samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 esityksestä. Tämän hallituksen työllistämislinjat ovat vakuuttavia, ja 115 000 työpaikkaa ei todellakaan ole tullut itsestään, vaikka joka kohdassa olemme saaneet kritiikkiä, kun työllistämisen esteitä on purettu. Koeaikaa on pidennetty, takaisinottovelvoitetta lyhennetty, määräaikaisia työsuhteita joustavoitettu, pitkäaikaistyöttömän saa palkata määräaikaiseen työsuhteeseen ilman perusteltua syytä, nuoriin panostettu ja annettu käytännön ohjeistamista, nollatuntisopimuksiin luotu reilut pelisäännöt sekä opiskelua, osa-aikatyötä ja keikkatyön tekemistä päivärahalla helpotettu. Aina on tullut kritiikkiä, mutta tämä kaikki on kantanut. On hienoa, että nyt vielä voimme tehdä toimia, jotka edelleenkin kannustavat lyhytkestoisen työn vastaanottamista. Mutta kyllähän haaveena olisi, että joku päivä tämä järjestelmä olisi sellainen, ehkä tulorekisterinkin avulla, että yksinkertaisesti silloin kun ihminen on töissä, hän saisi palkkaa, ja kun hän on työtön, hän saisi työttömyyspäivärahaa. Meidän työelämämme ja yrittäjyyselämämme, kuten tuossa edustaja Järvinenkin juuri kuvasi, muuttuu koko ajan, ja olisi hyvä pystyä yhdistämään erilaisia muotoja, osa-aikayrittämistä, osa-aikatyötä. Toivoisin, että entistä helpommin eläkkeeltäkin pääsisi työelämään takaisin mukaan. Nythän kynnys on tällä hetkellä niin iso, että jos esimerkiksi mielenterveysongelmien vuoksi on joutunut eläkkeelle ja kokisi, että olisi ehkä kuitenkin mahdollista palata työelämään, aika moni jättää palaamatta sen takia, että se kynnys siinä on liian iso. Mutta kaiken kaikkiaan kiitos hyvästä työstä.
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-07 TE-keskusten henkilökunta yrittää parhaansa mukaan osoittaa työpaikkoja niitä tarvitseville, mutta saamani tiedon mukaan meillä on kuitenkin varsin paljon sellaisia yrittäjiä, joilla ei ole tietoa kaikista TE-toimiston tarjoamista palveluista. Työtä tarjoavat eivät edes tiedä, mitä kaikkea TE-toimiston palvelulistalta löytyy, eivätkä näin ollen edes osaa etsiä ja hyödyntää täysimääräisesti kaikkia TE-toimiston tarjoamia palveluja. Kun ministeri on paikalla, niin kysynkin ministeri Lindströmiltä: Onko tällainen ongelma tiedostettu, ja jos on tiedostettu, niin mihinkä toimiin on ryhdytty? Onko siihen jo reagoitu? Ja toinen asia. Monta kertaa kuulee myös väitteen, että TE-toimistojen rahoja on leikattu niin, että toimistot eivät enää kykene riittävästi palvelemaan asiakkaitaan. Kysyn ministeri Lindströmiltä: Mikä on tällä hetkellä TE-toimistojen rahatilanne? Missä määrin hallitus on kohdentanut varoja TE-toimistojen palvelujen ylläpitämiseen? Onko varoja riittävästi? Arvoisa puhemies! Tässä lähetekeskustelussa olevassa lakiesityksessä ehdotetaan muutettavaksi työttömyysturvalakia niin, että keikka- tai osa-aikatyön palkkatulot ja työttömyysetuus on helpompi sovittaa keskenään. Tämä ei ole askel, vaan tämä on loikka,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 työllisyysaste, työllisyysaste, työllisyysaste. Siihen tarvitaan pienempiä ja isompia toimia. Olen laskenut, että näitä toimia on kaiken kaikkiaan ainakin 60—70 tullut hallitukselta. — Ehkä se luku voi olla liian pieni, ehkä ministeri Lindströmillä on parempi rekisteri tältä osin. Toinen hallitusohjelman strateginen alue liittyy myöskin tähän: uudet toimintatavat. Siinähän linjattiin ja sitä kautta, totta kai, pitkäaikaiseen pysyvään työsuhteeseen, ja siinä tarvitaan myöskin näitä vähän pienempiä toimia, niin kuin tässä on, sinällään tärkeä toimi. Julkisuudessahan ei ymmärretä tätä hallituksen työllisyyslinjaa riittävästi. Sitä ehkä vähän tuolla maailmalla trollataankin, mutta minusta on tärkeää, että tämä suuri kuva säilyy ja mennään eteenpäin, koska millään muulla tavalla suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa ei turvata. Pohjoismaista
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-07 Tämä lisää osa-aikaisten, lyhytkestoisten ja 300 euron suojaosan jälkeisten työtilaisuuksien kannattavuutta työttömälle. Myös byrokratia tässä vähenee.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-07 puhemies! Tällaisina talousaikoina, mitkä viimeiset kolme vuotta Suomessa ovat olleet, välttämättä sosiaali- ja terveysministerin tehtävä tai työministerin tehtävä ei ole sieltä helpoimmasta eikä aina kiitollisimmasta päästä, mutta sitäkin tärkeämpi, kun on onnistuttu, ja tämä hallitus näiden ministereiden johdolla näissä kysymyksissä on onnistunut. Ei tarvitse katsoa kuin työllisyysastetta työllisyysastetta ja työllistymistilannetta, niin sen näkee — jopa punainen, ei tarvitse edes sinisiä laseja siihen ottaa. Tämä muutoshan on melko tekninen, mikä tässä nyt on pöydällä, mutta kuitenkin hyvin tarpeellinen ja erityisesti siinä suhteessa, että — niin kuin tässä aikaisemmin edustaja Laukkanen totesi — valmistaudutaan tähän kansallisen tulorekisterin käyttöönottoon. Lyhytkestoisen työn vastaanottaminen helpottuu, keikkatyö tulee kannattavammaksi, ja tämä myös helpottaa työn
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Työttömyysturvan maksukäytännössä olisi vieläkin yksinkertaisempi ja toimivampi käytäntö: siirryttäisiin ennakkomaksukäytäntöön. Silloin kun työaika ja työtulot vaihtelevat, pidettäisiin kiinni normaalimaksujaksosta, mutta maksettaisiin ennakoidusta työttömyysturvamaksusta 80 prosenttia könttäsummana ihan normaalirytmin mukaan ja 20 prosenttia jätettäisiin sisään odottamaan sitä aikaa, kun kaikki tositteet siitä tehdystä työsuhteesta on saatu, eli loppuosa täsmäytettäisiin myöhemmin. Tämä olisi kauhean toimiva järjestelmä. Se ei lisäisi tietokoneaikana kassojen tekemää työtä, odotusajat lyhentyisivät, virheellisiä päätöksiä tehtäisiin entistä vähemmän. Tässä ei olisi myöskään maksajalla taloudellisia riskejä, koska osa siitä muuten maksettavasta työttömyysturvasta olisi odottamassa sitä aikaa, kun kaikki tositteet on saatu.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-07 No, hän nyt ehkä myös toista kautta sitten saa jotakin lisää. Tämä samainen yrittäjä yritti sitten tuottaa kuntoutuspalveluita, terapiapalveluita. Meillä on Keski-Uudenmaan sote-palveluissa tämmöisiä pilotteja, ja häneen itse asiassa oltiin yhteydessä sieltä ja kysyttiin hänen palveluitaan, kun näitä hänen tuottamiaan palveluita ei juuri ole Uudellamaalla hirveästi tarjolla tämä on hevosterapiaa, sanon sen, että ymmärrätte, että niitä tarjoajia ei ole paljon — mutta nyt se kaatuukin siihen, että hänellä ei ole Y-tunnusta. Ukko.fi ei kuulemma käy, vaikka Ukko.fi ottaa kaikki lakisääteiset maksut; täytyy olla ehdottomasti Y-tunnus. Toisaalta meillä nyt sitten tätä kevytyrittäjyyttä hirveästi markkinoidaan ja todetaan, että nyt on hyvä, ei tarvitse olla toiminimeä eikä Y-tunnusta, että voit toimia nämä systeemit. Tämä on nyt ollut ongelma. Minä laitoin ministeri Saarikollekin kirjallisen kysymyksen siitä, tuleeko tämä myös sote-uudistuksessa olemaan näin ja miten nämä pienet ja keskisuuret yrittäjät, tämäntyyppiset, pääsevät sitten mukaan, pitääkö heidän nyt sitten... Se Y-tunnus ei tee ketään autuaaksi. Esimerkiksi talousrikollisuus tai joku muu epäselvyys ei poistu sillä, että on Y-tunnus. Olisin kysynyt tätä asiaa ja sitten siitä, mitä aluksi totesin:
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-07 Kyse on hallituksen osalta ennen kaikkea omaksutusta työn linjasta, jolla työnteon ja yrittäjyyden verotusta pyritään keventämään ja työnteon ja yrittäjyyden edellytyksiä muutoinkin kohentamaan. Tämän yleisen talouspolitiikan lisäksi on lukuisia yksittäisiä toimia, joilla työllisyyttä on onnistuttu edistämään. Edustaja Kalmari niistä luetteli muutaman, ja edustaja Ala-Nissilä oli laskenut, että niitä olisi noin 70. Yhteistä näille erillisille, yksittäisille pienemmille toimille on ollut se, että yleensä niitä on vasemmisto-oppositio eli demarit, vihreät ja vasemmistoliitto vastustanut. Tällä kertaa onneksi on toinen tilanne. Arvoisa puhemies! Työnteon tulee aina kannattaa. Sen, joka nousee aamukuudelta ja menee Alepan kassalle, pitää tienata enemmän kuin sen, joka ei nouse eikä mene. Usein näissä tilanteissa on kyse kannustinloukuista, eli osallistumalla työhön, vaikkapa nyt keikkatyöhön tai osa-aikaiseen työhön, ihminen kokee, että hänen taloudellinen tilanteensa ei parane tai ei juurikaan parane siihen nähden, että hän saa työttömyyskorvausta ja muuta sosiaaliturvaa. Näiden varsinaisten kannustinloukkujen lisäksi meillä tunnetaan valitettavan hyvin myös nämä niin sanotut byrokratialoukut, eli ihminen kokee ihan perustellusti, että jos hän ottaa jonkun keikkatyön vastaan, niin voi tulla tällaisia välitiloja, joissa palkka ei vielä ole tullut mutta ei myöskään enää saa työttömyysturvaa. Tai sitten ainakin ihmisellä on epävarmuutta siitä, miten tulonsiirtojen ja palkan osalta tämän keikkatyön johdosta käy.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-07 rouva puhemies! Täällä on hyvin peilattu niitä toimia, joita on tehty jo edellisellä kaudella ja nyt tämän myötä myös tällä kaudella työn vastaanottamisen edistämiseksi. Ehkä siksi on hyvä sanoa muutama sananen myös siitä, mitä tulee tehdä jatkossa. Tulorekisteristä odotamme kaikki paljon, mutta ilman muuta se seuraavan, tulevan hallituskauden suurin operaatio tulee olemaan sosiaaliturvan kehittämisessä ja muuttamisessa. Kun me kaikki haemme ja haluamme ja myös moneen kertaan olemme sanoneet, että me haluamme sosiaaliturvajärjestelmästämme yksinkertaisemman kuin mitä se nykyään on, kannattaa muistaa, että ei kukaan siitä ole monimutkaista nytkään halunnut. Kyse on ollut siitä, että olemme yrittäneet pitää huolen siitä, ettei yksikään suomalainen tippuisi mihinkään väliin, pilkkujen välimaastoon. Sen takia sosiaaliturvaa on korjattu ja paranneltu monia kertoja ja siitä on tullut monimutkainen. Jos me tähtäämme yksinkertaiseen sosiaaliturvajärjestelmään, se tarkoittaa valitettavasti käytännössä sitä, että yhä useampi suomalainen tipahtaa johonkin välimaastoon. Sen takia se ei ole kovin helppo tehtävä. Toinen asia on se, että me poliitikot aina sanomme — ja niinhän meidän täytyy sanoa — että haluamme, että työnteko on aina kannustavaa ja että työnteko olisi aina kannattavaa. Valitettavasti sekin on vain puoli totuutta asiasta, sillä esimerkiksi tällä hetkellä efektiivinen marginaaliveroaste on todella suuri isolla tuloluokalla eli aina 1 500 euroa kuukaudessa 2 600 euroon kuukaudessa tienaaville ihmisille. Heillä saattaa lisäansioista mennä veroja jopa 90 prosenttia. Jos emme yhteisesti saa tulevasta sosiaaliturvajärjestelmästä yksinkertaista, niin toivon, että saisimme ainakin tämän efektiivisen marginaaliveroasteen tipautettua esimerkiksi 70 prosenttiin, mikä tarkoittaisi sitä, että aina, kaikissa tilanteissa, lisätyötä tekemällä ihmiselle jäisi käteen ainakin 30 prosenttia niistä lisäansioista. Se olisi jo huomattava parannus tähän nykyjärjestelmään.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa rouva puhemies! Työnteon kannattavuuden parantaminen on todella tärkeää tänä päivänä, kun työelämä on muuttunut entistä silppuisemmaksi: on erilaisia pätkätöitä ja osa-aikatyötä. Se, että saamme työttömille työtä, on äärimmäisen tärkeätä ja parasta sosiaaliturvaa työttömille. Perusturva ja toimeentulo on ihmisille keskeistä. Pelko siitä, että etuudet heikkenevät itseltä ja perheeltä, lamaannuttaa työnhakua ja heikentää työn vastaanottamista. Tämä hallituksen esitys lyhytkestoisen työn vastaanottamisen helpottamisesta on erittäin tervetullut ja kannatettava. On tärkeää, että työttömyysturva joustaa näissä tilanteissa eikä katkea. Jo viime kaudella käyttöön otettu työttömyysturvan suojaosa, 300 euroa, on laajasti edistänyt työttömien työllisyyttä ja on otettu kiitollisena vastaan. Myös kansallinen tulorekisteri on jatkossa yhä tärkeämpi, jotta voi reaaliaikaisesti seurata tuloja ja yhdistää eri tulolähteitä. Pienyrittäjän aseman turvaamiseksi hallitus ei ole mielestäni tehnyt riittävästi töitä, vaikkakin kevytyrittäjyyden kokeilun edistäminen on tärkeä toimi. Sen edistämiseksi toivoisin myös lisätoimenpiteitä. Hallituksellahan on ollut perustulokokeilu: 2 000 onnekasta pitkäaikaistyötöntä on saanut perustuloa, ja mediasta olemmekin lukeneet, että pitkäaikaistyöttömät ovat voineet huoletta perustaa yrityksen tai tehdä osa-aikatyötä tai vapaaehtoistyötä pelkäämättä, että tämä etuus heiltä menee ja toimeentulo kaikkoaa. Olisi todella kiinnostavaa kuulla ministereiltä, minkälaisia ajatuksia perustulokokeilu ja sen tulokset ovat teissä herättäneet, mitä olette kuulleet väliraporteista ja minkä suuntaisia suunnitelmia olisi jatkossa edetä. Perustulon kaltainen malli on juuri se, joka vähentää byrokratiaa mutta edistää ihan jokaisen ihmisen osallisuutta ja työntekoa tässä maassa.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Tämä yksittäinen hallituksen esitys on sinänsä kannatettava, mutta valitettavasti näistä kaikista nykyhallituksen toimista, jotka liittyvät työmarkkinoihin, ei voi sanoa samaa. Onneksi sentään yleislakon uhka on nyt väistynyt toistaiseksi, kun hallitus perääntyi irtisanomislakiesityksestään. Arvoisa työministeri Lindström, voisitteko harkita jatkossa kannustavia toimenpiteitä keppilinjan sijaan? Esimerkiksi tämä viime vaalikaudella käyttöön otettu työttömyysturvan suojaosuus 300 euroa: sen rajaahan voitaisiin hieman nostaa. Se on selvästi kannustanut työttömiä töihin ja olisi heille myös selkeä merkki paremmasta ja kannustava esitys erilaisten aktiivimallien jälkeen. Toinen kysymykseni työllisyyden hoitoon liittyen on se, työministeri antaa vielä jatkoaikaa hyvin sujuneelle ja onnistuneelle työllisyys- ja yrityspalvelukokeilulle, josta on esimerkiksi Pirkanmaalla saatu erittäin hyviä kokemuksia. Pitkäaikaistyöttömät ovat työllistyneet maakunnassamme, ja myös muilla alueilla Suomessa kokemukset ovat olleet hyvinkin samansuuntaisia. Kokoomuksen pitkäaikainen edustaja Arto Satonen, entinen varapuhemies, on tehnyt tätä asiaa koskevan lakialoitteen, joka on saanut laajaa kannatusta yli puoluerajojen, itsekin olen sen allekirjoittanut. Tämä aloite koskee nimenomaan työllisyys- ja yrityspalvelukokeilun jatkamista kahdella vuodella eteenpäin. Toivoisinkin, että hallitus voisi vielä tässä asiassa tulla vastaan, ja tämä sama toive on tullut myös kunnilta, jotka joutuvat nyt nopeasti, pikapuoliin lopettelemaan tämän kokeilun täytäntöönpanoa. Ja maakuntauudistushan siirtyy vähintään kahdella vuodella eteenpäin, joten hyvin olisi vielä aikaa.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 Ensin edustaja Saviolle: hallitus ei ole perääntynyt irtisanomislainsäädännöstä, vaan sitä jalostetaan yhdessä kolmikannassa, ja siellä on päästy hyvään tulokseen, jota tällä hetkellä kaikki ammattiliitot ja -järjestöt ovat eteenpäin viemässä. Arvoisa puheenjohtaja! Sipilän hallituksen toimesta keväällä 2018 lähdettiin tekemään työllisyyspakettia vuosille 2019—2022. Siinä on todellakin ainakin noin kymmenen ohjelmaa ja monia kymmeniä erilaisia toimenpiteitä. Kiitän ministeri Lindströmiä ja ministeri Mattilaa, että näitä on tuotu tänne saliin hyvin tehokkaasti ja hyvinkin, sanotaan, hyvällä valmistelulla omasta mielestäni. Lisäksi vielä keskustelu on salissa ollut hyvää. Loppupeleissä aina on oltu työttömän tai yrittäjänkin asialla täällä. Tässä esityksessä on todella hyvä puoli se, että tullaan tähän tulorekisteriasiaan ensin ja tullaan keventämään myös byrokratiaa. tulevia tuloksia, koska siinäkin välimaastossa mennään myös yrittäjyyteen. Meillä on Suomessa paljon yrittäjiä, käsityöalan yrittäjiä ja muita, jotka ovat tällä hetkellä köyhyysrajan alapuolella, ja kuitenkin he ovat poissa näistä meidän työttömyyskorvauksistamme ja -listoistamme. Omalla toiminnallaan he ovat kuitenkin aktiivisesti kiinni siinä elämän leivässä jollain tavalla. Millä tavalla voidaan yhdistää toisaalta
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-07 tehdään sellaisia rakenteellisia uudistuksia, joihin aikaisemmin sosialistinen Suomi ei ole vihervasemmiston voimin tottunut, eli tehdään hyviä esityksiä yrittäjien ja työvoiman aseman parantamiseksi ja yrittäjyyden kehittämiseksi. Erityisesti Lapissa olemme saaneet kokea erinomaisen nousu- ja kasvukauden nimenomaan tämän hallituksen toimesta ja tämän hallituksen aikana. Olemme selkeästi havainneet, että Suomi on Euroopan kärkimaa työllisyyden ja yritysten kehityksen kannalta, eli hallitus on uskaltanut tehdä paljon sellaisia uudistuksia, joita Keski-Euroopassa suorastaan ihaillaan. Niin kuin tänä päivänä kuulimme, suomalaista työmarkkinajärjestelmää pidetään edelleen erittäin konservatiivisena ja vanhanaikaisena, ja nämä hyvät uudistukset, joita nyt tehdään, edesauttavat suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan selviytymistä, kun on odotettavissa, että seuraavan hallituksen aikana alkaa laskusuhdanne ja höttöpuheet joutuvat sen todellisuuden eteen, että nämä toimet, joita hallitus on tehnyt, pelastavat seuraavankin hallituksen. Vielä tuosta kokonaisuudesta haluaisin tuoda esille, että meillä Lapissa pätkätyöt ja lyhytaikaiset työsuhteet ovat todellisuutta, mitä rintamailla etelässä ei ole ehkä havaittu. Tälläkin hetkellä minulla on monta tuttavaa, jotka lähtevät Kilpisjärvelle asumaan voidakseen siellä tehdä erilaisia pätkätöitä. Ongelma on siinä, kun nuo työsuhteet ovat semmoisia pätkiä, että he eivät saa välttämättä rahaa eivätkä taloudellista tukea kuin, sanotaan, kerran kahdessa kuukaudessa, jolloin he saattavat joutua turvautumaan toimeentulotukeen. Mutta kiitos tämän teknisen muutoksen tällaiset ongelmat poistuvat ja edelleen tämän hallituksen positiiviset toimet heijastuvat lappilaiseen hyvinvointiin. Lyhyesti vielä tämän positiivisen hallituksen erinomaisista saavutuksista haluan tuoda esille nuorisotyöttömyyden. Kun edellinen, sosialistihallitus lopetti toimintansa, nuorisotyöttömyys oli 23,3 prosenttia, mutta kun nyt sitten tämä oikea-aikainen hallitus toimii, meillä on tällä hetkellä 17,2 prosenttia nuorisotyöttömyys ja edelleen ollaan parempaan suuntaan menossa, kun sitten tulevaisuus vielä tästä kehittyy. Esitänkin kysymyksen: millä tavalla hallitus edelleen kehittää nuorten mahdollisuutta työllistyä?
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-07 Hallitus ei ole tästä perääntynyt, kuten edustaja Pirttilahti jo teille korjasi, päinvastoin, ihan lähiaikoina tulemme saamaan tänne hallituksen esityksen, jolla työsopimuslakiin tehdään sellainen muutos, että yksilöperusteisessa irtisanomistilanteessa myös yrityksen koko, tai itse asiassa sen henkilöstön määrä, on yksi irtisanomiskynnykseen vaikuttava tekijä. Ihmettelen sitä, että perussuomalaiset näin voimakkaasti ovat tätä pienyrittäjien työllistämismahdollisuuksia edistävää lakia vastaan, koska muistan vielä sen ajan, jolloin perussuomalaiset pitivät itseään myös pienyrittäjien puolueena. Edustaja Karimäki ja edustaja Pirttilahti puhuivat positiivisesti perustulon puolesta. Perustulokokeilu on todellakin saanut paljon huomiota maailmalla, ja mediasta voimme jatkuvasti lukea, muun muassa tänään, erilaisia positiivisia juttuja perustulokokeilusta. Toivoisin, että vahvemmin näissä yhteyksissä kerrottaisiin, että tällainen kokeilun mukainen perustulouudistus ei ole koskaan mahdollinen, koska se maksaisi noin 11 miljardia euroa vuodessa nykyisen sosiaaliturvan päälle. Joka tapauksessa perustulo kaiken kaikkiaan on aikamoista haihattelua, koska en ole huomannut kenenkään tai minkään poliittisen tahon esittävän mitään realistista perustulomallia. Päinvastoin, vasemmistoliitto — vai oliko vihreät — taisi esittää, että perustulon taso olisi noin 750 euroa kuussa, kun tässä kokeilussa on noin 560 euroa kuussa. Kun tämän kokeilun mukainen perustulo maksaisi siis 11 miljardia, niin mitä maksaisikaan se 750 euroa kuussa? Odotan, että nämä poliittiset tahot, jotka lämpimästi perustuloa kannattavat, toisivat joitakin realistisia ehdotuksia keskusteluun. Sitten tässä on kyllä myös tämä periaatteellinen puoli. Puhutaan, että pitääkö sosiaaliturvan olla vastikkeellista vai ei. Ihmiset eivät aina miellä, mitä vastikkeellisuus tarkoittaa. Se tarkoittaa yksinkertaisesti muun muassa sitä, että jos ihmiselle on tarjolla hänelle sopiva työpaikka, onko hän velvollinen ottamaan sen vastaan. Minun mielestäni on, perustuloajattelussa ei ole.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 pystymme lähivuosina myös tätä nyt avattua tietä kulkemaan paljon määrätietoisemmin. On selvää, että kun meillä on edelleen lähemmäs 200 000 työtöntä — tarkkaa lukua en ulkoa muista, mutta sinne se menee niille tienoille vaikka kuinka elämme huippunoususuhdannetta viime vuosien talouskehityksessä, olemme siellä ihan huipulla, ehkä hieman tulossa jo alamäkeä, siitäkin huolimatta meillä työttömyys on yhteiskuntamme suurin ongelma. Se tarkoittaa sitä, että meidän on etsittävä ennakkoluulottomasti sosiaaliturvan ja työn yhdistäviä avauksia, mitä ne sitten ovatkaan. Onko sellainen esimerkiksi se malli, mitä Saksassa käytetään? Siellä työttömäksi joutuneelle ihmiselle taataan tietty tulotaso, ja jos hän sitten pääsee vaikka kesken kuukauden viikoksi töihin, niin hänelle kuitenkin taataan se loppuosa 1 000 euroon asti. Muistaakseni 1 000 euroa on se raja siellä. Elikkä tämmöisiä ennakkoluulottomia avauksia joudumme kuitenkin tekemään. Se on ihan selvä asia, että vapailla työmarkkinoilla siitä isosta määrästä työttömiä, joka meillä valitettavasti edelleen on, kaikki eivät ehkä pysty vapaille työmarkkinoille työllistymään, mutta äärimmäisen tärkeää on, että yhteiskunta ojentaisi auttavan kätensä ja ohjaisi näitä ihmisiä johonkin muuhun työhön, sosiaalisesti tuettuun työhön. Mikä on se malli? Tässä on ensimmäinen hyvä avaus siihen, ja uskon, että ministeri Lindström ministeri Mattila omalta taholtaan ovat tätä asiaa koko ajan eteenpäin vieneet, ja uskon heidän vilpittömään haluunsa, että tähän suuntaan ollaan menossa. Lopuksi, arvoisa puhemies, tähän perustulokokeilukeskusteluun haluan oman korteni kekoon kantaa. kantaa. Kun perustuloa maksetaan, tai ollaan suunnittelemassa, että sellaista maksettaisiin, niin minun mielestäni sellaista tuloa ei ihmiselle pidä maksaa vastikkeettomasti. Kyllä tässä maailmassa ja Suomessa töitä löytyy, ja jos jollekin maksetaan jotakin, niin kyllä siinä pitää olla selkeästi velvollisuus tuottaa yhteiskunnallista hyvää yhteisölle. En oikein pidä siitä, että ruvettaisiin maksamaan siitä, että ei tarvitse tehdä mitään. Ymmärrän minä sen, että sosiaaliturvaa tulee muuttaa siihen suuntaan. Mikä sitten on se oikea sosiaaliturvan taso, sitä varmaan käsitellään ensi vaalikaudella, kun sosiaaliturvauudistusta tehdään, mutta se on selvä asia, että semmoista vastikkeetonta rahaa ei pidä mennä maksamaan, koska sillä ei tunnetusti ole tässä maailmassa saavutettu mitään hyvää. Kyllä se on se työ ja yhteiskunnalle tehtävä lisäarvo, mikä on kaikkein arvokkainta, ja ihmiselle, kun hän menee töihin, olkoon se työ minkä laatuista tahansa, hyvää, arvokasta työtä, syntyy samalla se arvokas sosiaalinen ympäristö, missä hän voi hyvin. Työttömyyden seurauksista tässä maassa me kaikki olemme varmasti tietoisia.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowiczille tiedoksi — kun hän peräänkuulutti näitä perustulomalleja — että vihreät ovat jo pari kolme vuotta sitten julkaisseet perustulomallin, jossa se perustulon taso on hyvin lähellä tämän hallituksen perustulokokeilun tasoa ja josta eduskunnan tietopalvelu on tarkistanut, että se ei heikentäisi valtiontalouden tasapainoa nykytilanteeseen verrattuna, koska mallin tarkoitus on paitsi taata se, että jokaisella on tietty, joskin niukka, perusturva, myöskin se, että jokaisella on kannuste vastaanottaa töitä.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-07 mieluummin vaikka ilmaisua ”tullut järkiinsä”, mutta pääasia kuitenkin on, että tätä asiaa puidaan nyt jatkossa kolmikannassa, ja näin tulee ollakin. Kilpailukykysopimus oli jo palkansaajaliikkeelle iso ponnistus — siitä heille kiitos — ja onkin hyvä, että nyt jatkossa näitä asioita tosiaan pohditaan suomalaiseen, työmarkkina-asioissa totuttuun tapaan. Edustaja Zyskowicz totesi äsken myös, että perussuomalaiset esiintyivät ennen viime eduskuntavaaleja pienyrittäjämyönteisenä puolueena. Se on totta, ja sitä me olemme edelleenkin. Meidän eronamme kokoomukseen on kuitenkin se, että me esitämme ja kannatamme sellaisia toimenpiteitä, jotka hyödyttävät sekä työnantajaa että työntekijää.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowicz kyseli vihreiden perustulomallin perään. Todellakin vihreillä on perustulosta malli, jonka suuruus on kutakuinkin sitä luokkaa kuin hallituksen omassa perustulokokeilussa, mutta se ero vihreiden perustulomallissa on teidän kokeiluunne verrattuna, että vihreät ottavat sen verotuksen kautta suurituloisilta pois tai jos onnistuu saamaan työtä ja saa kunnollisen, riittävän palkan, niin sitten perustulo ikään kuin verotuksen kautta siinä kompensoituu. Keskeistähän on se, että ihmisiä kannustetaan töihin, kannustetaan luoville aloille, yrittämään, taiteeseen, olemaan toimeliaita. Maailmahan muuttuu sellaiseksi, että robotisaatio etenee ja työn muodot ovat jatkuvassa murroksessa. Ja se, että me käytämme aikaa ja byrokratiaa perusturvajärjestelmän
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Kiitoksia hyvästä keskustelusta. Varmaan on syytä, että perustuloon palataan sitten kun kokeilu on loppu. Sinänsä en ehdi vastaamaan muuten kuin tähän hallituksen esitykseen liittyviin kysymyksiin. Totean kuitenkin edustaja Karimäelle sen, että eläkkeen ja työtulon yhteensovittamiseen on olemassa OTE-kärkihankkeessa niin sanotun lineaarisen mallin kehittäminen edelleen tavoitteena, niin että työtulo ja eläke saadaan oikealla tavalla yhteensovitettua. Usea kysymys koski myöskin kansallista tulorekisteriä — edustajat Ala-Nissilä, Järvinen, Laukkanen, Elo. Tämä ei ole STM:n valmistelussa, vaikka toki moni sektori on yhteinen STM:n kanssa. Luottavaiset katseet on tässä suunnattu valtiovarainministeriöön, ja sen sivuilla on tästä aikataulusta saatavissa tietoa, ja uskon ja luotan siihen, että valmistelu siellä etenee. Mutta he ovat todellakin siinä vastuuministeriö. paikalla. Edustaja Mäkisalo-Ropponen, kyllähän se palkanmaksuviive on työnantajan ongelma. Ei siitä oikeastaan mihinkään pääse. Mutta aktiivimalliin liittyvät toimeenpano-ongelmat ja kysymykset pitää ratkaista nyt sitten niissä pöydissä, missä aktiivimalli esimerkiksi tällä hetkellä on asetuksen muodossa eteenpäin menossa, mahdollisesti. Edustaja Järvinen, on juuri niin, että meidän sosiaaliturvamme tässä sadan itsenäisyyden vuoden aikana on kehittynyt varmasti sitä silmällä pitäen, että sillä tahdotaan turvata kansalaisten hyvää arjen perustoimeentuloa, ja hyvinhän se aikaa on kestänyt, vaikka onkin muodostunut hivenen tilkkutäkkimäiseksi. Nyt sitten pitää tehdä tulevaisuudessa uudistus, joka kestää aikaa vähintäänkin seuraavat sata vuotta, ja mielellään laajalla parlamentaarisella
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa rouva puhemies! Työhyvinvointia ja työsuojelua edistävien lakien joukossa vuosilomalaki on erityisasemassa. Esimerkiksi työaikalaista voidaan poiketa, kun kyseessä on johtavassa asemassa oleva työntekijä. Vuosilomalaki sen sijaan koskee kaikkia, jotka ansaitsevat elantonsa toisen palveluksessa. Työmies on lomansa ansainnut ja niin myös johtaja. Vuosilomalakiin on viime vuosina tehty parannuksia, jotka auttavat myös lyhyissä työsuhteissa olevia ja lyhyttä työaikaa tekeviä. Vähintään neljän viikon vuosiloman turvaaminen palkansaajalle on jo edellä sanotuista syistä perusteltu tavoite. Euroopan unionin sosiaalisesta ulottuvuudesta on tässä erinomainen esimerkki — missä EU, siellä palkansaajan turva. Hallitus on kuitenkin tehnyt esityksensä ehkä tarpeettoman niukkalinjaisesti vain näitä EU:n minimiehtoja seuraillen. Tässä samassa yhteydessä olisi voinut vuosilomalakia korjata enemmänkin. Erityisenä puutteena tässä esityksessä on, ettei siinä ole riittävästi arvioitu osa-aikaista ja määräaikaista työtä tekevien aseman muutosta. Tämä olisi ollut jo tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussyistä tarpeen.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-07 Tässä lakiesityksessä tavoitteena on EU:n oikeuskäytännön vahvistaminen osaksi kansallista sääntelyä — hyvä asia, sillä lomaoikeus on tärkeä myöskin työhyvinvoinnin kannalta. Tässä lakiesityksessä on kuitenkin muutama periaatteellinen ongelmakohta, joihin osa lausunnonantajista otti kantaa. Kysynkin ministeriltä: Eikö lakiesityksessä oleva lisäpäivän käsite ole ristiriidassa ILOn yleissopimuksen palkallista vuosilomaa koskevan artiklan kanssa, jossa sanotaan, että poissaolot työstä, jotka johtuvat asianomaisen työntekijän määräämisvallasta riippumattomista syistä, kuten sairaudesta, tapaturmasta tai raskaudesta, on laskettava työssäoloajaksi — työssäoloajaksi? Eikö olisi selkeämpää noudattaa ILOn sopimusta sellaisenaan? Lisäksi lisäpäiviä ei esityksessä katsota työssäoloajaksi eikä vuosilomaan oikeuttavaksi ajaksi. Miksi näin? Onko tämä juridisesti oikein? Toiseksi, edustaja Tuppuraisen tavoin kritisoin vaikutusarviointien puutteellisuutta.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Jatkossa neljän viikon palkallisen vuosiloman voisi saada, vaikka lomapäiviä olisi kertynyt vähemmän sairauden tai tapaturman vuoksi. Tämähän on työntekijälle merkittävä muutos vuosilomalakiin, mutta niin kuin ministeri sanoi, sinänsä se liittyy EU-säädöksien täyttämiseen. Siinä mielessä tämä on myös esimerkki — sinänsä hyvin konkreettinen esimerkki — kansalaiselle siitä, kuinka suuri vaikutus EU-sääntelyllä Suomeen on, ja se vaikutus on syvä ja kiistaton. Mutta kaikki yrittäjät — täytyy samaan hengenvetoon sanoa — eivät ole tästä esityksestä sinänsä innoissaan. Yrittäjien mukaan muutos voisi lisätä työnantajille aiheutuvia kustannuksia, hallinnollista taakkaa. Ja tähän liittyen haluaisin ministeriltä kysyä: Miten näette tämän yrittäjäpuolen huolet, jotka nekin täytyy huomioon ottaa yhtä lailla kuin täytyisi ottaa huomioon työntekijäpuolen huolet, jos esityksessä sellaisia olisi? Miten nämä yrittäjäkysymykset näette?
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-11-07 Nyt tällä ehdotettavalla säännöksellä me turvaamme työaikadirektiivin 7 artiklassa edellytetyn vähimmäisoikeuden palkalliseen lepoaikaan. Ja toistan sen, mitä tässä alussa sanoin, että tässä tehdään se minimi juuri siitä syystä, että kolmikannassa todettiin, että muuta ei ehditä tekemään, koska siellä oli sama porukka tekemässä työaikalakia. En siis lainkaan vastusta sitä, että tässä olisi pitänyt kyetä tekemään kokonaisuudistus, mutta nyt tehdään vain se, minkä EU vaatii, eli se minimi. Jos työntekijälle nyt sitten turvattaisiin vapaapäivien sijasta tämmöinen oikeus ikään kuin normaaliin vuosilomaan sairaus- tai kuntoutuspoissaoloista huolimatta eli niin, että maksettaisiin vuosilomapalkkaa, niiden ajalta kertyisi uutta vuosilomaa ja työ- ja virkaehtosopimusten lomarahaa koskevat määräykset tulisivat sovellettavaksi ja kustannukset olisivat korkeammat kuin lisäpäiväoikeudesta johtuvat kustannukset. Tällä on vaikutuksia, totta kai, työnantajiin, tällä on vaikutus yksityiseen sektoriin ihan rahallisesti. Tästä tulee hallinnollista taakkaa ja myös kustannuksia yksityiselle sektorille 18 miljoonaa, kunnille 4 miljoonaa, valtiolle 400 000 euroa, yhteensä noin 22 miljoonaa. Tämä esitys vaikuttaa vuosittain arviolta noin 13 000:een yksityisen ja julkisen sektorin palkansaajaan. Ja minkä minkä takia esityksen vaikutuksia määräaikaisissa, osa-aikaisissa työsuhteissa työskenteleviin ei ole arvioitu? Me emme ole katsoneet sitä tarpeelliseksi ottaen huomioon tämän esityksen tavoitteet, koska tässä esityksessä ei ehdoteta muutettavaksi niitä perusteita, joiden mukaan vuosilomaa ansaitaan. kyllä työnantajapuolen näkemyksiä, lausuntopalautetta, edustaja Elo, on käyty läpi. EK:han katsoi, että tätä uudistusta ei tulisi toteuttaa ollenkaan, koska unionin tuomioistuin ei ole todennut Suomen vuosilomalakia työaikadirektiivin vastaiseksi. No, me nyt kuitenkin katsoimme, että tälle on tarve, ja me teemme tässä vaiheessa minimin. Kuten sanoin, tälle on olemassa tilaus, ja on sitten varmaan seuraavan hallituksen keskeisimpiä tehtäviä viedä tämä kokonaisuudistus maaliin.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-07 Yleensä katsomme kilpailun tuottavan parhaan tuloksen yhteiskunnan kannalta — että se saisi aikaan eniten tulosta niukoilla voimavaroilla. Rahapelien pelaamisessa ei kuitenkaan ole kysymys tavanomaisesta taloudellisesta toiminnasta. Joillekin, epäilemättä suurimmalle osalle ihmisistä, kyseessä on harmiton viihde, piristävä jännitys, josta ollaan valmiita vähän maksamaankin. Joillekin ihmisille rahapelit ovat kuitenkin kaikkea muuta kuin harmittomia: pelit vievät rahat, pelit vievät ajan, pelit vievät ajatukset ja koko elämän. Rahapelit eivät ole normaaleja hyödykkeitä. Ja siksi monopolijärjestelmä, joka johtaa hyödykkeen tuotannon rajoittamiseen, voi olla hyvinvointia lisäävä. Monopoli, yksinoikeusjärjestelmä, on hyvinvoinnille välttämätön mutta ei yksin riittävä malli. Monopolikin kaipaa sääntelyä. Tarvitaan keinoja, joilla pelaamisesta kärsivät tunnistetaan, heidän pelaamistaan rajoitetaan, ja joissakin tapauksissa heidät saadaan hakeutumaan hakemaan apua. Tämä esityksessä esitetty malli, jossa pelaajien tunnistamista laajennetaan, on tässä suhteessa kannatettava, tarpeellinenkin. Sen ainoa mahdollinen haittapuoli on veikkausvaroista tapahtuvaan rahoitukseen tuleva lovi. Sen määrä riippuu tunnistautumisen teknisestä toteutumistavasta ja jäänee joka tapauksessa haittapelaamisesta aiheutuvien kustannusten alapuolelle. Eli kannatan tätä esitystä tunnistamiseksi. Arvoisa puhemies! Esitykseen sisältyvä säätelyn kevennys tavara-arpajaisten, bingopelien ja tavaravoittoautomaattien kohdalla on hyvä vastapaino ongelmapelaamisen torjunnan edellyttämälle säätelyn kiristämiselle. Yleishyödyllisten yhteisöjen järjestämät arpajaiset ovat toimintaa, jossa viihde-elementti ja kohtuullinen jännitys eivät ole viemässä ihmisiä pakkopelaamiseen, päinvastoin.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 Mutta haluaisin nostaa tämän lainsäädännön yhteydessä sen, kun meillä on pistetty Veikkaus, RAY ja Fintoto nippuun ja on näin turvattu tällainen yksinoikeudellinen pelien järjestäminen ja on alettu kantaa vielä entistäkin enemmän vastuuta haitoista ja oikeusturvasta. Haluaisin kysyä ministeriltä, miten me voisimme suitsia ulkomailla tapahtuvaa suomenkielisten pelien järjestämistä, sillä on vaarana, että pelaaminen siirtyy netissä sellaisille palvelujärjestäjille, jotka sitten voittonsa laittavat ihan muualle kuin yhteiskunnan hyväksi havaitsemiin asioihin, ja samalla kierretään myös verot ja muut velvoitteet. Mitä sitten tähän itse lainsäädäntöhankkeeseen tulee, luulen, että tulemme saamaan jonkun verran kritiikkiä siitä, että tämä on ylimitoitettu. Toivoisinkin oikeastaan ministeriltä käytännön kertomista siitä, miten tämä tunnistautuminen tapahtuu. Eihän se varmastikaan niin monimutkaisesti voi tapahtua kuin normaali pankkitunnistautuminen koodilistoineen, eli jos se on kevyempi, niin se jo helpottaisi tämän viestin viemistä kansalaisten keskuuteen. Mutta toisaalta, kun me sitä riskiä olemme kerran korostaneet, niin kyllä mielestäni tämä lainsäädäntöesitys on ihan oikeansuuntainen. Ja on erittäin hyvä, että siellä, missä me normeja sitten taas voimme purkaa, niitä puretaan. Luulen, että moni bingon järjestäjä ja arpajaisten järjestäjä on tyytyväinen siitä, että lupa-ajat pitenevät ja lupasääntelyä kevennetään.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-07 puhemies! Edustaja Kalmari esitti puheenvuorossaan muutamia kysymyksiä, joihin itsellänikin voi olla jonkun verran näkemyksiä Veikkauksen hallintoneuvoston edustajana. Eli ensinnäkin se, että kyllähän pelaaminen on siirtynyt ulkomaalaisille pelisivustoille varmaankin jo vuosikymmenen ajan, ja se kehitys on yhä vain voimistuva. Siihen kehitykseen pystymme vastaamaan ainoastaan niin, että Veikkauksenkin pelit ovat kilpailukykyisiä tämän ulkomaalaisen pelitarjonnan rinnalla. tämä tunnistautuminen: käytännössä siinä puhutaan esimerkiksi Veikkaus-kortin käyttämisestä, jota Veikkaus on pelaajille jakanut, eli se ei olisi niin monimutkainen kuin pankkitunnistautuminen, ainakaan oman ymmärrykseni mukaan. Sinänsä on hyvä, että arpajaislakia päivitetään, juurikin siksi, että tämä pelimonopoli ei ole mikään itsestäänselvyys. Monissa maissa se on menetetty, koska se on päästetty livahtamaan käsistä. Sen perustehan ei ole veikkausvoittojen tuotto vaan pelihaittojen ehkäisy. Pelimonopolia ilman näiden pelihaittojen ehkäisy on varsin vaikeaa, jo sen takia, että ulkomaalaisia peliyhtiöitä voi olla hieman vaikea velvoittaa käyttämään rahallisia resursseja pelihaittojen ehkäisyyn ja hoitamiseen, tämä pelimonopoli voi käytännössä säilyä vain, jos se on kilpailukykyinen ulkomaalaisen pelitarjonnan kanssa. Eli suuntaushan on se, että ihmiset hakevat entistä enemmän mobiilipelejä, vähentävät pelaamista kivijalkakioskeissa. Jatkuvasti pelituotot, pelivaihto ovat vähentyneet luottotyyppisissä peleissä ja kasvaneet nettikasinoissa ja vastaavissa, ja tälle suuntaukselle me tuskin mitään voimme. Näiden pelirajoitusten vaikutus pelaamisen tuottoihin on varsin selvä, mutta positiivinen vaikutus pelihaittoihin on epäselvempi. Eli sitä täytyy nyt ajan kuluessa seurata, millaisia vaikutuksia on näillä ehdotetuilla rajoituksilla, jotka sinänsä ovat kannatettavia. Esimerkiksi nyt on nähtävissä, että kun Veikkaus siirtyi pelaamisen rajoituksiin nettipalveluissaan, eli pelaaja pystyy säätämään vapaaehtoisia rajoja itselleen, sekin jonkun verran notkautti pelituottoja, eikä ole vielä selvää näyttöä, vaikuttiko se millään tavalla positiivisesti pelaamisen haittoihin. Mutta se jää nähtäväksi, ja kyllä se täytyy katsoa loppuun asti. Tätä lakia koskien on mielestäni erityisen tärkeää se, että nyt lainsäädännössä ilmaistaan lainsäätäjien tahto pelien järjestämisen reunaehdoista mahdollisimman tarkasti. Tällä hetkellä käytännössä monesti olen törmännyt tilanteeseen, että voimassa oleva lainsäädäntö on liian tulkinnanvarainen, jopa avoin yksittäisen Poliisihallituksen virkamiehen
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa puhemies! Tämä lakiesitys arpajaislain muuttamisesta on hyvä. Mutta meidän on myös hyvä tiedostaa, että monet tähän asiaan liittyvät hankalat asiat on siirretty myöhemmin asetuksella tarkemmin säädettäväksi. Myös Myös esimerkiksi markkinointiin liittyvät asiat on tarkoitus tuoda eduskuntaan myöhemmin. Kysynkin ministeriltä: missä vaiheessa tämän lain toisen osan, missä käsittääkseni käsitellään muun muassa tähän markkinointiin liittyviä asioita, Tässä esityksen tavoitteena on pelaamisen haittojen vähentäminen, ja olemme varmasti kaikki sitä mieltä, että tämä on tärkeä asia. Tähän liittyvät pelaamisen hallinnan välineet ja rajoitukset on tarkoitus toteuttaa vaiheittain. Ja tämä vaiheistus on kyllä tärkeä, niin että Veikkaukselle jää aikaa sopeutua tähän tilanteeseen. Tämä on nimittäin todella vaativa harjoitus Veikkaukselle. Veikkaushan joutuu koko ajan kilpailemaan kansainvälisten pelifirmojen kanssa paikastaan näillä pelimarkkinoilla. Meidän täällä eduskunnassa pitäisi pitää huolta vastuullisesti toimivan Veikkauksen pärjäämisestä tässä kilpailussa, koska Veikkauksen tuotothan kuitenkin tulevat suomalaisten hyödyksi, eli semmoisen oikean tasapainon löytyminen olisi äärettömän tärkeä asia. Eli yhteenvetona totean, että kyllä tämä esitys on perusteltu ja hyvä, sillä pelihaittojen ehkäisy on kansallisesti merkittävä asia. Mutta siitä huolimatta kokonaisuudessaan toivon, että meiltä löytyy täällä eduskunnassa riittävästi tahtoa puolustaa myöskin tätä Suomen uniikkia järjestelmää, joka kuitenkin toimii vastuullisemmin kuin esimerkiksi kansainväliset pelifirmat. arpajaislain seuraava vaihe pitäisi saada nopeasti eteenpäin ja eri ministeriöt yhteisen pöydän ääreen niin, että saadaan myös edunsaajien ääni varmasti kuuluville. Kysynkin, miten varmistetaan, että
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-07 Hallitus on tiedostanut ongelmapelaamisen ja laatinut lakiesityksen, jonka tavoitteena on vähentää rahapelaamisesta aiheutuvia taloudellisia, sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja ja ongelmia. Pelaajan on jatkossa tunnistauduttava, kun hän pelaa esimerkiksi kauppojen tai kioskien yhteyteen sijoitettuja raha-automaattipelejä. Tavoitteena on tällä tavalla saada riskipelaamista paremmin hallintaan, myös fyysisissä raha-automaateissa. Aivan kuten ministeri Mykkänen esittelypuheenvuorossaan totesi, kaikkea rahapelaamista koskee arpajaislaissa säädetty 18 vuoden vähimmäisikäraja. Tunnistautuneena pelaamisella voidaan samalla tehostaa ikärajavalvontaa, sillä jatkossa tunnistautuminen raha-automaattipeleissä edellyttäisi aina Veikkauksen asiakkuutta. Edustaja Kalmari tuossa pohti, kuinka tämä tunnistautuminen tehdään niin, ettei se olisi niin monimutkainen kuin pankkitunnuksilla tapahtuva tunnistautuminen. Uskon, että siihen kyllä löydetään varsin kestävä ja näppärä ratkaisu, ei se näin monimutkaiseksi ja vaikeaksi voi mennä. Tavara-arpajaisten, bingopelin ja tavaravoittoautomaattien sekä eräiden muiden peliautomaattien ja laitteiden lupamenettelyä kevennetään pidentämällä luvan enimmäispituus 6 kuukaudesta 12 kuukauteen. Lisäksi ilman tavara-arpajaislupaa järjestettävien pienarpajaisten arpojen yhteenlaskettua myyntihintaa koskeva raja nostettaisiin 2 000 eurosta 3 000 euroon. Ja myös tämä on mielestäni erittäin hyvä ja perusteltu siirto. Näiden muutosten on tarkoitus tulla voimaan syksyllä 2019. Lisäksi lakiesityksessä ehdotetaan muutettavaksi rahanpesulain soveltamisalaa siten, että lakia sovellettaisiin pelikasinon ulkopuolella käytettävänä pidettäviin raha-automaatteihin, jos pelaaminen tapahtuu arpajaislaissa tarkoitetulla tavalla tunnistautuneena. Lakiesityksessä lähdetään tästä tunnistautumisen tärkeydestä ja tunnistautumisen merkityksestä, ja se on kyllä erinomaisen hyvä tapa hillitä ongelmapelaamista.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa rouva puhemies! On selvää, että arpajaislakia täytyy uudistaa, ja tämä uudistus pakollisesta tunnistautumisesta on ilman muuta asianmukainen. Kannattaa muistaa, että Veikkaus toimii vähän skitsofreenisesti puun ja kuoren välissä, vähän niin kuin Alkokin: paljon pitäisi myydä, mutta haittoja pitäisi torjua. Ja kumpaakaan puolta ei kannata vähätellä. Rahapeliongelmat koskettavat useimmiten nuoria aikuisia, ja kun vielä muistetaan, että lähes kolmannes Suomen rahapelituotoista tulee työttömiltä, eläkeläisiltä ja lomautetuilta eli yleensä niiltä kaikkein heikoimmassa asemassa olevilta, ei ole aivan vähäpätöinen asia. Toisaalta sitten taas veikkausrahoilla tehdään paljon hyvää ja moni järjestö on niistä riippuvainen. Jos muistan oikein, niin liikunta- ja kulttuurijärjestöille menee noin 53 prosenttia, sosiaali- ja terveysjärjestöille 43 ja hevosalalle 4 prosenttia veikkaustuottovaroista. Veikkaus on itse arvioinut, että tämä sinänsä tarpeellinen pakollinen tunnistautuminen ja sen läpivienti tulevat maksamaan maksamaan jopa 17—170 miljoonaa euroa. Siitä syystä on ensinnäkin hyvä, että hallitus on esityksessään tullut vuoden Veikkausta vastaan. Tämä esitys mahdollistaa paremmin vaiheittaisen etenemisen, kun muistetaan, että tällä hetkellä suomalaisista pelaajista vasta noin 10 prosenttia on tunnistautunut. Mutta muutama toive minulla olisi niin valiokunnalle kuin ehkä myöskin ministerille: Kun tätä lakia viedään eteenpäin, kannattaa tarkkaan miettiä se tunnistautumismenettely ja ‑keino, koska mitä vaikeampi ja monimutkaisempi siitä tehdään, sitä enemmän suomalainen yhteiskunta häviää. Jos siitä tehdään helppo, yhdellä kortilla tapahtuva ja jopa kannustava, se voidaan saada pienilläkin menetyksillä aikaiseksi. Eli paljon riippuu uudistuksen hintalappu Toinen asia on se, että valiokunnan tulisi pohtia mobiilimaksamisen mahdollisuutta. Se on kuitenkin nykyaikaa hyvin monella alalla, ja on aika vaikeasti perusteltavissa se, miksi Veikkaus-pelien pelaaminen ei ole sillä mahdollista. Meidän yhteinen murheemme asiassa on se, että jo tällä hetkellä noin 200 miljoonaa euroa pelataan Suomesta ulos eli kansainvälisiä nettipelejä. Ja se tarkoittaa sitä, että siitä rahamäärästä ei makseta veroja mutta toisaalta sitä rahamäärää ei saada myöskään hyödyksi niille pelihaitoista kärsiville — eli koko yhteiskunta menettää. Se kolmas asia, jota toivon, on se, että huolehdittaisiin siitä, että tämän tulevan lain tulkinta olisi riittävän selkeää, niin että viranomaiset ja keräystahot tulkitsevat lakia samalla tavalla. Meillä on nimittäin useampia esimerkkejä siitä, että Poliisihallituksen kanta on monesti ollut vähän erilainen kuin mitä lainsäätäjä on tarkoittanut. Siihen olisi hyvä saada muutos. Tulenko pömpeliin? Kiitos. — On hyvin perusteltavissa, että tässä vaiheessa hallintoneuvostoon valittiin erilaisista kohderyhmistä ja myöskin eduskunnasta laaja edustusto, mutta kyllä täytyy tunnustaa, että jokainen yhtään yritysmaailmaa tunteva ymmärtää, että lähes 30 hengen hallintoneuvosto ei ole minkään yrityksen etu. Ja sanon silläkin uhalla, että oma paikkani on vaarassa,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 aivan erinomaisen hyvä asia, että arpajaislakiin saadaan nyt uusi esitys, joka virtaviivaistaa edelleen esimerkiksi Suomessa käytävää rahapeliautomaattitoimintaa. On selvää, että kun olemme aikoinaan saaneet oikeuden pitää tätä monopolia ja varsinkin nyt, kun tämä iso yhtiö perustettiin, johon kuuluu Raha-automaattiyhdistys, Veikkaus Oy ja sitten Fintoto, meillä on yksi yhteinen yhtiö, joka tätä asiaa hallinnoi ja hoitaa. Kaikista arvokkaintahan tässä on se, että kun peliautomaatteja ihmiset kuitenkin jollakin lailla pelaavat — se on selvä asia, jotakin pelejä ne ihmiset kuitenkin aina pelaavat — niin nyt saadaan tätä kautta sitten suomalaiseen yhteiskuntaan lisää rahaa hyviin tarkoituksiin: kulttuurille ja nuorisotyölle. Jokainen tietää omassa kotikunnassaan aivan varmasti jonkun esimerkin, mihin näitä kyseessä olevia rahoja on käytetty, todella yhteisen hyvän rakentamiseen, ja tällaisena se tulee edelleen säilyttää. Se, että tunnistautuminen tulee nyt lähivuosina pakolliseksi, on sekin hyvä asia, koska sillähän voidaan haittapelaamista vähentää ja samalla ohjata ihmisiä kaidemmalle tielle, jos pelaaminen on ongelma, niin ettei se pelaaminen vie koko taloudellista varallisuutta eikä saata ihmistä henkilökohtaisiin vakaviin ongelmiin. Sitten erilaisten urheiluseurojen järjestämät arpajaisetkin tämän lain myötä saavat vähän helpotusta, eli byrokratiaa puretaan ja sääntöjä helpotetaan. Pitää muistaa, että esimerkiksi tämän päivän Suomessa urheiluseuratyössä, sanotaan nyt talven nyt talven tullessa näin, vaikka erilaisten hiihtoseurojen järjestämät arpajaiset ovat monelle seuralle aivan välttämättömiä varainhankintakeinoja, ja pitää muistaa sekin, että nuoriso kun harrastaa erilaisia lajeja, ikävä kyllä hyvin monessa perheessä rahallinen tukimahdollisuus nuorelle ja lapselle on kovin pieni, ja tällä keinoin seurat tekevät erittäin arvokasta työtä pienen ihmisen ohjaamiseksi oikeiden ja terveiden harrastusten pariin. Se on suomalaisen yhteiskunnan kannalta erinomaisen hyvä asia.