Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-08 sen johdosta, että ikä tai yrityskoko ei voi olla kestävä, yhdenvertaisuusvaatimukset täyttävä peruste säätää lailla heikompia työsuhteen perusehtoja. Ministeri Lindströmhän on niin ikään jo pohdiskellut, että tämä on vähän hankala asia perustuslain kannalta, ja niin on. Kun hallituksen esitystä ei ole vielä annettu ja pohdinta on kesken, on hyvä vedota siihen, että näitä esityksiä ei tuotaisikaan tänne eduskunnan käsittelyyn. Erityisesti nuoret tarvitsevat tukea eivätkä turvattomuutta lisääviä työsuhdeheikennyksiä eli siis negatiivisia erityiskohteluita. Mutta pk-yritysten työllistämismahdollisuuksia kyllä pitää tukea. Tarvitaan vaikuttavampia, inhimillisiä keinoja, ja tähän liittyen haluan nyt esittää vaihtoehtoisia keinoja, kymppilistan, mitä olisi voitu toisin tehdä niin, että sekä yrittäjät että nuoret voittavat. 1) Madalletaan työllistämisen kynnystä. Otetaan käyttöön työmarkkinatuen suuruinen työllistämisseteli, niin sanottu Rinteen malli, jonka saa yritys kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen kuuden kuukauden ajaksi. Kehitetään, ei pureta, viime hallituskaudella rakennettua tuloksellista nuorisotakuuta. 2) Nostetaan arvonlisäveron alaraja nykyisestä 10 000 eurosta tukemaan pk-yritysten työllistämistä. 3) Palkitaan 20 000 euron veroporkkanalla ensimmäisen työntekijän palkkaamista seuraavan vuoden verotuksessa. 4) Parannetaan pk-yritysten neuvontaa, työlakien ja sopimusten tuntemusta lisääviä palveluja. 5) Nostetaan yritysten muuntokoulutuksen ja yritysten yhteishankintakoulutuksen rahoitusta. Ne ovat tehokkaita toimia työllistämiseksi. Irtisanomisperusteiden heikentämisen sijasta kehitetään eurooppalaisittainkin katsoen joustavia työssä käymisen ja irtisanomisen väliin sijoittuvia lomautusjärjestelmiämme, ja pidempikestoista lomautusaikaa voitaisiin käyttää myös koulutukseen. Mieluummin lomautetaan kuin irtisanotaan. 7) Kehitetään oppisopimuskoulutusta tukemaan pk-yritysten koulutustarpeita muun muassa siten, että sama oppisopimusoppilas voisi tehdä useamman pk-yrityksen kanssa oppisopimussuhteen ja näin jaettaisiin pienten yritysten järjestämisvastuita laajemmalle. 8) Käynnistetään kattava Käynnistetään kattava aikuiskoulutusreformi. Sen työn osana selvitetään henkilökohtaisen koulutustilin tai osaamis- ja työllistämissetelin käyttöönottomahdollisuuksia. 9) Koulutusrahastoa voidaan kehittää omaehtoisen koulutuksen tuen lisäksi tukemaan myös ammatillista koulutusta. Nimikekin voisi olla koulutus- ja työllistämisrahasto. tarvitsemme lisätoimia sen tukemiseen työpaikkaa etsivän ihmisen ja työtä tarjoavan työnantajan kohtaannon parantamiseksi. Tavoitteena olisi laatia eri politiikkalohkoja yhdistävä toimenpideohjelma. Toteutetaan joka maakunnassa laajapohjaisen yhteistyön voimin positiivisen rakennemuutoksen ohjelma, kuten Lounais-Suomessa on nyt tehty. 10) Toimialakohtaisten työmarkkinaosapuolien tulisi, kuten Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus ovat tehneetkin, lisätä paikallista yhteistyötä yritysten kasvun, tuottavuuden, työllisyyden, työhyvinvoinnin parantamiseksi. Olisi jopa suotavaa, että työehtosopimuksissa osapuolet katsoisivat toimia, joilla voitaisiin helpottaa nuorten ihmisten työllistämistä. Lopuksi haluan vain sanoa sen, että kun työikäisen väestön suhteellinen osuus laskee ikärakenteesta johtuen siten, että eläkkeelle siirtyy enemmän ihmisiä kuin nuoria tulee työmarkkinoille, osaavasta työvoimasta siis tullaan kilpailemaan, on nurinkurista, että kannustetaan yrityksistä pois potkimista, kun kaikki tarmo pitää kehittää siihen, että myös nuoret ovat halukkaita tulemaan työelämään turvallisin mielin ja laadukkaisiin työsuhteisiin.