Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-13 ja tukemaan muuta maailmaa Agendan toimeenpanossa. Työhön tarvitaan mukaan kaikki: valtiot, kunnat, kansalaiset, yritykset. Agenda 2030 ‑toimenpiteiden toteuttamisessa tarvitaan vapaaehtoisen toiminnan lisäksi myös velvoittavaa lainsäädäntöä ja sanktioita. Sääntelyn purkamisen mantran sokea toteuttaminen voi vaarantaa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen. Arvoisa puhemies! Kaksi vuotta sitten hallitus leikkasi kehitysyhteistyöstä noin 40 prosenttia. Nämä jättileikkaukset vaikuttavat suoraan kaikkein köyhimpien ihmisten elämään kehitysmaissa. Suomen kehityspolitiikan tärkeä painopiste eli tyttöjen ja naisten tukeminen kehitysmaissa on myös kärsinyt suuret leikkaukset. Tulevaisuusvaliokunta toteaa Agenda 2030 ‑tavoitteiden saavuttamisen asettavan Suomen kehitysyhteistyön laadulle ja määrälle lisääntyviä odotuksia ja tarpeita, joita ei voida täyttää supistettujen kehitysyhteistyöresurssien puitteissa. Valiokunta kannattaakin kehitysrahoituksen nostamista YK:n ja EU:n tavoitteiden mukaiseen 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta. Kehitysrahoitus ei kuitenkaan yksin riitä kehitysmaiden nostamiseksi kestävän kehityksen tielle. On vaikutettava globaalin talouden rakenteisiin, veroparatiisitalouteen ja kansainvälisen kaupan vääristymiseen, mikäli kehitysmaiden ongelmia halutaan ratkaista kestävästi. Veroparatiisitalouden vastainen työ on olennaista Agendan toteuttamisen kannalta, ja sen tulisi näkyä voimakkaammin myös Suomen politiikassa. Arvoisa puhemies! Ilmastonmuutokseen ja muihin ympäristöongelmiin vastaaminen on keskeinen kysymys, mikäli haluamme rakentaa kestävää tulevaisuutta. On hienoa, että hallituksen toimeenpanosuunnitelmassa ja tulevaisuusvaliokunnan mietinnössä ilmastonmuutos on tunnistettu keskeisimmäksi haasteeksi. Konkretiaa ja uusia avauksia on kuitenkin valitettavan vähän. Ylikulutus ja ilmastopäästöt ovat Suomen ehkä suurin kestävän kehityksen haaste. Siinä meillä on eniten tekemistä, joten kunnianhimoa ja konkretiaa tarvitaan lisää. Se ei ole helppoa eikä se ole halpaa, mutta se on tehtävä ja se on tehtävä pian. Arvoisa puhemies! Suomessa moni kestävän kehityksen indikaattori on hyvällä tasolla mutta kehityksen suunta on valitettavasti laskeva. Kuten hallintovaliokuntakin toteaa, eriarvoisuuden kasvu vaikuttaa kielteisesti Suomen sisäiseen turvallisuuteen sekä hyvinvointiin. Hyvinvointi, demokratia, luotettava hallinto, oikeusvaltio ja toimivat instituutiot luovat pohjan yhteiskunnan vakaudelle ja sisäiselle turvallisuudelle. Niiden vaaliminen ja eriarvoisuuden vähentäminen on olennaista niin Suomen kuin muidenkin maiden kestävän kehityksen kannalta. Tämä toivottavasti huomataan myös hallituksessa, sillä hallituskauden aikana tehdyt ratkaisut syventävät eduskunnan tietopalvelun mukaan suomalaisten tuloeroja. Arvoisa puhemies! Lakiesityksiä ja budjetteja tulee arvioida kestävän kehityksen näkökulmasta. Kestävän kehityksen tulee olla sisäistetty näkökulma niin virkamieskunnassa kuin meillä eduskunnassakin erityisesti talous- ja finanssipoliittisessa päätöksenteossa. On hienoa, että valtion budjettia on luvattu arvioida kestävän kehityksen näkökulmasta ja että Agenda 2030 ‑toimintasuunnitelmaa käsitellään vaalikausittain selontekoina eduskunnassa ja edistymistä raportoidaan hallituksen vuosikertomuksen osana. Kiitoksia tästä! On tärkeää, ettei tarkastelu kuitenkaan jää päälle liimatuksi jälkikäteistarkasteluksi. Haluan myös kannustaa Agendan hengessä hallitusta ja ministeriöitä siihen, että kattavat sukupuoli-, tulonjako- ja ympäristövaikutusanalyysit tehdään vakiintuneena osana lainsäädäntötyötä. Arvoisa puhemies! Olennaisena on politiikkajohdonmukaisuus, ja siinä meillä on vielä työtä. Esimerkiksi Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja Agenda 2030:n välinen keskinäiskoherenssi on ulkoasiainvaliokunnan mielestä heikko. Hyvä esimerkki tästä on asevienti. Rauha on kestävän kehityksen ehto, mutta silti Suomi vie aseita maihin, joiden käsissä ne uhkaavat päätyä konflikteihin. Lopuksi haluan kiittää tulevaisuusvaliokuntaa kestävän kasvun haasteen käsittelystä. Talouskasvu on väline, mutta nykyisin se ymmärretään liian usein itseisarvona. Kehityksen ja kasvun perimmäinen tavoite on hyvinvointi, joka voi kasvaa myös ilman talouskasvua, eikä talouskasvu toisaalta aina välttämättä tarkoita hyvinvoinnin kasvua.