopuolelle, voi tehdä Sierilä-hankkeesta jopa kannattamattoman. Tämän vuoksi toivon, että vielä valiokuntavaiheessa tarkkaan harkitaan, tulisiko vesivoima sittenkin
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Hyvä, että tämä vesivoimakysymys nousee tässä keskustelussa esille, se on nimittäin merkittävä. Tämän lakiesityksen tavoitteena käsittääkseni on se, mikä oli vanhan syöttötariffijärjestelmänkin tavoitteena. Tämä esitys vain on paljon parempi. Eli pyrkimys on — kun markkinaehtoisesti nämä uudet energiamuodot eivät vielä kasva siinä tahdissa ja siinä vauhdissa kuin päästövähennystavoitteemme ja ilmastotavoitteemme edellyttävät — luoda reitti, kasvuväylä niille uusiutuvan energian muodoille, jotka eivät sitä markkinaehtoisesti vielä pysty muuten toteuttamaan. Vesivoima ei kuulu siihen ryhmään uusiutuvaa energiaa, joka ei markkinaehtoisesti jo nykyisin pärjäisi. Sen takia mielestäni on perusteltua, että se on rajattu tässä ulkopuolelle.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 savut ja hiilidioksidi kulkevat rajojen yli, sille me emme mahda mitään. Mutta tärkeää olisi nyt meidän suomalaisten kansanedustajien muistaa se — niin täällä Suomessa kuin europarlamentaarikkojen Brysselissä ja Strasbourgissa — että ajettaisiin näitä suomalaisia tärkeitä tavoitteita yksimielisesti. Onhan tämä melkoinen farssi, että meillä keskustellaan tänä päivänä Suomessa siitä, saammeko me hakata metsiämme
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-14 biotuotetehtaan raaka-ainehankinnassa. Minusta päinvastoin ne tukevat sitä: sahalaitoksilta tulee sivutuotetta, jolle muuten ei ole oikein markkinoita, ja sitten tuki neitseellisen raaka-aineen hankintaan takaa sen, että raaka-ainehankinnassa on riittävä volyymi. Tällainen kuviohan on toteutumassa nimenomaan Kemijärvelle suunnitellussa biotuotetehtaassa, joka hyödyntäisi sekä Keitele Groupin paikallista
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Tämä on hyvää keskustelua ja kuvastaa oikeastaan juuri sitä problematiikkaa, mikä meillä kaikkien näiden tukien kanssa on olemassa, kuten edustaja Jaskari sanoi. Samaan aikaan kun puhumme siitä, että leikkaamme yritystukia, luomme uutta. Nostaisin esille nyt kuitenkin sen tosiasian, että nyt tälläkin tukimäärällä syntyy varmasti, edustaja Halmeenpää, tuulivoimaa.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Tietysti pitkän aikavälin tavoitteena on hyväkin olla se, että tukijärjestelmistä voidaan luopua ja energiatuotantomuodot toimivat markkinaehtoisesti, mutta tällä hetkellä näin ei vielä ole kaiken uusiutuvan energian osalta — poikkeuksena kylläkin suuren mittaluokan vesivoimahankkeet. Mitä vesivoimaan sinänsä tulee, niin säätövoimaa on täällä pohjoismaisilla markkinoilla jo hyvin runsaasti tarjolla. Itse edustan sitä koulukuntaa, joka ei rajaa energiantuotantoa ja säätövoiman käyttöä Suomen rajojen sisäpuolelle, vaan meidän on järkevää tehdä pohjoismaista yhteistyötä, ja pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla säätövoimaa totta vieköön runsaasti on.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa rouva puhemies! Sähkön nimeen vannotaan tänä päivänä monessa, ja hyvä niin, mutta on myös hyvä, että kiinnitetään huomiota siihen, millä tavalla tämä sähkö tuotetaan. Meillä kuitenkin Euroopassa on paljon sellaista sähköä, joka ei ole kovinkaan puhdasta. Myös esimerkiksi sähköautoista puhuttaessa on hyvä nostaa keskusteluun myös näitä elinkaari- ja näitä elinkaari- ja ympäristönäkökulmia, jotka eivät tänä päivänä välttämättä niiden käyttöä ihan niin vahvasti enää alleviivaakaan. Edustaja Jaskari nosti esille aiemmin tuossa keskustelussa tärkeitä huomioita, muun muassa tämän teknologianeutraaliuden. Se on hyvä, että etsitään keinoja niin, että emme enää ohjaa tukia vain jollekin tietylle poliittisten ideologioiden mukaan, vaan etsitään mallia, jossa teknologianeutraalisti löydetään parhaat vähäpäästöiset uusiutuvan energian muodot. Tässä keskustelussa tuuli ja aurinko ovat olleet esillä ja myös vesivoimasta on puhuttu. Itse myös kannatan näitä pieniä vesivoimaloita ja ehkä myös sitä, että vesivoimaloiden, jotka tällä hetkellä ovat olemassa, tehoa ja hyötysuhdetta voidaan parantaa. Mutta minun mielestäni myös siinä, tällaisten hankkeiden yhteydessä, pitää muistaa kalatiet. Sen pitäisi olla itse asiassa velvoite
Puhuja: Antti Rantakangas
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! On hieno asia, että tässä salissa näyttää olevan hyvin laaja yhteisymmärrys hallituksen hyvästä esityksestä uusiutuvan ener-gian tukijärjestelmäksi. Se on hieno asia, koska energiapolitiikkahan on pitkäjänteistä politiikkaa. Kvartaali on monta kertaa 25 vuotta, ja sen takia on hyvä, että täällä on näin laaja tuki tälle hankkeelle. Tämä esityshän tukee kolmella tavalla hallituksen tavoitteita: Ensinnäkin ilmastopolitiikassa päästöjen vähenemisen ja fossiilisten polttoaineitten vähentämisen osalta. Se tukee työllisyyden osalta, koska uusiutuvan energian investoinnithan jättävät ja tuovat työtä pääasiassa kotimaahan, joka on tietysti hyvä ja tarpeellinen asia. Myöskin maakuntiin ja eri puolille Suomea syntyy näitä työllistäviä hankkeita. Ja sitten kolmantena omavaraisuuskysymyksen osalta. Meillä edelleenkin liian paljon energiasta kokonaisuudessaan tuodaan maan rajojen ulkopuolelta, ja uusiutuvan energian lisääminen parantaa tätäkin vaihtotasetta, kauppatasetta, joka on hyvä asia. Itse olisin myös nähnyt vesivoiman tässä tukijärjestelmän piirissä, samoin kuin täällä monet kollegatkin ovat todenneet. Haluan nostaa vielä pari muuta näkökulmaa tähän kokonaisuuteen: Ensinnäkin biokaasu. Eilen oli tilaisuus vierailla eräillä maatiloilla, joissa on kehitetty tätä biokaasutuotantoa, ja voi sanoa näin, että viime vuosien aikana teknologia tässä on kehittynyt valtavalla tavalla. Siellä on todella iso potentiaali tulevaisuudessa hajautetun sähkön- ja ennen kaikkea kaasuntuotannon
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 att den enda elkabeln mellan Åland och utanför Åland gick till Sverige. Men det har för ett par månader sedan varit slutsyn på en ny sjökabel mellan Åland och Nådendal. Den är 152 kilometer lång, den är nyligen byggd, så det finns nu alla möjligheter att använda den elektriciteten som genereras på Åland också på fastlandet. Det här är en sak som har förändrats sedan förra mandatperioden.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Tietysti ei ainoastaan edustaja Halmeenpää vaan myöskin hallitus pitää tätä esitystään uusiutuvan energian tuesta teknologianeutraalina — vaikkakin sieltä on rajattu pois muun muassa vesivoima. Tietysti kevennyksenä voisi edustaja Turuselle todeta, että Halmeenpää tukeutuu pääasiassa kotimaiseen kaurapuuroon ja ruisleipään mutta tämä pohjoismainen sähkömarkkina tukeutuu CHP-laitosten ohella hyvin vahvasti todellakin pohjoismaiseen vesivoimaan, jota meillä Suomessakin on huomattava määrä, ja tätä pidän hyvänä yhteistyömallina, enkä usko tässä salissakaan kuulevani vastakkaisia näkemyksiä. Mitä tulee noiden vesivoimalaitosten kalatalousvelvoitteisiin, niin voimayhtiöthän ovat itse asiassa keränneet nuo tarvittavat säästöt kassaansa niiden vuosikymmenien aikana — noin 70 vuotta — joiden aikana kalatalousvelvoitteet ovat olleet tämän päivän tiedon valossa aivan alimitoitettuja: esimerkiksi Kemijoella viisi—seitsemänkertaisesti liian pieniä ja poikasistutuksiin tukeutuvia.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 tietysti ihmiset tekevät sopimuksia, ja onhan se vähän erikoista, että samaan aikaan uudistetaan ja sitten poistetaan. Mutta haluaisin sanoa tuosta tuulivoimasta, että olisi erittäin hyvä, että näitä tukimuotoja voisi myös joustavasti lakkauttaa. Tutkimusten mukaan
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-14 parantaja mitä parhaalla tavalla myöskin energiantuotannossa. Se, että me kuitenkin nyt keskustelemme 2 terawattitunnin väliaikaisesta uusiutuvan energian tuotantotuesta, ei sinällänsä ole eri asia kuin se, että energian tuotantotuesta keskustellaan, mutta nämä eivät ihan suoranaisesti kuitenkaan liity toisiinsa. Investointituki ehkä on sellainen, joka sopii tähän hajautettuun energiantuotantoon ja kotitalouksiin, ja tarkkaan ajatellen meillähän on jo tämäntyyppisiä investointitukia olemassa. Esimerkiksi kotitalousvähennys on yksi tämäntyyppinen. Tärkeä asia, ja näissä yhteyksissä kyllä kannattaa aina näistä puhua.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-14 On aika erikoista, että meillä on erilaisia esteitä sen suhteen, että asuntojen aurinkosähköjärjestelmiä voitaisiin kehittää, asuinalueiden aurinkosähköjärjestelmiä voitaisiin kehittää — ja muita tähän liittyviä — ajatellen vaikkapa sitä, että
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Haluan muistuttaa tässä keskustelun vaiheessa, että nimenomaan energiaan liittyviä normeja on varsin paljon purettu, kun hallitus on kaiken kaikkiaan yli 300 normia purkanut. Monissa kotitalouksissa esimerkiksi aurinkopaneelien laittamisessa talojen katoille riittää nykyään pelkästään ilmoitus eikä siihen tarvita sen monimutkaisempia lupaprosesseja enää. Ne ovat ehkä suuressa kuvassa pieniä askeleita, mutta nekin täytyy tehdä, jotta todella päästään hajautettuun energiantuotantomalliin, ja on hyvä, jos tämä sali on siinä yhtenäinen ja yksimielinen. Varmasti on niin, että jos miettii vaikka biokaasuvoimalaitosten investointeja, niin vielä ne ovat varsin suuria. Navetan muuttaminen biokaasua tuottavaksi voimalaitokseksi maksaa lähes 450 000 euroa, ja se on totta kai yksittäiselle viljelijälle varsin suuri panostus, mutta tulevaisuus menee siihen suuntaan. Haluan huomauttaa vielä esimerkiksi pelkoon siitä, mihin kuitupuu joutuu, että kyllä sen markkinat määräävät, mihin se joutuu. Esimerkiksi CHP:n osalta tässähän on olemassa leikkuri, ettei se sinne
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-14 ja globaalisti saavutetaan Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet eli lämpötilan rajaaminen alle 2 asteen pyrkien kohti puoltatoista astetta. On selvää, että uusiutuva energia on avainasemassa tässä työssä ja myöskin fossiilisista polttoaineista luovuttaessa, ja siksi tämä nyt käsiteltävänä oleva lakiehdotus uusiutuvan energian tuotantotuesta on tärkeä. Tarjouskilpailuun perustuva ja teknologianeutraali preemiojärjestelmä on vasemmistoliiton eduskuntaryhmän näkemyksen mukaan kannatettava selkeyden ja kustannustehokkuuden vuoksi. Tämä ehdotus on siis oikeansuuntainen, mutta se on riittämätön. Hallituksen jo aiemmin esittämä 2 terawattitunnin vuotuinen määrä on meidän näkemyksemme mukaan aivan liian pieni. Tällä tuella siis todennäköisesti ei saada aikaan riittävän nopeaa energiakäännettä. ja vaikka itse pidän kannatettavana, että työryhmäkin ottaa tavoitteeksi yritystukien pienentämisen kokonaisuudessaan, haluan painottaa, että eihän tämän työryhmän tehtävänannossa ole koko suomalaisen yritystukijärjestelmän lakkauttaminen kokonaan vaan nimenomaan tämän yritystukijärjestelmän uudistaminen järkevämpään suuntaan, jotta käytämme vähemmän rahaa ympäristölle haitallisiin ja yritysten kilpailukyvyn näkökulmasta tehottomiin tukiin ja enemmän rahaa sitten sellaisiin tukiin, jotka voivat olla hyödyllisiä ja perusteltuja esimerkiksi uusiutuvan energian tuotantomäärien kasvattamiseksi. On myöskin selvää, niin kuin tässä on todettu keskustelun aikana, että tämä vanha tuulivoimatuki ei ollut onnistunut. Se tuli valtiolle liian kalliiksi ja kasvatti myöskin voimalayhtiöiden voittoja ylisuuriksi. Mutta on kuitenkin huomautettava, että tukijärjestelmä onnistui siinä, että päästöttömän tuulivoiman määrä on kasvanut nopeasti, ja meidän mielestämme tästä tavoitteesta, eli tuotantomäärien kasvattamisesta, pitää edelleen pitää kiinni, kun uusia tukimuotoja pohditaan. Mikäli eduskuntakäsittelyssä emme saa tuettavaa energiatuotantomäärää kasvatettua suuremmaksi, on vain toivottava, että teknologinen kehitys vie Suomen energiatuotantoa oikeaan suuntaan tarpeeksi nopeasti. Aurinkoenergia tulee esimerkiksi koko ajan edullisemmaksi, mutta niin kauan kuin päästökauppajärjestelmää ei saada toimimaan kunnolla eikä fossiilisten tuotantomuotojen tukia karsittua, ei uusiutuva energia voi markkinaehtoisesti kilpailla vanhojen tuotantomuotojen kanssa.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Tukea tarvitaan — kun äsken tässä on kritisoitu, että miksi samanaikaisesti jotain uutta yritystukea luodaan, kun vanhoista pyritään pääsemään eroon — tietenkin siksi, että jos on joku yhteinen tavoite, mihin pyrimme ja mitä täytyy vauhdittaa, niin sitä kannattaa silloin tukea, ja tästähän on kyse nyt tässä uusiutuvan energian tukemisessa. tiedämme, että meidän täytyy päästä eroon fossiilisesta energiasta mahdollisimman pian ja tarvitsemme lisää uusiutuvaa energiaa, ja on fiksua tukea sitä ja saada sitä vauhditettua. Jos mietitään yritystukia kaiken kaikkiaan, meillä on valtava määrä yritystukia, jotka ovat tehtävänsä jo tehneet. Ne ovat vauhdittaneet sitä, miksi ne on perustettu, ja niistä siellä on paljon karsittavaa. Mutta siinä mielessä tämä ei ole mitenkään ristiriitaista, että samanaikaisesti jotain uutta tukea luodaan. Mutta kun tätä uusiutuvaa energiaa tuetaan, on tärkeää se, että panostukset olisivat riittävän suuria. Nyt tässä hallituksen esityksessä suunta on hyvä mutta vauhti on kyllä vaatimaton, kun mietitään sitä tarvetta, mitä meidän pitää tehdä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tärkeää on myös se, että jos tuemme uusiutuvaa tuotantoa, emme samanaikaisesti aiheuta sillä haittaa luonnon monimuotoisuudelle, ja tässähän on kyse näistä vesivoimalaitoksista. Me tiedämme, että vaelluskalat ovat nyt jo varsin uhanalaisia. Maailmanlaajuisesti 15 000 tieteentekijää juuri varoittivat meitä kuudennesta sukupuuttoaallosta,
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 Ärade talman! Ensin on hyvä korjata väärä käsitys, joka edustaja Hoskosella oli: hallituksen toimethan ovat pienentämässä hiilinielua. Sen voi hyväksyä tai siltä voi ummistaa silmänsä, mutta tietenkin toivoisin itse, että sen ymmärtäisi ja ryhtyisi sitten korjaaviin toimenpiteisiin. Tämä on kaiken kaikkiaan tervetullut uudistus, ja kuten muun muassa edustaja Jaskari nosti esille, nykyisellä mallilla on selkeät ongelmansa. Tämä tuotantotukijärjestelmä on kuitenkin vain yksi asia, kun puhutaan siitä, miten rakennetaan sujuvaa, joustavaa tulevaisuuden hajautettua energiantuotantojärjestelmää. Meillä on tällä saralla tästä näkökulmasta vielä aika paljon tekemistä. Edustaja Myller nosti esille taloihin kytketyt aurinkosähköjärjestelmät. Tällä hetkellä asunto-osakeyhtiön on aika vaikea käyttää tällaista hyväkseen. Muun muassa verotuksellisista syistä on tiukka raja yhtiöön menevän sähkön ja asuntoihin menevän sähkön välillä, ja tämä olisi lainsäädännöllisin toimenpitein korjattavissa. Voi kysyä, onko mielekästä, että taas verotuksellisista syistä kohdellaan eri tavalla vaikka aurinkosähköjärjestelmää, joka sijoitetaan samalle tontille kuin rakennus, suhteessa siihen, joka sijoitetaan viereiselle tontille, vaikka omistaja olisi sama. Ihan maankäytöllisistä syistä tämä ajaa mielestäni ei-järkeviin ratkaisuihin. Tosiaankin uusiutuvat energiamuodot ovat jo nyt kustannuskilpailukykyisiä. Fortumin mukaan Tukholman tasolla tuotetaan aurinkosähköä 52 eurolla megawattitunti muutaman vuoden sisällä. Tuulivoima on jo tällä hetkellä kustannustehokkain tapa tuottaa uutta kapasiteettia markkinoille. Tämä uusi tuotantorakenne asettaa tietenkin kuitenkin myös vaatimuksia koko verkolle, ja iso kysymys onkin siinä, miten me varaudumme tähän kysyntäjoustoon, jota nämä uudet tuotantojärjestelmät tulevat vaatimaan.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-14 erityisiä vaikeuksia asunto-osakeyhtiöissä on. Täytyy muistuttaa niin kuin esimerkiksi vasemmistoliiton kansanedustaja Sarkkinen kotitalousvähennyksen osalta, että se on yksi sellainen elementti, mitä asunto-osakeyhtiöissä ei pystytä siinä määrin käyttämään hyväksi. Tulisi samalla mahdollistaa tämä mutta erityisesti se, että aurinkosähköjärjestelmä olisi mahdollista ottaa asunto-osakeyhtiöitten yhteiseen käyttöön sen sijaan, että se olisi sellaista, että jokaisella pitäisi olla
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Eli sen johdosta, millä Suomi on aikanaan teollistettu tai yleensä sähköt saatu maaseudulle ja myös viljat on jauhettu, meillä on paljon vanhoja myllynjalkoja tuolla, missä eivät kalakannat siirry, tämmöisissä ojissa ja sisämaan järvissä, useita satoja, mihinkä voisi hyvin helposti laittaa tällä hetkellä uudet turbiinijärjestelmät, mitkä olisivat tehokkaampia ja parempia kuin nämä vanhat Francis-turbiinit muun muassa.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Edustaja Karimäki tässä totesi kahteenkin kertaan, että liian vähän liian myöhään, ja kertoi myös, että nykyinen syöttötariffijärjestelmä on suljettu. Siitä tulee sellainen mielikuva, että se syöttötariffijärjestelmä on haudattu, kuopattu, siinä ei ole kustannuksia enää, ja nyt tehdään uusi tukijärjestelmä, joka on liian vaatimaton. Mutta itse asiassa tosiasiassa tämä vanha syöttötariffijärjestelmä elää ja voi oikein hyvin ja kaikista paksuimmin elää vielä tuossa vuoden 2020 jälkeen, jolloin se on kaikista kalleimmillaan.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Ensiksi edustaja Turuselle: On todellakin niin, että tähän syöttötariffijärjestelmään ei enää hyväksytä uusia hankkeita, mutta toki nämä vanhat hankkeet jatkavat, ja sen takia onkin hyvä, että tässä uudessa järjestelmässä on otettu huomioon kustannustehokkuus ja energian tuki on sidottu sähkön markkinahintaan. Tämä aikaisempi syöttötariffilainsäädäntö, joka ministeri Mauri Pekkarisen johdolla tehtiin, oli tältä osin epäonnistunut, mutta onneksi olemme saaneet kuitenkin tuulivoimaa liikkeelle sen turvin, ja sitä meillä tarvitaan jatkossakin lisää. Ja mitä tulee pienvesivoimaan, niin se on kyllä valitettavan haitallista meidän luonnonkalakantojen monimuotoisuudelle.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Suomen metsien hiilinieluja. En tiedä, mistä edustaja Hoskonen on tietonsa saanut — minunhan tässä piti fantasiakirjallisuutta harrastaa. Todellisuudessa metsä- ja ilmastotutkijoiden vankka käsitys on se, että tämä Suomen hallituksen ajama hakkuumäärä nimenomaan pienentää metsän hiilinielua. Kyse ei ole siis siitä, että saadaan metsästä puuta, jolla voidaan korvata fossiilista polttoainetta, vaan siitä, kuinka paljon se metsä pystyy sitomaan hiiltä. Kuten edustaja Hoskonen totesi, Suomen metsien hiilitasapaino palautuisi joskus ensi vuosisadalla. Kyllä, mutta meillä ei ole enää sataa vuotta aikaa odottaa. Meillä ei ole enää sataa vuotta aikaa lopettaa ilmastopäästöjä, on sitten kyse polttoaineesta, maankäytöstä tai ruuasta. Eihän sadan vuoden kuluttua Suomen metsissä edes kasva samoja puita kuin nyt, jos ilmastonmuutos kiihtyy tätä tahtia. Jos tämä keskustelu oltaisiin käyty 60-luvulla, kun tutkijat alkoivat vakavasti varoittaa poliittisia päätöksentekijöitä kasvuhuoneilmiöstä, silloin me voisimme paljon vapaammin miettiä myös sitä, miten me Suomen metsiä hyödyntämällä voisimme jarruttaa ilmastonmuutosta. Tänään siihen ei ole aikaa, sillä kuten ilmastotutkijat ovat jo 50 vuotta hokeneet meille, mitä pidemmälle tämän muutoksen annetaan mennä, sen vaikeampaa ja kalliimpaa sen torjuminen on.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Suomen metsiä tähän päivään, niin mottimäärä eli kokonaispuuvarasto eli hiilivarasto on yli kaksinkertaistunut, lähes 2,5-kertaistunut, ja hiilinielu on reilusti kaksinkertaistunut tänä aikana. Elikkä molemmat ovat kasvaneet, sekä hiilinielu että hiilivarasto. Teidän päähänne on näköjään äärimmäisen vaikea takoa sitä, että metsien vuotuinen kasvu on se hiilinielu, se on se mottimäärä, mikä sitoo hiilidioksidia ja muuttuu fotosynteesissä puuksi — tällä kertaa puuksi, voi se muuttua moneksi muuksikin, mutta tällä kertaa puuksi
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Kyllä, edustaja Hoskonen, olette aivan oikeassa noissa luvuissa, mutta sen lisäksi, että hiilinielu, metsien kasvu ja hiilivarastot ovat kasvaneet, ovat kasvaneet myös päästöt, ja se on se syy, minkä takia tarvitsemme entistä suuremman hiilinielun sitomaan tämän maapallon hiilidioksidipäästöjä. hiilidioksidipäästöjä. Me vihreät — toisin kuin, edustaja Hoskonen, olette ymmärtänyt — emme ole sitä mieltä, että nykyinen hakkuutaso vaarantaa maapallon ja tulevaisuuden, vaan olemme olleet sitä mieltä, että nykyinen hakkuutaso on suurin piirtein ok ja sitä voidaan hieman jopa kasvattaa, mutta 15 miljoonan kuution hakkuiden lisäys vaarantaa hiilinielujen kasvun siinä tahdissa kuin 2030-luvulle ja siitä eteenpäinkin on tarpeen.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Edustaja Hoskonen on siis sitä mieltä, että suomalaiset metsä- ja ilmastotutkijat ovat väärässä ja edustaja Hoskonen tietää, miten nämä asiat oikeasti ovat. Toiseksi, tämä ei ole nyt Ruotsin parlamentti. Kolmanneksi, Ruotsin puutalous on huomattavan erilaista kuin Suomen. Siellä esimerkiksi käytetään puusta paljon suurempi osa rakentamiseen. Suomeen tuodaan Ruotsista puutaloja,
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 koettakaamme vetäytyä näiden faktojenkin taakse. Tietysti aina päätöksentekoon kuuluvat sekä faktat että monenlaiset muutkin perustelut. Tässä kun katson näitä faktoja, mihin olemme tämän energiaan liittyvän metsäpolitiikan perustaneet, niin — kuten jo äsken kerroin — kyse ei ole siitä, saako Suomen metsiä hakata vai ei, meidän kaikkien mielestä puuta tarvitaan sekä rakennuspuuksi korkean jalostusasteen käyttöihin että energiapuuksi, vaan kyse on hakkuumääristä. Siinä olemme olleet sitä mieltä, jota on merkittävä osa ilmasto- ja metsätutkijoista: esimerkiksi sieltä teidän vaalipiiristänne Itä-Suomen yliopiston metsätalouden suunnittelun professori Timo Pukkala edustaa samaa kantaa kuin vihreätkin eli että jos hakkuita lisätään niin reippaasti, että ylletään 80 miljoonaan, se on hiilinielujen kasvuvauhdin kannalta hieman liikaa.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 2030. Jos me katsomme vähän pitemmälle, niin kuin maailmaa pitää katsoa, on totta, että kun me lisäämme hakkuita, niin selvä aukko, pudotushan tulee ja sieltä otetaan hiiltä pois. Mutta tutkijatkin ovat sitä mieltä, että kun jaksetaan odottaa 30 vuotta, niin sillä 80 miljoonan hakkuumäärällä, mihin edustaja Halmeenpää viittasi, Suomi on silloin jo korkeammalla tasolla kuin nyt eli metsät palaavat hiilinieluksi. Minun mielestäni luontoa ja maailmaa ei voi tarkastella niin, että otetaan
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 Ja koska kokonaispäästöt ovat tietenkin päästöt miinus nielut, niin jos nielut pienenevät, kokonaispäästöt kasvavat. Tämä on pelkkää matematiikkaa. Pitkällä tähtäimellä se on ihan niin kuin te sanotte. Kysymys onkin siitä, mikä näkökanta tähän otetaan. Toisaalta tiedämme, että tarvitaan kiireellisiä toimenpiteitä. Jos me epäonnistumme vuoteen 30 mennessä
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Täytyy tukea tuota Hoskosen hyvää puhetta. Minulla on semmoinen käytännön malli tässä, että otin valokuvan 40-vuotiaasta puusta: 20 vuotta se on kitunut siten, että se on pikkusen matkaa noussut. Sitten 20 vuoden kohdalla on harvennettu. Hiilinielua on tullut kolminkertainen määrä sen jälkeen lisää, kun se puu on alkanut kasvamaan.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 nyt ehkä sellainen väärinkäsitys, että kuvitellaan, että vihreät haluaisivat kokonaan lopettaa Suomesta metsänhoidon ja puutalouden, mutta eihän siitä ole kyse, kuten edustaja Halmeenpää jo totesi. Kuten edustaja Eestilä aiemmin totesi, ja kuten minäkin omassa puheenvuorossani totesin, niin totta kai, kun saadaan riittävästi aikaa, se tasapaino palautuu ja meillä alkaa taas metsä sitoa hiilidioksidia niin kuin aikaisemminkin. Ongelmana vain on se, että meillä ei ole sitä aikaa enää.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Pyytäisin huomioimaan ja muistamaan, mitä kaikkea niillä tuotteilla tehdään, joita nyt metsien kasvulla pystytään kompensoimaan. Niillähän korvataan kaikkia niitä fossiilisia tuotteita, joita me nyt käytämme, ja tämä on kriittinen tekijä. Haluaisin kysyä oppositiolta, kun te vastustatte metsien lisäkäyttöä: millä me sitten korvaamme vaikka öljypohjaisen muovin? Suomessa on siihen olemassa teknologiaa, jolla se pystytään uusiutuvalla materiaalilla korvaamaan, ja tämä on ihan valtava globaali kysymys. Totta kai me tarvitsemme enemmän puurakentamista, pitkän ajan sitovia tuotteita, ja sitä kaikkea tehdään, ja markkinat pitävät kyllä huolen, että puu ohjautuu sinne, mistä siitä saa parhaan hinnan. Se on kallis raaka-aine, ei sitä kannata tuhlata. Lisäksi haluan sanoa vielä sen, että kun täällä on kehuttu hallituksen vaelluskalapolitiikkaa, niin ne
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Jotta nyt kaikille tulee kerralla selväksi, niin hiilinieluhan on juuri se sama määrä, mikä vuosittain metsien osalta kasvaa uutta puuta. Se on se hiilinielu eikä mikään muu. Ja mitä paremmin me sitä hiilinielua kasvatamme, sitä enemmän me hiilidioksidia ilmakehästä sidomme. Tämä on biologinen tosiasia, jonka Yrjö Ilvessalon aikanaan aloittama valtavan hieno metsätiede todistaa. Se on kiistämätön tosiasia, sitä ei kukaan pysty tässä salissa kumoamaan. Toinen asia on sitten se tosiasia, että meillä hiilivarastokin on kasvanut. Edustaja Eestilä kuvasi hyvin tätä uudistettavaa metsää, että kun vanha metsä pistetään pinoon ja hyödynnetään joko sahapuuna, sellupuuna tai jonain muuna,
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Kyllähän me kaikki varmasti peruskoulun tai kansakoulun biologian oppitunneilta, ja minäkin peruskoulun biologian opettajana, tämän yhteyttämisen kaavan ja hiilen sidonnan tunnemme. Koetan nyt sanoa, että tässä on kyse ei vain metsistä vaan ilmastonmuutoksesta, jossa Suomi on sitoutunut kansainvälisiin tavoitteisiin, joiden merkityksenä ja tarkoituksena on se, että saavuttaisimme ilmastonmuutoksen hillinnässä tuon 2 celsiusasteen turvarajan. Mieluummin sietäisimme vain noin 1,5 asteen maapallon keskilämpötilojen nousua. Siitä on kyse, ja siinä aikaperspektiivissä meillä ei ole vuosikymmeniä aikaa odotella sitä, että hiilen sidonta taas voimistuu ja kasvaa entiselleen.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Oma käsitykseni on se, että Suomen päästöt kuitenkin ovat niin pieniä, vaikka hakkuita lisätään sinne 80 miljoonaan, ja kun tämä ongelma on globaali, niin sillä ei ole juuri mitään matemaattista eikä suhteellista merkitystä. Eli ei se maailma siitä pelastu eikä mene huonompaan eikä parempaan suuntaan, onko meillä hakkuut 60 tai 80. Valitettavasti se näin on, jos tosiasiat tunnustetaan. Mutta se ehkä on lisättävä, että ei tämä nyt pelkkää ilmastopolitiikkaa ole, sillä kyllä tämä on aika pitkälle talouspolitiikkaa, mitä Euroopassa tehdään. Aina kun tehdään jokin päätös, että rajoitetaan jonkin maa elinkeinopolitiikkaa, tässä tapauksessa Suomen metsäpolitiikkaa ja metsäteollisuutta, niin me rajoitamme omaa vientiämme. Edustaja Halmeenpää, sieltä ne rahat tulevat koulutuspolitiikkaan, ja me itkemme usein täällä näitä koulutuspoliittisia säästöjä. Mutta mennään tosiasioihin: maailma ei pelastu. Saksa lopetti ja uhkasi lopettaa 2011 Fukushiman jälkeen seitsemän ydinvoimalaa, ja siitä seurasi ruskohiilen ja hiilen poltto. On väärin, että nyt Suomea pakotetaan vähentämään näitä.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 kokonaisuuden kannalta äärimmäisen haitallinen, jos ajatellaan, että meidän toimenpiteemme eivät kuitenkaan globaalisti vaikuta. Jos kaikki ajattelevat näin, niin mistään ei tule mitään. Jos kaikki toimivat tässä asiassa kuten Suomi, jos vaikka Brasilia, Indonesia ja Venäjä toimisivat tällä tavalla, niin voidaan kyllä heittää hyvästit näille isoille tavoitteille. Mutta edustaja Kulmuni nosti esille nämä tuotteet, ja se on tietenkin juuri näin, että mikäli sillä korvataan haitallisia tuotteita, niin se on hyvästä. Sinänsä uusiutuvat polttoaineet voivat olla ilmastoneutraaleja tai ne eivät ole sitä riippuen raaka-aineesta ja siitä aikasyklistä. Puupohjaiset ovat 25—50 vuoden näkökulmasta ilmastoneutraaleja, lyhyemmässä ajassa ne eivät ole, valitettavasti.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Jos maailmassa ei olisikaan kuin 5,5 miljoonaa suomalaista, niin eihän tässä olisi mitään hätää. Mutta miten me voimme edellyttää muilta mailta, suuremmiltakin mailta, että ne vähentäisivät omia päästöjään, jos me eläisimme itse kuin elopellossa? Se on vähän sama kuin jossain kunnassa sanottaisiin: ei, ei meidän tarvitse välittää omista jätevesistämme, kunhan muut hoitavat oman osansa. Ja mitä talouteen tulee, niin kyllähän
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Edustaja Eestilä otti minun mielestäni aika tärkeän asian tässä esille: samaan aikaan, kun me puhumme ilmastopolitiikasta, me puhumme kyllä silloin myöskin talouspolitiikasta. Suomi on yksi Euroopan yhteisön jäsen, ja Euroopan yhteisö on sitten sopimusosapuoli Pariisin ilmastosopimuksessa. Sopijaosapuoli ei ole Suomi itse vaan Euroopan yhteisö, jonka jäsen Suomi on. on. Olennaista on se, miten taakka jaetaan sitten Euroopan jäsenmaitten kesken. Kaikki me tiedämme sen, että nämä päästövähennykset ovat Ruotsissa ja Suomessa todella paljon korkeammat kuin esimerkiksi näissä, sanotaan, Euroopan kehittyvissä maissa. Jopa Puola: Suomessa päästövähennykset ovat 39 prosenttia, Puolassa ainoastaan 7 prosenttia. Kun ottaa lähtötilanteen huomioon, niin kyllä Suomessa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Katsokaa nyt vaikka näitä maaseutukuntia, niin kuin kotimaakunnassani, pieniä voimaloita on paljon, ja kaikki ne lämpiävät lähes puulla, ja vähän pannaan turvetta sekaan. Saadaan CHP-voimalasta maksimiteho ulos, jolloin saavutetaan aivan varmasti paras tulos koko paikkakunnan kannalta, työllisyyden kannalta ja ilmastopolitiikan kannalta. Iso vertailukohtahan on Tukholma. Tukholma ei käytä ollenkaan kivihiiltä. Kun edustaja Kasvi puhui täällä ilmastonmuutoksesta ja sen torjunnasta,
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Nyt on ehkä syytä palata sitten tähän hallituksen esitykseen 175, jossa on kysymys kuitenkin tästä väliaikaisesta uusiutuvan energian tuotantotuesta. Tässä pari kommenttia ensin. Edustaja Halmeenpää Halmeenpää piti mahdollisena jopa sitä, että kun tämä 2 terawattituntia kilpailutetaan kahdessa eri osassa, niin tämä voisi jäädä vajaaksi. Minun käsitykseni mukaan näin ei pääse kuitenkaan käymään. Jos siellä ensimmäisen kierroksen jälkeen, kun on 1 terawattitunti kilpailutettu, toisella kierroksella kilpailutetaan 2 terawattituntia, niin siinähän tuottajat sitoutuvat tuottamaan tietyn määrän sähköä tässä tukijärjestelmässä, mutta se ei tietenkään estä ketään tuottajaa tuottamasta sähköä ilman tukea. Näin ollen käsittääkseni tämmöistä mahdollisuutta ei edes ole, että tämä jäädä vajaaksi tässä. Suomi on sitoutunut kyllä kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin, mutta tuossa debattipuheenvuorossa juuri äsken sitä sanoinkin, että tämä ilmastopolitiikka on kyllä myöskin talouspolitiikkaa. Edustaja Kasvi sanoi tässä hyvänä esimerkkinä sen, että Ruotsi käyttää paremmin puuta myös rakennusteollisuudessa, ja Suomeen tuodaankin puutaloja Ruotsista. Se ei ehkä johdu siitä, että se on ruotsalaista puuta tai että Ruotsissa erikseen käytettäisiin paremmin puuta kuin Suomessa, vaan siitä, tehtaat sijaitsevat Pohjois-Ruotsissa ja nauttivat merkittävää valtion tukea, ja näin ollen näitä tuotteita eli puutaloja voidaan myydä kansainvälisillä markkinoilla edullisemmin. Tavallaan tätä kilpailuetua tätä kilpailuetua parannetaan Ruotsissa valtion tuella, ja näin näitä taloja on myöskin sitten Suomessa. Kaikki ovat tässä salissa korostaneet tätä teknologianeutraaliutta. Kun tätä tukea on valmisteltu, kaikki — olen näin ymmärtänyt — ovat myöskin olleet sitä mieltä, että tässä ei tehdä mitään uutta tuulivoimatukea. Keskustelussa ovat tulleet esille oikeastaan nämä kolme tämmöistä isompaa asiaa, jotka täytyy sitten valiokunnassa ratkaista. On tämä vesivoimakysymys, johon näyttää olevan yllättävän paljon kriittisyyttä sen johdosta, että tämä ei ole tässä hallituksen esityksessä mukana. Toinen asia on tietysti nämä CHP-laitosten todelliset mahdollisuudet osallistua tähän kilpailutukseen. Tästä Pöyryn selvityksestä sen verran, että olisi tämmöinen fifty-fifty-tilanne, jota pitäisin itse hyvänä, jos tämmöinen tilanne tulisi, mutta ennen kuin tätä ensimmäistäkään kilpailutusta tehdään, niin kyllä pitää aika tarkkaan katsoa nämä CHP-laitosten todelliset mahdollisuudet osallistua tähän kilpailutukseen.