Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-09-26 Lain soveltamisalan piiriin kuuluisivat siis poikkeusolojen ja puolustustilan lisäksi normaaliolojen häiriötilanteet. Tämä on se pääasiallinen määritelmällinen ero nykyiseen täydennyspoliisijärjestelmään verrattuna. Reservipoliisihenkilöstön käyttöönotosta päättäisi siis aina valtioneuvosto, ja laissa säädettäisiin erikseen tehtävistä, toimivaltuuksista, velvollisuuksista ja oikeudesta käyttää voimakeinoja erikseen normaaliolojen häiriötilanteissa sekä erikseen poikkeustilan ja puolustustilan aikana. Myös reservipoliisiin kelpuutettavien kelpoisuusvaatimuksista säädettäisiin laissa, ja kun siis kuuluisi tähän reserviin, nimitettäisiin virkasuhteeseen on se, että meillä aidosti on realistisia tilanteita, jotka eivät kuulu poikkeustilan tai puolustustilan piiriin mutta joissa nopeasti täytyy pystyä järjestystä valvomaan käsillä ja tekijöillä, joita meillä ei tällä hetkellä poliisilla reservinä ole. Selkein esimerkki liittyy siihen, että kun meillä kolme vuotta sitten Tornion järjestelykeskusta perustettiin nopean turvapaikanhakijoiden määrän lisääntymisen vuoksi, mikä sinänsä onnistui erittäin hyvin, niin silloin jo sinänsä meidän virka-apujärjestelmä ja poliisin toimintakyky olivat määrän osalta melko koetuksella. Jos olisi tarvittu vielä isompaa operaatiota, kenties useammassa kohtaa valtakuntaa samaan aikaan, virka-apujärjestelyt Rajavartiolaitoksen, Puolustusvoimien kanssa olisivat helposti tulleet kohtaamaan rajansa volyymissa, ja juuri tämäntyyppisessä tilanteessa reservipoliisi olisi se keino, jolla nopeasti voidaan normaaliolojen poikkeustilanteissa kutsua virkaehtoiseen palvelukseen henkilöitä, jotka auttavat sitten poliisia selviytymään tämmöisessä tilanteessa tehtävistään. Vaikutuksena käytännössä tässä siis on se, että muodostetaan 1 000 hengen reservi hakumenettelyllä ja koulutukseen perustuen. Normaaliolojen häiriötilanteissa ei ole ampuma-aseiden käyttövaltuuksia reservipoliisilla. Se varataan ainoastaan poikkeustilan ja puolustustilan varalle. Tällä esityksellä ei olisi vaikutuksia varsinaisen poliisin nykyisiin vastuisiin tai toimivaltaan eikä virka-apujärjestelyihin eri viranomaisten kesken. Kustannusten osalta perustamisesta arvioidaan aiheutuvan noin 2,1 miljoonan euron kertaluontoinen kustannus, ja tämän jälkeen juokseva vuosittainen kustannus olisi noin 250 000 euroa. Mitä tehtäviä reservipoliisilla sitten olisi? Käytännössä häiriötilanteessa reservipoliisit voisivat tehdä poliisin toimintaa tukevia tehtäviä, kuten yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämistä kokouksissa, yleisötilaisuuksissa sekä liikenteenohjausta, alueiden vartiointia, kiinni otettujen kuljetuksia ja heidän vartiointiaan. Kyse on siis ennen kaikkea poliisia tukevista tehtävistä, ei suinkaan virkapoliisin tai heidän kanssaan kilpailevan reservin toimivaltuuksien laajentamisesta. Poikkeusoloissa ja puolustustilassa tilanne on toisentyyppinen, ja siellä myöhemmin tehtävien toimeenpanopäätösten mukaisesti sitten reservipoliisit voisivat toimeenpanna kaikkia poliisin tehtäviä tarvittaessa. Kelpoisuus koskisi lähtökohtaisesti yli 35-vuotiaita henkilöitä, joilla on tehtäviin sopivaa kokemusta. Voisi kuvitella, että moni hakija on esimerkiksi sotilaspoliisikoulutuksen saanut, vartijakokemusta omaava henkilö, mutta voi olla myös hyvin toisentyyppistäkin kokemusta. Osaan reserviä on hyödyllistä löytää myös esimerkiksi tietotekniikan tai viestinnän alan kokemusta. Hakijoista tehdään turvallisuusselvitykset, ja ne, jotka valitaan reserviin, ovat velvoitettuja käymään läpi tätä varten järjestettävän koulutuksen.