Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-10-04 Hallituksen keskeinen tavoite veropolitiikassa on tukea kasvua, työntekoa ja yrittäjyyden edellytyksiä. Lähtökohtana ovat ensinnäkin laajat veropohjat ja toisaalta matalammat verokannat. Työntekoon ja yrittäjyyteen kannustamiseksi olemme jatkaneet erityisesti työn verotuksen ja yrittämisen verotaakan keventämistä. Verotuksen painopistettä on myös siirretty haittojen verotukseen. Aivan olennainen valinta veropolitiikan osalta on sekin, että hallitus tasapainottaa julkista taloutta menoja vähentämällä, ei veroja korottamalla. Edellisen hallituksen aikana sopeutuksesta puolet tehtiin veronkorotuksilla, mikä johti veroasteen kääntymiseen nousuun ja talouden pyörien hidastumiseen. Se oli silloisen kriisin keskellä käytetty ratkaisu, mutta en näe, että tuohon olisi enää paluuta. Olennaista tässäkin salissa on muistaa se, että tehtyjen veronkorotusten maksajiksi joutuvat tavalliset keskiluokkaiset työssä käyvät suomalaiset. Tämänkin hallituksen toimilla kokonaisveroaste laskee 42 prosenttiin. 42 prosenttia on paljon kokonaisveroasteena. Sillä kustannetaan suomalaista hyvinvointia, meidän yhteiskuntamme keskeisiä rakenteita. Tärkeää on, että tässä päästään nyt tällä hallituskaudella jo tähän asti tehdyillä päätöksillä 2 prosenttiyksikköä alaspäin eli saadaan pyöriä pyörimään ja pystytään sitä kautta tukemaan työllisyyttä ja kotitalouksien ostovoimaa. Tänään ensimmäisenä lähetekeskustelussa oleva hallituksen esitys laiksi tuloverolain muuttamisesta on todiste siitä, että työn linja, tavallisen suomalaisen pieni- ja keskituloisen palkansaajan puolustaminen, on tämän hallituksen linja. Keskeinen hallituksemme veropolitiikan tavoite on ollut, ettei kenenkään työn verotus kiristy tämän hallituskauden aikana. Tätä linjaa me jatkamme myös ensi vuonna, kun työn verotusta kevennetään ansiotuloveroasteikkoa muuttamalla ja työtulovähennystä korottamalla, nettona yhteensä 270 miljoonalla eurolla. Se on myöskin erinomaista työllisyyspolitiikkaa, se kannustaa ponnistelemaan, ottamaan työtä vastaan, ja se alentaa osaltaan työn verokiilaa eli laskee myös työllistämisen kynnystä. Uskon, että — tämä yhdistettynä aikaisempiin veropäätöksiin, jotka ovat nyt työn verotuksen osalta yhteensä 1,3 miljardia — olemme tehneet erinomaisen hyvää ja työllisyyden puolesta järkevää veropolitiikkaa, joka ennen kaikkea kannustaa ottamaan työtä vastaan. Alkukaudesta tehty noin 0,5 miljardin työtulovähennyksen korotus, joka suunnattiin pieni- ja keskituloisille, oli erittäin iso työllisyyden ja kannustavuuden kannalta. Hallituksen veroratkaisut vievät meitä askel askelelta lähemmäs monia Länsi-Euroopan maita, joissa työnteosta ei rangaista yhtä korkealla veroasteella ja verotuksella kuin Suomessa. Katsokaamme esimerkiksi naapurimaatamme Ruotsia: siellä keskituloinen palkansaaja maksaa noin 6 prosenttiyksikköä — siis Ruotsissa keskituloinen palkansaaja 6 prosenttiyksikköä — matalampaa tuloveroa kuin Suomessa. Ero on erittäin merkittävä. Tässä salissa kaikki puolueet joko eivät tunnista tai sitten eivät aidosti tunnista tätä tavallisia suomalaisia koskettavaa ongelmaa. Suomen nopeasti kiristyvän työn verotuksen maksajana on tavallinen suomalainen keskiluokka. Kyseessä ei todellakaan ole vain suurituloisten ongelma. Progressio lähtee kiristymään jo keskituloisilla hyvin nopeaa tahtia, ja se on sitä kautta erittäin suuri este kannustavuudelle, työn vastaanottamiselle, lisätyön tekemiselle ja ponnistelemiselle tai vaikkapa opiskeluun motivoinnille. Uskon, että tässä salissa on kuitenkin paljon ymmärrystä sille, että tämä maa ei nouse kuin nykyistä vahvemmalla työllisyysasteella, siis sillä, että mahdollisimman moni suomalainen saa tehdä töitä. Yhteiseen kirstuun ei tule varoja ilman ihmisten ponnisteluja, eivätkä ne kirstuun käytetyt varat ole mitään valtion varoja, vaikka vasemmisto-oppositio näin ajatteleekin. Ne ovat ihmisten rahoja, työllä, ahkeruudella ja yrittämisellä kerättyjä rahoja, joista me haluamme ottaa mahdollisimman vähän. Työn verotuksen on oltava aina työhön kannustavaa, sillä muuten kannustimet ponnisteluun, opiskeluun ja työntekoon rapautuvat. Siksi verorakenteen uudistamista ja työn verotuksen keventämistä kaikissa tuloluokissa on jatkettava edelleen tulevina vuosina.