Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-13 Arvoisa puhemies! Tänään on kuultu paljon hyvää keskustelua Suomen taloudesta, Suomen tilanteesta ja tietenkin ensi vuoden tulo- ja menoarviosta. Minä itse haluaisin kuitenkin ehkä vähän vielä pakittaa sellaiseen isompaan kuvaan siitä, miltä Suomi nyt näyttää oikeasti tänään ja ensi vuonna ja ehkä vähän myöhemmin, oikeastaan kolmesta näkökulmasta. Ensimmäinen näkökulma on sivistys, toinen on hyvinvointi ja kolmas on elinvoima — eli oikeastaan ne kolme elementtiä, mistä pohjoismaalainen hyvinvointivaltio koostuu ja mistä meidät tunnetaan. Fakta on se, että Suomi on pudonnut esimerkiksi OECD:n tilastoissa tutkimuksen ja kehityksen panostuksissa pahasti meidän kilpailijamaihin nähden. Suomi menee alaspäin ja muut maat ylöspäin. Sama koskee koulutusta eli oikeastaan sitä sivistyksen ydintä, mistä tänäänkin moni kollega on täällä puhunut. Ammatillisen koulutuksen leikkaukset — 190 miljoonaa, 18 000 aloituspaikkaa ovat asioita, mitkä eivät välttämättä näy nyt, mutta ne näkyvät vuosien päästä. Toinen iso kokonaisuus on hyvinvointi. Tänään täällä kolleganikin, edustaja Rinne, kysyi, että lääkkeet vai ruoka. Se ei valitettavasti, hallitus, ole mikään SDP:n keksintö, vaan se on ihan tavallisten ihmisten kysymys, että kumman minä hankkisin tänään tai huomenna. Valinta ei siis ole kiinni SDP:stä vaan hallituksen politiikasta. Sosiaali- ja terveydenhuoltoala näyttäytyy aika outona, jos katsoo Suomea kansainvälisestä näkökulmasta. Missään muualla Euroopassa ei niin paljon yhtiöitetä kuin tällä hetkellä Suomessa. Se, että sote ei mene ihmisten ehdoilla vaan suurten terveydenhoitoyritysten ehdoilla, on jotain sellaista, mitä muualla Euroopassa on vaikea ymmärtää. Soten todelliset kustannuksethan ovat loppujen lopuksi kiinni siitä, miten saamme haltuun paljon palveluita käyttävät eli vanhukset, moniongelmaiset ja vakavasti sairaat ihmiset. He aiheuttavat kustannuksista. Nyt hallitus ei kuitenkaan keskity näihin ihmisiin, eli niihin potentiaalisiin säästöihin, vaan siihen, miten julkinen sosiaali- ja terveydenhuolto saadaan mahdollisimman yksityiseksi ja bisnekseksi. Kolmanneksi muutama sana elinvoimasta eli siitä, miten Suomi tekee tuloja, mitä se tulopuoli tulo- ja menoarviossa on. Kansainvälinen kasvu vetää nyt Suomea, mutta kuinka kauan? Mitä tapahtuu kilpailukyvylle, kun Suomen osaaminen romahtaa? Täällä on paljon puhuttu siitä, että Suomi panostaa nyt liikenneväyliin, Suomi luo uusia yhteyksiä. Itse asiassa Suomi on putoamassa jälleen kerran Euroopan unionin TEN-T-rahoituksesta eli siitä ydinverkosta, mihin me olemme halunneet. Arvoisa puhemies! Edes Ruotsi ei ole tukemassa Suomen hankkeita. Mistä se johtuu, hyvä hallitus? Kertokaa se minulle. Koska nykyinen hallitus saisi liikkeelle esimerkiksi Turku—Helsinki- tunnin junan, tunnin yhteyden Helsingistä Tampereelle? Koska Suomi olisi sillä tasolla, millä Ruotsi, Norja ja Tanska ovat jo nyt? Tämänhetkisten laskelmien mukaan Sipilän hallitus saisi Turku—Helsinki-junan aikaiseksi vuonna 2038 — mutta onhan sekin aikataulu. Kokoomus on täällä myös väittänyt sitä, että SDP ei ole yrittäjien puolue, SDP ei ymmärrä yrittäjyydestä. Haluan siihen vain todeta sen, että pienyrittäjäduunarin puoluetta ei kyllä hallituksesta löydy.