samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Voisitteko nyt kuvata meille, mitä etua näette siinä, että neuvolat laitettaisiin yhtiöihin, että syntyisi tällainen Neuvola Oy Ab, jonne sitten lapsiperheet ja odottavat äidit menevät ja kilpailuttavat näitä eri yhtiöitä, joista kilpaillaan? Kysyisin myös: kun nyt näissä lausuntokierrokselta tulleissa kritiikeissä on paljon palautetta kunnista — muun muassa Helsingin kaupunki teki lausunnon tästä eilen, ja siinä on lukuisa joukko esityksiä ja kritiikkiä, joka kohdistuu nimenomaan yhtiöittämiseen ja palveluiden pistämiseen
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-23 jatkossakin neuvolapalvelut ovat perustason matalan kynnyksen palvelutoimintaa — ja sen kynnyksen pitää olla niin matala, että jokainen äiti, mielellään jokainen isä, jokainen vanhempi, on mukana siinä lapsen kasvussa tilanteessa, jossa lapsi ei ole syntynyt vielä, ja sitten syntymän jälkeen. Näin on ollut ja näin tulee varmuudella olemaan. Toisekseen, mitä lausuntopalautteeseen tulee, myös tämä korkeimman hallinto-oikeuden eilinen lausunto on luettu viimeisen vuorokauden aikana useammankin henkilön toimesta erittäin tarkkaan, ja siinähän kiinnitetään erityistä huomiota sosiaalipalvelujen osuuteen tässä valinnanvapauslainsäädännön kokonaisuudessa.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-23 koulujen sisätiloista löydettyjen toksiinien ja opettajien sairausoireiden välillä. Myös Turun yliopistossa on saatu vastaavantyyppisiä tuloksia. Miten hallitus aikoo turvata sen, että rakentamisen laatua valvotaan kunnolla ja kunnissa osataan varmistaa terveellinen sisäilma, kun kilpailutetaan julkisia rakennus- ja remonttihankkeita?
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Kysymys on mitä aiheellisin ja tarpeellisin, koska se on ihan selvä juttu, että huono, epäterveellinen sisäilma sairastuttaa, ollaanpa sitten kouluissa tai päiväkodeissa. Se sairastuttaa lapsia, se sairastuttaa työntekijöitä. Nyt tietenkin kunnat vastaavat näistä omista kiinteistöistään. Ympäristöministeriö puolestaan vastaa siitä, että meillä on riittävää ohjeistusta ja osaamista tarjolla kuntapäättäjille ja kuntien viranomaisille. Kun rakennetaan uutta, kyllä silloin myös se rakennusvalvonta on hyvin tärkeää, se että aina siellä rakennuskohteessa varmistetaan se, että tehdään niin kuin on sovittu, tehdään niin kuin määräykset edellyttävät.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Meillä on aivan liian paljon esimerkkejä kouluista ja muista rakennuksista, joissa on pyritty korjaamaan home- ja sisäilmaongelmat mutta joissa tämä korjaus on epäonnistunut, käyttäjät oirehtivat edelleen. Kansallisissa Hometalkoissa, jotka pidettiin hiljattain, tuli ilmi paljon sellaisia rakentamismenetelmiä ja tyypillisiä rakennusvirheitä, jotka näitä aiheuttavat, mutta myöskin huoltoon ja ylläpitoon, jopa siivouskemikaaleihin, liittyviä asioita, joissa tehdään paljon virheitä. Mitä hallitus aikoo tehdä, jotta kunnissa on kunnolliset
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Kuten totesin, ympäristöministeriö toimittaa kunnille tarpeellisia ohjeita, mutta kyllä se on sitten kunnan työntekijöitten ja viranhaltijoitten ja myös päättäjien vastuulla, että toimitaan sillä tavoin, että ongelmilta vältytään. Tuo kysyjän esille ottama ongelma, että monta kertaa korjataan mutta ei tulekaan hyvä vaan ongelmat jatkuvat, on valitettavan yleistä Suomessa. Oikeastaan sen lisäksi, että mitataan sitä sisäilmaa, mitä epäpuhtauksia siellä on, ja arvuutellaan, mistä ne mahtavat tulla, ja tehostetaan ilmanvaihtoa ja näin, aina kannattaa tehdä myös ne rakennetutkimukset, missä selvitetään, missä on se perimmäinen syy. Itse asiassa monta kertaa voisi olla aiheellista, kun rakennuksen kunto on sen kaltainen, että on epävarmaa, onnistuuko se korjaus, suosiolla luovutaan ja rakennetaan sitten uutta ja valvotaan sitä hyvin. Mutta ei hallitus voi lähteä valitettavasti ihan kaikkia kiinteistönhuoltajia kädestä pitäen neuvomaan, vaan täytyy luottaa siihen materiaaliin ja ammattitaitoon, mitä siellä on. Erilaiset yritysten ketjuttamiseen liittyvät jutut eivät välttämättä ihan kuulu aina asuntoasioista vastaavalle ministerille, mutta joka tapauksessa korostan edelleen sitä kuntien vastuuta ja osaamista, ensinnäkin hankintakilpailun järjestämisessä, jotta osataan vaatia oikeita asioita, ja sen jälkeen hankkeen toteuttamisessa, jotta tuo valvonta on riittävällä tasolla. On itse asiassa eräs asia, mitä hallitus tekee: voimakkaasti toimii esimerkiksi puurakentamisen puolesta. On hienoa, että erittäin isossa joukossa suomalaisia kuntia on lähdetty esimerkiksi pohtimaan massiivihirsirakenteisten
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-23 Ratkaisut eivät kuitenkaan ole niin yksinkertaisia kuin ehkä keskusteluissa saadaan kuulla. Erityisesti korjausrakentamisen puolella monesti on ongelmia. Kuten tässä edellisten kysymysten vastauksissa tuli ilmi, on mahdollista, että ministeriöstä toimitetaan ohjeita. On ehkä aika paljon oletettu, että kaikilla kuntapäättäjillä olisi tietämystä asiasta, etenkin kun
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-23 Niin, ei kuntapäättäjä, arvoisa puhemies, voi varmasti koskaan olla piirtämässä niitä teknisiä yksityiskohtia siellä kouluissa tai päiväkodeissa, mutta kuntapäättäjien tehtävä on valvoa ja tehdä ratkaisuja, kannattaako lähteä korjaamaan, rakennetaanko uutta. Kunnan viranhaltijoitten velvollisuus ja vastuu on tietenkin hankkia käyttöönsä se paras käytettävissä oleva osaaminen. Ja tässä on puutteita,
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-23 puhemies! Suomessa on monissa kunnissa vaikea tilanne erityisesti homekoulujen ja ‑päiväkotien osalta. Kuntien näitä nyt pitää korjata ja rakentaa uusia mahdollisimman nopeasti. Terveyttä ei voi vaarantaa, ja se tulee taloudellekin kalliimmaksi. Mutta ongelma on juuri se, että kun Suomessa rakennetaan näitä julkisia rakennuksia, niin näitä ongelmia ilmenee myös uudisrakentamisessa. Tuon esille vertailun. Suomessa on aika tiukkaan säännelty se, mitä erilaisia materiaaleja lasten leluissa saa olla. Meillä on aika tiukkaan säännelty se, mitä materiaaleja leikkipaikoilla saa olla. Mutta Mutta koulujen ja päiväkotien sisäpintojen materiaalisääntely on paljon, paljon väljempää. Ja tässä on iso ero verrattuna Ruotsiin, jossa on aika tiukka sääntely siitä, mietitään niitä materiaalisäännöksiä normien ja suositusten ja ohjeistusten kautta ihan ministeriön määräyksillä, jotta ne materiaalit ovat lapsille terveellisiä ja sisäilmaongelmia ei tulisi.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-23 senpä takia ympäristöministeriössä käydään läpi kaikki rakennusmääräykset samalla kun varmistetaan sitä ihmisten ja ympäristön terveyttä ja turvallisuutta. Voidaan myös säädöksiä yksinkertaistaa niin, että on varmasti ymmärrettävää, mitä halutaan, mitä vaaditaan.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-23 Suomalaisen koulutusjärjestelmän ehdoton vahvuus on maailman huippuluokkaa oleva peruskoulu. Riippumatta siitä, onko putkimiehen vai professorin lapsi, on suomalainen peruskoulu taannut kaikille mahdollisuudet rakentaa itselleen tulevaisuuden. Mutta suomalainen peruskoulu on nyt eriarvoistumassa. Alueelliset erot ovat kasvaneet, sukupuolten väliset erot ovat kasvaneet, ja kaikista huolestuttavinta on se, että oppilaan perhetausta vaikuttaa aiempaa enemmän oppimistuloksiin. Tämän eriarvoistumiskehityksen pysäyttäminen on keskeisin koulutuspoliittinen tavoite tässä maassa tällä hetkellä.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 että peruskoulu ja sen tasa-arvon vaaliminen on meille ihan kansallinen elinehto ja tärkeä asia. Olemme nähneet tasa-arvoon liittyviä haasteita. Muun muassa oppimistulosvertailuissa nähdään, että meillä on syntynyt kolmentyyppisiä tasa-arvohaasteita peruskoulussa: Yksi liittyy sukupuolten väliseen tasa-arvoon, eli poikien oppimistulokset jäävät kauas tyttöjen tuloksista — huoli pojista. Toinen on alueiden väliset erot, jotka näkyivät nyt ensimmäistä kertaa viimeisimmässä Pisassa. Ja kolmas on sitten sosioekonomisen taustan vaikutus. Eli suomalainen peruskoulu tasasi lasten kotitaustasta johtuvia lähtökohtaeroja ennen paremmin kuin tänä päivänä, ja se edellyttää meiltä sitä, että meidän pitää ryhtyä peruskoulun
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Ministeri kuvasi hyvin ongelmaa, mutta jäin kyllä kaipaamaan vastauksia, mitä tulee näihin konkreettisiin toimenpiteisiin. Yksi tapa, millä voidaan puuttua tähän eriarvoistumiskehitykseen, on ryhmäkoot. Perusopetuksen ryhmäkoolla on suuri merkitys sille, miten hyvin opettajat pystyvät keskittymään omaan työhönsä ja miten hyvin he pystyvät huomioimaan oppilaiden yksilölliset tarpeet. Edellisen hallituskauden aikana opetusryhmien pienentämiseksi oli suunnattu erillinen valtionosuus. Tämä oli myöskin toimiva käytäntö: se näkyi opetusryhmien pienentymisenä. Vuodesta 2010 vuoteen 2013 opetusryhmien keskimääräinen koko laski ja suurten opetusryhmien osuus lähes puolittui.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 Suuri kysymys on perusrahoitus peruskoulun järjestämiseen. Edellinen hallitus leikkasi vahvasti kuntien valtionosuuksia eli heikensi sitä peruskoulun perusrahoitusta, ja tämä hallitus teki päätöksen siitä, että perusopetuksen valtionosuuksia ei ole leikattu, elikkä huolehditaan siitä pohjasta. Lisäksi olemme huolehtineet toimillamme siitä, että kuntatalous kehittyy myönteisesti, jotta niillä tulevaisuuden sivistyskunnilla, joissa koulutus on suurin toimiala, olisi parhaat mahdolliset edellytykset perusopetuksen järjestämiseen tulevaisuudessa. Mutta alueellisia eroja on, ja siksi tarvitaan kuntien välistä yhteistyötä ja tarvitaan toimia peruskoulun tasa-arvon turvaamiseksi. Ja nyt niitä toimia tulee tässä pieni lista: Opetussuunnitelmat ovat iso uudistus, ja sen toimeenpanoon on panostettu. Meillä on muun muassa 60 miljoonaa euroa kohdentumassa opettajien täydennyskoulutukseen, koska se on sen laadun tae,
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Ei kukaan tietysti sano, etteikö hallitus myöskin toimi tällä koulutuksen sektorilla ja kun puhutaan peruskoulusta, mutta tässä on lähes ero kuin yöllä ja päivällä. Tiedättekö, ministeri Grahn-Laasonen, miksi? Parhaimpana vuonna 83 miljoonaa euroa kohdennettiin tasa-arvotuloksiin, siis ryhmäkokojen pienentämiseen ja alueellisten erojen poistamiseen; nyt se osuus, minkä hallitus on jättänyt, on murto-osa tästä. Kun te olette puhuneet paljon arvovalinnoista, niin myöskin se on ollut hallituksen arvovalinta, ettei olla aidosti kiinnostuneita niistä pojista, jotka joutuvat olemaan isommissa ryhmissä kuin aikaisemmin,
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 puhemies! On ihan väistämättä nyt muistutettava entistä opetusministeri Gustafssonia, että teidän aikananne nimenomaan sitä perusrahoitusta peruskoulupalveluun, meidän kansalliseen ylpeyteemme, leikattiin vahvasti. Tämä hallitus nimenomaan teki sen päätöksen, että perusrahoitus turvataan, ja kuntatalous kehittyy tämän hallituksen monien toimien myötä myönteisesti. Se on sen koulutuksen kannalta se ihan keskeinen kysymys. Ja toinen asia on sitten se kunnianhimoinen kehittäminen. Meidän pitää kehittää peruskoulua, jotta se pystyy elämään ajassa ja turvaamaan oppimistulokset tulevaisuudessa eli tekemään tämän käänteen siitä alaspäin viettävästä käyrästä kohti uutta nousua peruskoulun oppimistuloksissa ja myöskin tasa-arvossa. Siksi me panostamme nimenomaan siihen opetuksen kehittämiseen opettajien osaamiseen keskittyen, se on se painopiste numero yksi. Ja uudet opetussuunnitelmat ovat iso sisällöllinen uudistus, jonka myötä pyritään turvaamaan jokaiselle lapselle mahdollisuus yksilölliseen tukeen tarpeen mukaan. Ja erityisopetus on yksi kysymys, jota meidän täytyy asiantuntijoiden kanssa käydä läpi, koska siitä hyvin paljon
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-23 Tosiasia on, että ryhmäkoot kasvavat, ja tosiasia on, että siitä kärsivät erityisesti ne lapset, joille keskittyminen isossa ryhmässä on hankalaa ja jotka eniten opettajan tukea tarvitsevat, ehkä sen takia, että kotoa ei niitä resursseja pystytä aivan niin paljon antamaan. Opetusministeri on kiitettävästi kantanut huolta siitä eriarvoistumiskehityksestä, jonka näemme tilastoissa, mutta tarjoaa ratkaisuksi vain erilaisia laadullisia uudistuksia, lähinnä opettajien ammattitaitoon keskittyen. Uskotteko rehellisesti, ministeri Grahn-Laasonen, että ne riittävät kompensoimaan katoavia minuutteja ja neliöitä, ja uskovatko myös opettajat näin?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 Ja asiantuntijat on laitettu töihin, elikkä tutkijat, parhaat peruskoulun tuntijat, asiantuntijat käyvät läpi niitä tekijöitä. Sitten on täysin erillisiä toimia, kuten vaikka se, että kun me kannamme huolta luonnontieteiden ja matematiikan osaamisen heikentymisestä, niin siihen on kohdistettu sitten erillisiä toimia ja erillisrahoitusta. Ja sitten opettajien osaamisesta meidän täytyy pitää kiinni, koska koko se suomalaisen peruskoulun menestystarina rakentuu sen varaan, että meillä on arvostetut, osaavat, korkeasti koulutetut opettajat. He ovat se paras laadun tae, ja heihin pitää ehdottomasti panostaa. Mutta sitten tietysti pitää myöskin kiinnittää huomiota siihen, että monet koulun ulkopuoliset ongelmat
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Viime kesänä kävimme kristillisdemokraattien aloitteesta välikysymyskeskustelun maatalouskriisistä. Silloin asianomainen ministeri totesi vastauksissaan, että on turha vaatia puhdasta suomalaista ruokaa koteihin, kouluihin tai ravintoloihin, jollemme pysty varmistamaan edellytyksiä ruoan tuottamiselle. Olin ja olen edelleen asianomaisen ministerin kanssa täysin samaa mieltä. Brasilialaista skandaalilihaa on tuotu Suomeen, ja nyt olemme tilanteessa, jossa lautasellemme päätyy ruokaa, joka ei ole suomalaista eikä varmuudella puhdasta. On syytä kysyä, onko oikein ja oikeudenmukaista, että verorahoilla ostetaan sellaista ruokaa suomalaisten syötäväksi, jota Suomessa ei edes saa tuottaa. Miten suomalaiset maatalousyrittäjät ja elintarviketeollisuus voivat pärjätä kilpailutuksissa, jos emme edes sitoudu niihin sääntöihin, joita olemme heille asettaneet?
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Edustaja Östmanin kysymys on yhtä hyvä kuin viime kesänä, ja vastaus on sama: on turha odottaa, että meillä on puhdasta suomalaista ruokaa lautasilla kodeissa tai kouluissa, ellei se viljely ole myös kannattavaa tuottajille, ja tämän puolesta hallitus tietenkin toimii. No, nyt on jälleen yksi lihaskandaali maailmalla, tämän brasilialaisen naudanlihan osalta. Meillä on EU-komissiotasolla hyväksytty, että Brasiliasta saa lihaa tuoda Eurooppaan. Sen jälkeen on hyväksytty ne laitokset, mistä lihaa voi toimittaa. Nyt on käynyt ilmi, että joissakin näistä laitoksista on korruptioskandaalin myötä valvonta pettänyt. Eilen julkaisimme myös kunnille oppaan ja kriteeristön, jota toivomme kuntapäättäjien alkavan jatkossa noudattaa. Valtio ei voi päättää kuntien puolesta. Kunnat voivat itse päättää, vaatia samanlaista tasoa, mitä valtio edellyttää ja suosittaa. Tällä tavoin voimme varmistaa sen, että ruoka, mitä nautimme julkisissa keittiöissä, on niitten tiukkojen
Puhuja: Jari Leppä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 varmistua siitä, että tietää, mitä syö, on se, että syö suomalaista ruokaa. Silloin voi syödä sitä turvallisin mielin sekä voi syödä sitä myös hyvillä mielin kaikilta osin — sen osalta tuotantoetiikka ja tapa toimia ovat senkaltaisia. Se on myöskin terveyskysymys, kansanterveyskysymys mitä suurimmassa määrin. On myöskin selvää, että kun näitä kohuja tulee jatkuvasti, tavan takaa ympäri maailmaa, näillä yritetään vaikuttaa, manipuloida markkinoita, saada kilpailuetua, ja tässä tullaan tilanteeseen, jossa suomalainen ei voi pärjätä. Me teemme täällä asiat niin kuin pitää tehdä, meitä valvotaan, meillä on hyvä viranomaisverkosto, meillä on jäljitettävyys, alkuperät, kaikki tämä kunnossa. Ministeri Tiilikainen, ovatko nyt nämä alkuperäasetukset, jotka tulevat, senkaltaisia, että jos ei tuotteessa näitä merkkejä tulevaisuudessa ole, se on silloin merkki siitä, että se ei ole kotimaista lihaa
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-23 velvoitetta meillä ei aikaisemmin ole ollut. Ja kun tämä säädös saatetaan voimaan ja siirtymäaika on kulunut, kun Suomi täyttää 100 vuotta, meillä kuluttajien mahdollisuus saada selko syömänsä ruoan alkuperästä oleellisesti paranee. Jos joku ei halua kertoa sitä alkuperää, silloin on syytä epäillä, että ei se ainakaan suomalaista ole, mutta Suomessa valmistetuilta tuotteilta edellytetään, että alkuperämaa kerrotaan.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 ihan ytimessä on tietysti se motivaatio, miten voidaan vahvistaa motivaatiota oppia uusia kieliä. Yksi tehokkaimmista keinoista sekä motivaation että sitten ihan sen oppimisen näkökulmasta on se, että kielten oppiminen alkaisi jo varhaisemmassa vaiheessa, jo ensimmäisellä luokalla koulussa tai jo varhaiskasvatuksessa mielellään. Tästä on tutkimusta paljon, ja tästä on myöskin paljon hyviä kokemuksia, ja siitä syystä hallitus on käynnistänyt laajat kokeilut, missä tuodaan sitä varhaista kielten oppimista,
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-23 Jag håller fullständigt med om att vi borde läsa flera språk i ett tidigare skede. Barn är nyfikna och de lär sig mycket bättre. Mutta kysymykseni: milloin voidaan odottaa joitain konkreettisia tuloksia näistä kokeiluista ja milloin nähdään täällä eduskunnassa joku esitys, joka tukee tätä, että luetaan kieliä
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Man lär sig bättre när man börjar tidigare, det är sant. Och därför har vi börjat med att vi har startat... kokeiluja, joissa pyrimme siihen, että voidaan aloittaa jo aikaisemmin se kielten oppiminen, ja olisi varmasti tehnyt hyvää monille meistäkin — tosin olen sitten aikuisemmalla iällä opiskellut kyllä ruotsia hyvin aktiivisesti. Näistä kokeiluista odotamme tuloksia jo tuossa hyvinkin nopeasti, eli ensimmäiset kokeilutulokset tulevat jo heti siinä, ja sitten saadaan ihan tutkimus siihen rinnalle, niin että silloin myöhemmässä vaiheessa, kun pari vuotta on kokeiltu, se sitten nähdään. Ja tietenkin tarvitaan myös pitkittäisseuranta, että nähdään, miten se vaikuttaa jo ihan niin kuin aikuisenakin siihen, että syntyisi paitsi positiivinen asenne yleisesti kielten oppimiseen myöskin semmoinen kestävämpi kielitaito,
Puhuja: Sampo Terho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-23 On hyvin tärkeää, että Suomi ei kielipolitiikassaan harjoita ikään kuin impivaaralaista sulkeutumista, jossa keskitytään vain johonkin tiettyyn kapeaan sektoriin tai pieneen osaan maailman kielistä. Meillähän on tämä pitkään puhuttu pakkoruotsikysymys ollut sekä politiikassa että yhteiskunnassa jatkuvan keskustelun aiheena. Me harjoittelemme kahta pientä pohjoismaista kieltä, mutta jos luopuisimme pakkoruotsista, meillä olisi tilaa harjoitella jotain muuta kieltä sen tilalla, nuorison vapaavalintaisella tavalla.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Tämä on ehkä henkilökohtainen mielipiteeni, vaikka hallituksen kyselytunti onkin: pakkoruotsi-käsite on siinä mielessä vähän harhaanjohtava, että meillä on pakkomatematiikkaa, meillä on pakkoäidinkieltä ja niin edelleen. Kielten oppiminen on tärkeää, ja meidän pitää panostaa monipuoliseen kielitaitoon kansainvälistyvässä maailmassa. Hallitusohjelmassa on kirjaus siitä, että käynnistetään kokeilu, jossa toisen kotimaisen kielen voisi korvata jollain muulla kielellä. Tämä on myöskin eduskunnan ponnen mukainen. Tätä esitystä on siitä syystä valmisteltu, ja se on ollut muun muassa ihan tarkassa perustuslakiseulassa, ja asiasta tullaan lähiaikoina keskustelemaan. Mutta samanaikaisesti kyllä pidän tärkeänä sitä, että
Puhuja: Outi Mäkelä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-23 Päivän Kauppalehdessä Antti Rinne on nostanut sote-valinnanvapauskeskusteluun uuden mörön väittämällä, että EU:n ja Kanadan välinen vapaakauppasopimus estäisi Suomea muuttamasta sote-tuotantotapaa, jossa kertaalleen avataan tie valinnanvapaudelle.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Kyllä tämä väite on perätön. Ihan julkisista lähteistä löytyy Kanadan vapaakauppasopimus CETAn tulkintaväline, joka erikseen tehtiin vielä sopimuksen päälle, jotta asia olisi täysin selvä. Elikkä vapaakauppasopimus ei estä palauttamasta julkisen vallan yksinoikeudella tuotettavaksi sellaisiakaan palveluita, jotka on kilpailulle avattu. Todella toivon, että emme lähde hiekoittamaan tietä kauppasopimukselta, joka voi tuoda
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Tuossa haastattelussa, josta on osa tuossa kokonaisuudessa, todella totesin sen näin, että täytyy selvittää todella tarkkaan se, mitä tämä vapaakauppasopimus tarkoittaa tilanteessa, jossa julkiset palvelut tulevat hallituksen mallissa yksityistettyä. Tätä edelsi keskustelu hallituksen muutaman keskeisen virkamiehen kanssa, jossa todettiin, tuossa keskustelussa, että sote-laissa täytyy olla todella tarkka, jotta tämän julkisen rahoituksen malli tulee siellä selville, jotta tämä uhkakuva ei toteudu. Kysyn nyt ministeri Mykkäseltä: pitääkö paikkansa, että sote-rahoituksen lakipykälä, tämä sote-laki, pitää kirjoittaa niin yksityiskohtaisesti, että tämän julkisen rahoituksen puoli ei jää millään tavalla epäselväksi, jotta tämä uhkakuva ei toteudu? Niin kuin totesin, hallituksen virkamiehet toteavat, että sote-pykälä pitää kirjoittaa sillä tavalla, että julkinen rahoitus tulee selväksi, ettei synny tilannetta, jossa voivat nämä CETA-sopimuksen ongelmat, jotka nostin esille tuossa, toteutua. Kysynkin nyt ihan suoran kysymyksen: pitääkö tämä väite paikkansa, ministeri Mykkänen?
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-23 Eerola esitteli Pohjola-Nordenin ylläpitämän neuvottelutoimikunnan, ja mainitsitte siitä, että haluatte tiedottaa siitä muille Pohjoismaille. Olen kyllä sitä mieltä, että tiedottaminen ei enää tässä vaiheessa riitä, vaan meidän kollegoita Pohjoismaiden neuvostossa pitää vaatia ottamaan meidän neuvontatoimikunnan käytänteet myös omaan toimintarepertuaariinsa. Nimittäin neuvontatoimikunta on toiminut 15 vuotta, kokouksia on neljä kertaa vuodessa aina ennen rajaesteneuvoston kokoontumisia. Siellä on käsitelty vuodesta toiseen samoja asioita. Olen johtanut sitä neuvontatoimikuntaa nyt vajaan kahden vuoden ajan, ja jatkuvasti meillä on asialistalla rakentamismääräykset, potilasmatkat, pätevyysvaatimukset ammattitutkinnoissa ja niin edelleen. Mutta olennaistahan tässä on se, että näiden rajaesteiden purkaminen ja estäminen ei ole minkään yksittäisen viranomaisen vastuulla vaan se tehdään moniammatillisessa yhteistyössä, ja siitä on kuitenkin ollut melkoisen hyviä näyttöjä.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 puhemies! Minusta tuntuu, että Pohjoismaat ovat hieman alikäytetty mahdollisuus, ja siitä ehkä kertoo myös se, että meitä on täällä vain kourallinen tänään puhumassa tästä tärkeästä asiasta. Kuten tuossa Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Eerola totesi, niin itse asiassa Pohjoismaat ovat talousalueena suuri globaalistikin, G20:n sisällä, elikkä erittäin vauras alue, ja jos me osaisimme kaiken sen potentiaalin käyttää, niin vaurautta voisi olla varmasti vielä enemmänkin. 65 000 pohjoismaista ihmistä pendelöi päivittäin Pohjoismaasta toiseen, ja näistä 10 000 on suomalaisia. Tästä huolimatta valtava määrä edelleen on niitä esteitä, joita arkipäivän työelämässä, kouluelämässä tai sitten eläkkeelle siirryttäessä tulee vastaan, puhumattakaan siitä, mitä kaikkea yritykset kohtaavat, jos ne toimivat raja-alueilla tai useammassa Pohjoismaassa, joiden pitäisi olla niin samankaltaisia. Siksi tämä asia on äärimmäisen tärkeä ja olisi toivottavaa, että me niitä asioita, joita Pohjoismaiden neuvostossa aika monet täälläkin läsnä olevista edustajista ovat olleet tekemässä — lausuntoja, mietintöjä, esityksiä — saisimme myös sitten parlamentissa toimeenpantua. Tämä on tietenkin palaute meille kaikille: miten otamme ne esille omissa valiokunnissamme ja saisimme niitä myös kansalliseen lainsäädäntöön sisälle. Mutta sitten on olemassa semmoisia koordinaatiokysymyksiä. Suomen erittäin kunnianhimoinen energia- ja ilmastostrategia linjasi esimerkiksi biopolttoaineiden sekoitevelvoitteen 30 prosenttiin.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Usein olemme täällä aika kipakkaakin keskustelua käyneet eri asioista, mutta kyllä tämä pohjoismaisuus on semmoinen, joka yhdistää meitä kaikkia. Pohjoismaisuushan on maailmanluokan menestystarina. Oli sykähdyttävää tänäkin aamuna saada herätä tässä pohjoisessa pienessä maassa. Se on huikea menestystarina, että viisi pientä Pohjoismaata menestyvät kansainvälisissä mittauksissa vuosi toisensa jälkeen. Viimeksi tällä viikolla maanantaina oltiin kaikki kympin kärjessä onnellisuudessa. Siinä meillä on yhdessä todella paljon vaalimista. Niin kuin täällä Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja toi esille, rajaesteiden ratkaiseminen ja Pohjoismaiden integraation syventäminen on varsinainen maratonlaji ja siinä toden totta tarvitaan meitä kaikkia, myös niitä kansanedustajia, jotka eivät ole Pohjoismaiden neuvoston toiminnassa mukana, koska kyllähän nämä rajaesteet syntyvät meidän maiden parlamenteissa, kun me säädämme näitä lakeja. Yhdyn myös niihin kiitoksiin, joita Juho Eerola antoi Pohjola-Nordenin neuvontatoimikunnasta, mihin myös edustaja Virolainen antanut oman panoksensa. Siitä voimme myös olla ylpeitä, ja toivon, että ministerit, jotka pohjoismaisissa kokouksissa käytte, pidätte tätä Suomen käytäntöä esillä. Olen itsekin vuosikausia saanut toimia tämän neuvontatoimikunnan puheenjohtajana. Se on hyvin pientä, arkista työtä, mutta sillä on ollut merkittävä vaikutus siihen, että me olemme saaneet meidän viranomaiset — Kelan, verottajan, Eläketurvakeskuksen — kiinnostumaan näistä kansalaisille tärkeistä asioista.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Rajaesteiden poistamisella pyritään luomaan entistä avoimempaa Pohjolaa muuttamisen, sukkuloinnin, opiskelun ja yrittämisen osalta, ja se on erittäin hyvä asia. Poistamalla täältä rajaesteet saadaan parempi Pohjola, rajattomampi Pohjola. Olen myöskin itse istunut Pohjoismaiden neuvostossa, ja siellä tosiaan käsiteltiin näitä asioita. Ehkä on hyvä vielä muistaa, että tosiaankin Pohjoismaiden lisäksi siihen kuuluvat myös Grönlanti ja Färsaaret. Tietynlaisia rajaesteitä poistaisi ehkä meidän osaltamme se, että saisimme myöskin suomen kielellä kaikki tiedot siitä, mitä Pohjoismaiden neuvostossa tehdään — tällä hetkellä esimerkiksi luen tästä ruotsinkielistä tekstiä, koska en suomenkielistä heti löydä niin nopeasti netistä. nopeasti netistä. Mutta se, mikä on tärkeää, on se, että kun asutaan yhteisessä, avoimessa Pohjolassa ja mennään toiseen maahan työhön ja jos siellä tulee esimerkiksi työttömyys, seuraa vaikkapa välittömästi, niin ei tule sitä tilannetta, että pudotaan suojaverkon ulkopuolelle. Tai jos mennään naimisiin — poikkinaidaan, niin kuin pohjoisessa tehdään joen yli ja Tornion välillä — ja jos tullaan vaikkapa lomalle toiseen maahan ja sattuukin olemaan niin, että synnytys käynnistyy siellä, niin se on pikkuinen ja aika isokin probleema perheelle. Silloin, kun olin Pohjoismaiden neuvostossa, siellä keskusteltiin esimerkiksi pullojen palauttamisesta, kun on ostettu viereisestä maasta, siihen toiseen maahan, mutta se asia ei vain mene eteenpäin. Nyt toivoisin, että tällä hetkellä, tästä eteenpäin, Pohjoismaiden neuvoston jäsenet kertoisivat niistä konkreettisista rajaesteistä, mitkä ovat juuri silloin esillä. Nimittäin päätöksiä rajaesteiden poistamisesta ei tehdä Pohjoismaiden neuvostossa, vaan kunkin maan parlamentti tekee omalta osaltaan sen esityksen, ja nyt me tarvitsemme tietoa sieltä ja esityksiä hallitukselle niistä asioista, jotka parantaisivat suomalaisten asiaa tässä.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 Oikeastaan se johdanto tuli vielä lisäksi meidän omasta hallitusohjelmastamme, eli norminpurkutalkoot, ja sitä myös tehtiin vahvasti pohjoismaisella tasolla, ja nimititte sinne mukaan Risto E. J. Penttilän, joka oli myös vahvasti puheenjohtajana rajaesteneuvoston toiminnassa, ja niin edelleen. Vielä täytyy kiittää meidän aktiivisia muita edustajia siellä ja vielä rajaesteryhmän puheenjohtajaa Katri Kulmunia näistä toimenpiteistä. Tämä rajaesteryhmähän on nyt kasvu- ja kehitysvaliokunnan alaisena toimintana siellä neuvoston puolella. Mutta tässä on jo mainittukin nämä asiat, millä tavalla me niitä rajaesteitä voisimme vähentää, ja näen, että meillä pitäisi olla enemmän tätä keskustelua meidän eduskunnassa ja myös meidän valiokunnissa, kun näitä asioita käsitellään, ja pitäisi tuoda sitä pohjoismaista keskustelua ja siihen liittyvää keskustelua ihan sinne valiokuntatasolle. Eli aika vähän oikeastaan, kun mekin kuulemme asiantuntijoita ja teemme omia kotimaisia päätöksiä, katsomme sitä myös pohjoismaisilla silmälaseilla. Toinen asia, mitä Pohjoismaissa pitäisi yhdessä miettiä, on myös tämä proaktiivisempi ote EU:n ja komission suuntaan, että kun lähdetään uutta lainsäädäntöä tekemään, niin olisi jonkinlainen yhteinen pohja meillä pohjoismaisesti, kun EU antaa omaa sääntelyään. Toinen asia on se, miten me implementoimme EU:n säännöstöä tänne Suomeen ja Pohjoismaihin, että siinä implementointivaiheessa ei tulisi lisää niitä rajaesteitä. Erinomaisia rajaesteen purkuja on myös yrityselämän osalta, ja tämä on hieno asia, että nämä kaikki asiat etenevät tällä tavalla.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-23 Onkin erittäin tärkeää, että Pohjoismaiden välillä niin asumisen, opiskelun, työnteon, liikkumisen kuin kaupanteon tulisi olla niin vaivatonta, ettei sitä rajan ylittämistä edes huomaisi. Me tiedämme, että meillä on alueita, missä rajanylitys on hyvin luontevaa, vaikka tuolla pohjoisessa Tornio-Haaparanta, sitä rajaa ei juuri huomaakaan. Mutta sitten tietysti muualla asuvat eivät välttämättä aina ajattele, kuinka tärkeää on tämä, että me Pohjoismaissa voimme ilman ilman näitä rajaesteitä toimia. Täytyy sanoa, että tämä suosittu Silta-tv-sarja on ollut kyllä erinomaisessa roolissa siinä, että se on tehnyt näkyväksi monille, miten ne rajaesteet arjessa vieläkin hankaloittavat Pohjoismaiden välillä elämää ja kuinka tärkeätä niitä olisi purkaa. Itse näkisin erittäin tärkeänä sen, että me loisimme systemaattisen käytännön, kun me teemme omaa lainsäädäntöä, ja etenkin, kun me EU-lainsäädäntöä tuomme kotimaiseen, kansalliseen lainsäädäntöön, tekisimme systemaattisen tarkastelun, ettemme siinä kohtaa synnytä uusia rajaesteitä.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Pohjoismainen yhteistyö ei todellakaan ole itsestäänselvyys, sen eteen pitää tehdä töitä jatkuvasti. Minäkin haluaisin kiittää ministeri Berneriä: Meillä on ollut erittäin aktiivinen vuosi, ja minun mielestäni etenkin norjalaisten, miksei ruotsalaisten ja muidenkin, kanssa liikenneasioissa on päästy keskustelussa aivan uudelle tasolle. Iso kiitos siitä. Vuonna 2014 otsikkona oli Pohjoismaat EU:ssa. Tämä on mielestäni edelleen todella tärkeä otsikko. Edustaja Pirttilahti nostikin esille tämän EU-vaikuttamisen ja mahdollisen proaktiivisuuden. Nyt kun me esimerkiksi liikenteen osalta puhumme 2023 alkavasta TEN-T-rahoituksesta, niin miten me olemme Suomena siellä esillä, miten muut Pohjoismaat? Meillä on aika paljon matkaa siihen, että tämä pohjoismainen saavutettavuus olisi meillä samalla tasolla kuin muissa Pohjoismaissa — äärettömän iso asia meille kaikille. Kansallinen energia- ja ilmastostrategia on nyt meillä muun muassa talousvaliokunnassa, ja kuinka ollakaan, me huomaammekin, että tämä ei ole itse asiassa ihan kansallinen asia, se on kaikkea muuta kuin kansallinen asia. Se on ylikansallinen asia, se on pohjoismaalainen asia. Tässäkin me odotamme nyt Jorma Ollilan selvitystä, raporttia siitä, siitä, miten meidän tulisi jatkossa toimia Pohjoismaissa ja EU:ssa, ja etenkin, mitä Suomen tulisi tehdä. Kaiken kaikkiaan tämä valiokuntien välinen yhteistyö: esimerkiksi meillä talousvaliokunnassa nousee jatkuvasti esille, että meidän pitäisi enemmän olla tekemisissä meidän pohjoismaalaisten kollegoiden kanssa myös valiokuntatasolla. Siinäkin nyt tietysti itse kukin katsoo peiliin, mitä voisimme tehdä.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-03-23 Tärkeää siinä ovat juuri ne asiat, joita pidittekin omissa puheenvuoroissanne esillä, se, että me aktiivisesti teemme työtä rajaesteneuvostossa ja pidämme hyviä käytäntöjä esillä ja myöskin joka kokouksessa muistutamme sen työn seuraamisesta ja uusien tavoitteiden asettamisesta. Toinen on se, että me katsomme EU-tasolla sitä, että me yhteisellä tavalla EU:ssa vaikutamme mutta myöskin toimeenpanemme EU:sta tulleita direktiivejä ja asetuksia. Siinä meillä on vielä parantamisen tarvetta paljon. Tässä on kyse myöskin siitä, kuinka paljon ja kuinka pitkälle olemme valmiita myöskin huomioimaan pohjoismaisen sisämarkkinan omana näkökulmanaan ja kuinka valmiita olemme myöskin huomioimaan omassa lainsäädäntövalmistelussamme sen, että aina tarkastamme, miten tämä asia on implementoitu tai ollaan implementoimassa muissa Pohjoismaissa. on tärkeää, että me priorisoimme joitakin alueita, joilla me tiivistämme yhteistyötä. Tällä hetkellä olemme keskustelleet nimenomaan digitaalisen sisämarkkinan toiminnan vahvistamisesta, energiayhteistyöstä, jossa meillä olivat juuri muutama viikko sitten energia- ja liikenneministerit Suomessa koolla, jossa tarkoitus on nimenomaan hyvin konkreettisella tasolla koordinoida yhteisiä tavoitteita ja myöskin niiden implementointia sekä lainsäädännössä että sitten yhteisten käytäntöjen luomiseksi, ja tapaamme uudestaan toukokuussa.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-03-23 Itsekin olen ollut useaan eri otteeseen erilaisissa pohjoismaisissa yhteistyökokouksissa ja nimenomaan työelämäpuolella, toki se on usein laajentunut monelle muullekin sektorille. Mutta ehkä työelämäsektorilta sen verran, että tämä strategia, yhteistyöohjelma 2013—2017, on tämmöinen tärkeä monialainen painopistealue, raja-esteiden torjuminen ja purkaminen pohjoismaisilla työmarkkinoilla. Nyt uutta yhteistyöohjelmaa vuosille 2018—2021 valmistellaan ja luonnoksen mukaan edistetään liikkuvuutta ja torjutaan ja vähennetään rajaesteitä. Ennen kaikkea nämä vapaat pohjoismaiset työmarkkinat, jotka ovat olleet yli 60 vuotta Pohjoismaissa, on tärkeä säilyttää ja kehittää niitä edelleen. Tässä työn ohessa tapasin herran nimeltä Poul Nielson. Poul Nielson teki 2016 toimeksiannosta suuren pohjoismaisen työelämäalan strategiaselvityksen, läpivalaisun, ja antoi suosituksia, mitä pitäisi hänen mielestään tehdä. Näitä suosituksia tietysti käsitellään ja niiden toimeenpanoa selvitellään ja valmistellaan nimenomaan työelämäalalla. Työttömyysturvaan liittyvät asiat kuuluvat Suomessa tietysti pääasiassa STM:n puolelle, päävastuualueelle, mutta Pohjoismaissa työelämäalan ministerin toimialaan voivat sosiaaliasiat. Monella rajaesteellä on nyt yhteys, niin kuin täällä sanottiin, EU-lainsäädäntöön. Silloin se ratkaisu, mitä etsitään, on monesti aika vaikea tehdä puhtaasti Pohjoismaiden sisäisenä asiana, ja sen takia pitää tehdä sitä työtä myös tuolla EU-puolella. Minun mielestäni Suomi ja Pohjoismaat ovat tässä onnistuneet hyvin. Joka kerta, kun on meille vaikeita asioita, me kyllä haemme tukea muista Pohjoismaista. Ehkä lopetan siihen,
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 puhemies! Yksittäin Pohjoismaat ovat pieniä toimijoita, mutta yhdessä olemme maailman kymmenenneksi suurin talousmahti. Se on aika kova juttu. G20:n merkitys on kasvanut. Se määrittelee talouspoliittisen agendan hyvin pitkälti, varsinkin kun nyt monenkeskisessä yhteistyössä ei pystytä aina sopimaan asioista. Kaikkien viiden Pohjoismaan kaikki ammatilliset keskusjärjestöt — eli meiltä Akava, STTK ja SAK, ja kaikista Pohjoismaista kaikki keskusjärjestöt — ovat tehneet aloitteen ja kehottaneet pohjoismaisia hallituksia pohtimaan, millä tavalla Pohjoismaat voisivat tehdä sellaista yhteistyötä, että pääsisimme tiiviimpään yhteistyöhön ja vaikuttamaan tähän G20-agendaan. Olisi mielenkiintoista kuulla, miten hallituksessa tähän suhtaudutaan ja oletteko edenneet tässä asiassa.
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-23 sekä Suomen valtuuskunnan että Islannin valtuuskunnan yhteinen jäsenaloite, jonka tarkoituksena on se, että suomen ja islannin kielistä tulisi tasaveroisia kieliä tanskan, ruotsin ja norjan rinnalle. Siihen on jopa aika myönteisesti suhtauduttu tuolla Pohjoismaiden neuvostossa. Se tietenkin tuo kustannuksia, se tiedetään, mutta itse ajattelen niin, että jos täällä Suomessa kaksikielisyys on rikkaus ja olemme valmiita siitä maksamaan, niin miksei Pohjolassa monikielisyys ole vielä suurempi rikkaus.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 Meillähän sähkömarkkinat ovat yksi hyvin toimiva esimerkki siitä Pohjolassa, ja siitä voidaan myös ottaa EU:hun mallia, voidaanko myös toisilla aloilla miettiä samansuuntaisia, yhtenäisempiä markkinatoimintoja. Siellä on hyviä esimerkkejä. Sitten kun taas mennään näihin käytänteisiin, millä tavalla rajaesteitä on purettu, esimerkiksi verottajan käytänteisiin,
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 ja olemme olleetkin, Pohjoismaiden tasolla. Muun muassa matkailussa olemme tehneet aloitteita laajemmasta pohjoismaisesta yhteistyöstä. Mutta olisin kysynyt, vaikka pääministeri ei nyt ole paikalla, aivan EU-tason aloitteista. Tästä on kohta 20 vuotta, kun vuonna 1997 silloinen pääministeri Paavo Lipponen teki aloitteen pohjoisesta ulottuvuudesta — se täyttää nyt tänä syksynä syyskuussa 20 vuotta.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 puhemies! Tuossa työministeri ottikin esille sen, että kyllä näitä rajaesteitä saadaan myös purettua sieltä yksi kerrallaan. Kiitos siitä työstä. Edustaja Feldt-Ranta nosti esille keskusjärjestöjen merkityksen, ja kun puhutaan yhteisistä työmarkkinoista, niin totta kai on myös työntekijäosapuolilla suuri merkitys sille, miten vaikkapa meidän työttömyyskassamaksumme siirtyvät maasta toiseen Pohjoismaiden välillä. Se on tietenkin työmarkkinaosapuolten välinen asia, mutta olisiko työministerillä tähän kuitenkin jotain näkemystä, miten voitaisiin kerätä ja koota näitä eri maiden työnantaja- ja työntekijäosapuolia saman pöydän ääreen ja nostaa myös siellä esille tätä rajaesteproblematiikkaa? Sitten vielä,
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-23 On todella harvinaista, että tässä salissa käydään näin asiallista ja rakentavaa keskustelua kuin me nyt käymme. Kaikki kollegat sekä myöskin asianomaiset ministerit ovat poikkeuksetta käyttäneet puheenvuoroja positiiviseen sävyyn. Tässä huomaa, että ollaan asian ytimessä. Tämä on asia, joka yhdistää meitä yli puoluerajojen.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Yksi semmoinen konkreettinen asia, mikä näissä rajaesteissä pitäisi hoitaa, on tämä verotus elikkä eläkeläisten verotus. Se ei varsinainen kaksoisverotus ole, mutta tilanne on noin kapulakielellä se, että jos olet tienannut Ruotsissa, niin Ruotsi verottaa sitten eläkettä siellä, jos muutat Suomeen, saat eläkettä Ruotsista — se on siis verotettu siellä — mutta jos saat myös Suomesta työeläkettä tai on jotain muuta tuloa, josta on kertynyt eläkettä, niin täällä nämä tulot lasketaan yhteen ja siitä tulosta määräytyy veroprosentti. Eli meidän progressiomme ryhtyy puremaan silloin tähän eläkeläisten verotukseen. Tämä on semmoinen asia, joka harmittaa ihmisiä tosi paljon. Meidän verolainsäädännössämme tämä on todella monimutkaisesti sanottu
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Tämä Pohjola-Nordenin neuvontatoimikunta on mainittu täällä useaan kertaan. Se on siis toimikunta, joka kokoaa yhteen viranomaiset, Kelan, verottajan, Eläketurvakeskuksen, ministeriöt, ja edustaja Virolainen johtaa sitä parhaillaan ja topakkana täällä esitti, että meidän pitäisi vähän enemmän pitää ääntä tästä meidän hienosta suomalaisesta keksinnöstämme myös tuolla Pohjoismaiden neuvostossa. Tämä oli hyvä idea edustaja Virolaiselta, ja minä esitänkin tässä — ja uskon, että niin myös edustaja Eerola, joka on Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja, koska hän on myös hyvin aktiivinen ja haluaa, että asioita tapahtuu
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Kuten tuossa äsken edustaja Virolaiselle jo vastasinkin, kyllä tätä tullaan vaatimaan, ja kyllä voidaan ottaa keskusteluun tällainen mahdollinen jäsenaloitekin. Se on erinomaisen tuntuinen idea, ainakin näin heti kuultuna, äkkipäätä tullen. Edustaja Tolppanen oli jälleen kerran asian ytimessä, niin kuin usein on. Tämä on asia, josta tulee kaikkein eniten palautetta Pohjoismaiden neuvoston jäsenille, eli tämä ns. "kaksoisverotus". Se on semmoinen asia, mihin pitää huomiota. Sitten myöskin se, mitä Tolppanen aikaisemmin puhui, että meidän Pohjoismaiden neuvoston jäsenten tulisi sitten kertoa, mitä rajaesteitä nyt on tulossa, jotta täällä tiedettäisiin. Me olemme just tähän tähdänneet, että nämä valiokunnat, mitä Pohjoismaiden neuvostossa on, olisivat yhteneväiset kansallisten parlamenttien kanssa, jotta se tieto sieltä tulisi. Ihan totta, edustaja Mikkonen, se ei pelkästään välttämättä riitä, vaan tähän tarvitaan myös lisäpanostuksia.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 Pohjoismaiden neuvostossa aika moni asia ottaa pitkän ajan ennen kuin niistä saadaan sitten valmista eli päästään siitä ehdotuksesta sitten toimenpiteisiin. Taisi olla tämä smart grid ‑aloitekin meillä sellainen, että meni kuusi vuotta, että se saatiin valmiiksi. Nyt kun on Pohjoismaiden neuvostoa uudistettu mutta myös Pohjoismaiden ministerineuvostoa uudistettu, niin onko yhteistyöministerillä näkemystä, ovatko nämä uudistukset siinä mielessä parantaneet sitä asian käsittelyä? Aika usein Pohjoismaiden neuvoston ja ministerineuvoston välillä näitä asioita pallotellaan. Jos ainakin ministerineuvosto ottaisi kopin siitä ja lähdettäisiin oikeasti ja voimakkaammin toimenpiteisiin. Tämä on sukua myös sille asialle, että saataisiin näitä toimenpiteitä nopeammin
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-23 viime vuoden lokakuulle päivätty, ja täälläkin tämä ulkomaisten eläkkeiden verottaminen asuinmaassa on nostettu yhdeksi priorisoiduksi rajaesteeksi, joka tulee purkaa. Tämä on kuitenkin merkitty tässä sinisellä, mikä tarkoittaa sitä, että este on ratkaistu tai että maat ovat päättäneet katsoa sen loppuun käsitellyksi eivätkä jatka ratkaisun etsimistä. Tiedämme, että asiahan sinänsä ei ole ratkaistu, ja kysyisinkin, mitä tämä tarkoittaa. Onko tästä nyt niin kuin luovuttu, vai eikö tässä ole tarkoitus, että tämä este saataisiin purettua? Vierailin Torniossa viime viikolla, ja siellä kuulin, että itse asiassa Haaparannasta on muodostunut semmoinen paikka, mihin monet suomalaiset Ruotsissa
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Se on totta, että verotusasiassa on tehty paljon: sinne on tullut hyvitysmenettely, ja sinne on tullut tämmöinen vähentämismenettely. Näitä on tehty, mutta siitä huolimatta siellä kummittelee edelleenkin Suomen progressiivinen verotus, jossa lasketaan sekä Ruotsin-tulot että Suomen-tulot yhteen ja siitä määrätään veroprosentti, vaikka vero maksetaan vain Suomessa saadusta eläkkeestä. Jos siinä on otettu mukaan se Ruotsista tullut työtulo, niin meidän progressiomme nostaa sen verotuksen eläkeläisellä korkeammaksi kuin jos työtulo, mistä eläke sitten muodostuu, olisi saatu pelkästään Suomessa. Mutta se, mikä on erittäin hyvä asia tässä pohjoismaisessa yhteistyössä, on se, että nyt siellä ovat esimerkiksi edustaja Feldt-Ranta ja edustaja Eerola, jotka ovat ainakin toista kautta — edustaja Feldt-Ranta on ehkä jo
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-23 Arvoisa puhemies! Yhdyn kyllä tähän eläkeläisten verotusta koskevaan huoleen, se tulee rajaseudullakin vahvasti esille. Kuten edustaja Mikkonen totesi, niin tällä hetkellähän valtiovarainministeriössä katsotaan, että se asia olisi loppuun käsitelty. Valitettavasti meillä on olemassa useampia kymmeniä tällaisia näin sanotusti loppuun käsiteltyjä rajaesteitä, joita itse asiassa sitten Pohjoismaiden neuvosto, jossa on tämä rajaestetyöryhmä, jota vedän, on ottanut uudelleen käsittelyyn, koska ne asiat eivät kuitenkaan ole ratkenneet ja ne täytyisi nostaa uudestaan poliittisesti agendalle ja saada niihin lopputulemakin. Edustaja Skinnari nosti täällä aikaisemmin esille tämän TEN-T-verkoston. Kun kuitenkin me olemme täällä pohjoisessa ja teemme paljon yhteistyötä Ruotsin ja Norjan kanssa, niin mitenkä liikenneministeri Berner näkee sen, kuinka pystyisimme saamaan myös yhteistä eurooppalaista rahoitusta näihin hankkeisiin rajat ylittävästi — Tornio—Haaparanta, Jäämeren ratahankkeet, ja varmasti muitakin on — ja toisaalta myös sitten vivuttamaan komission rahoitusta tähän enemmän kuin kansallisesti yksin?
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 puhemies! Kun tässä nytten näistä verkoista ruvettiin puhumaan ja ministeri Berner on täällä, niin mitenkäs tämä meritie Ruotsiin, joka on ehdottomasti hyvä pohjoismainen hanke? Meritie Ruotsiin kulkisi siis Vaasasta Uumajaan, ja sieltä se jatkuisi edelleen Norjaan ja sitä kautta Pohjoiselle jäämerelle, ja siellä olisi kuljetusreitti. Sitä vartenhan me tarvitsemme tietenkin rahoitusta sekä Ruotsista että Suomesta että EU:sta. Se on mittava hanke ja on jo jonkin verran jaloillaan, mutta onko tämä asia nyt tällä hetkellä ollut millään tavalla esillä ministeriössä ja menossa eteenpäin? Ministeri tuntee asian erittäin hyvin,
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-03-23 näiden ongelmien ratkaisemista ja viedä sitä omissa organisaatioissaan eteenpäin. Edustaja Eerola, täällä oli viime syksynä kotouttamisesta vastaavien ministereitten kokous Helsingissä, olin puheenjohtajana siinä. Minulta kysyttiin ennen sitä kokousta niin kuin evästyksenä, mitä aiheita Suomi haluaa nostaa keskusteluun. Esitin pääsihteeri Høybråtenille silloin, voitaisiin keskustella siitä, minkä takia tiettyjen etnisten ryhmien työttömyysaste on niin korkea, miksi he eivät työllisty. Tämä oli teemana. Toki tässä keskustelussa paljastui se, että tavallaan konkretiaa oli hyvin vähän. Suomi oli oikeastaan ainoa, joka esitti jotain uutta, konkreettista, ja se oli tämä SIB-malli eli vaikuttavuusinvestointi, jota nyt ollaan viemässä eteenpäin. Tämä ei koske pelkästään kotouttamista, vaan tätä voidaan soveltaa myös pitkäaikaistyöttömyyteen ylipäätään. Itse pidän sitä hyvänä, eli yritykset, toimijat, yhteisöt voivat ottaa vastuuta taloudellisesti siitä, ja maksetaan vasta sitten, kun tulee tuloksia. Tämä kiinnosti kovasti muita Pohjoismaita, koska tämä oli oikeastaan ainoa konkreettinen esitys. Itse odotin sitä, että Ruotsista, jolla on pitkät kokemukset kotouttamisesta, olisi tullut konkretiaa meille ei kovin paljoa tullut. Eli tässä on kyllä petraamisen paikka mielestäni. Vielä edustaja Skinnarin kysymykseen, miten Poul Nielsonin työn jatko. Jos rajaesteistä puhutaan, siellä oli yksi konkreettinen suositus häneltä, ja se oli tämmöinen: "Rajaesteneuvoston työtä täydennetään tutkimalla mahdollisuuksia löytää rajatulle ja erikseen määritellylle joukolle ihmisiä räätälöityjä ratkaisuja vakiintuneiden järjestelmien välille.