Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Tulin tänne pönttöön, kun on oletettava, että 2 minuuttia ei riitä, mutta jos riittää, niin ei se haittaa. Siis tässähän on kysymys kuitenkin pankkivaltuuston kertomuksesta vuodelta 2016, johon tämä mietintö pohjautuu, ja ehkä senkään takia ei ole hyvin laajalti siinä tilanteessa, kun mietintöä valmisteltiin — siitä sanoa. Ohittaa tietenkään sitä ei voi, se on aivan selvää. Se on kuitenkin olennainen osa sitä tapahtumaympäristöä, toimintaympäristöä ja finanssimaailmaa, mikä Euroopassa oli sillä hetkellä, kun mietintö tehtiin. Mutta toisaalta sitten ei valiokunnassa löytynyt sitä viisautta — sitä harvemmin puheenjohtajalta löytyy, mutta ei myöskään jäseniltä löytynyt sitä viisautta — mitä tämä brexit nyt sitten tarkoittaa. Me kävimme keskustelua myöskin siltä osin, vahvistuuko esimerkiksi Kiinan tai USA:n rooli eurooppalaisillakin finanssimarkkinoilla ja minkälaisia konkreettisia konkreettisia vaikutuksia sillä on, mutta sitä viisautta ei löytynyt. Me mainitsimme siitä mutta totesimme sen, että nämä vaikutukset ovat vielä sellaisia, että niihin joutuu palaamaan, niitä ei tässä vielä tänä päivänä pysty kertomaan. Mutta niin kuin sanoin, tämä mietintö perustuu nimenomaan tähän pankkivaltuuston kertomukseen 2016. Järjestelmäpuskurilla tarkoitetaan oikeastaan varautumista riskiperusteisiin omai-suuseriin. Tämä on tämmöinen lisävaatimus, lisävakavaraisuusvaatimus ja nimenomaan lisäpääomavaatimus. Tässä, kun varaudutaan riskiperusteisiin omaisuuseriin, on tarkoitus tällä puskurilla varautua niin, että sitä voidaan kansallisesti joustavasti käsitellä. Kun meidän pankkijärjestelmämme eivät ole Euroopan unionin maissa eivätkä euromaissa täysin samanlaiset ja nämä kansalliset riskit ovat suuremmat, niin silloin on perusteltua, että olisi tämmöinen järjestelmään sisältyvien riskien varautumiseen tarkoitettu puskuri. Tietenkin tämä on, kun tämän puskurin Sitten mitä tulee tähän Suomen Pankin tuloutukseen, niin itse asiassa minä henkilökohtaisesti olen kyllä sitä mieltä, kuten edustaja Heinäluomakin, että kun Suomen Pankilla on vakavaraisuusaste tosi korkea, niin kyllä sieltä voitaisiin tulouttaa valtiolle, valtion budjettiin, pikkuisen enemmän, niin että valtionvelkaa tarvitsisi ottaa vähemmän, koska me olemme nyt tässä tilanteessa, että valtio koko ajan kuitenkin velkaantuu. Mutta tästä varsinaisesti ei valiokunnassa kirjoitettu mietintöön mitään, ja nyt kun muistelen sitä, kävimmekö me sitten tämänsisältöistä keskustelua, niin emme me tainneet siitä tämmöistä keskustelua käydä. Sitten tässä tuli esille Kreikka. Meillä on tällä hetkellä nyt tietysti se tilanne, hallitus ajattelee niin ja hallituksen linja on se, että Suomen vastuuta ei lisätä Kreikan osalta, ja nyt tällä hetkellä tietysti Luxemburgissa ovat porukat tätä asiaa hoitamassa. Sitten tämä Finanssivalvonnan osuus: Tätä keskustelua todellakin käytiin valiokunnassa ja jututettiin Finanssivalvontaakin nimenomaan tästä, että miten Finanssivalvonta valvoo pankkeja, pankkien sijoitusneuvontaa. Me emme nostaneet tätä tähän mietinnön tasolle oikeastaan sen vuoksi, että tämä on nimenomaan pankkivaltuuston kertomus vuodelta 2016, mutta tähän kiinnitettiin erityistä huomiota. Finanssivalvonta kertoi siitä valvontatavastaan, itse asiassa siitä, kuinka he valvovat. Minun mielestäni se oli aika hyvä tapa. Se ei ollut tyyliin, että sähköpostiin pyydetään vastaus, kuinka te järjestätte tämän, vaan Finanssivalvonnasta menevät niin sanotut mystiset miehet paikan päälle esittämään asiakasta. Tämäntyyppisen valvonnan jälkeen Finanssivalvonta on antanut neljälle pankille varoitukset tästä sijoittamisen vajavaisesta toiminnasta tai tarkoitushakuisesta toiminnasta. Kun tämä kuultiin valiokunnassa, että tämä puoli on hyvällä mallilla, niin siitä ei erikseen sitten tähän mietintöön lähdetty kirjoittamaan, koska se on kunnossa. Tämäntyyppinen