Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-08 Arvoisa herra puhemies! Mielestäni on erikoista, että oppositio tekee välikysymystä asioista, joista ei ole vielä edes hallituksen esityksiä olemassa. Välikysymys perustuukin ainoastaan julkiseen keskusteluun eikä niinkään konkreettisiin esityksiin. Itse mielelläni keskustelisin asioista vasta sitten, kun tiedän tarkalleen, mistä keskustellaan. Julkinen keskustelu on lähtenyt nuorten työolojen osalta täysin väärille urille. Nuorten, alle 30-vuotiaiden, työllistymismahdollisuudet puolittuvat, kun he ovat olleet työttömänä yli kolme kuukautta. Tästä seuraa välittömästi syrjäytymisriski, koska tiedämme, että työttömyyden pitkittyessä syrjäytymisen vaara on suuri. Erityisesti nuorten kohdalla syrjäytymisriski on valtava, koska he hakevat ensimmäistä työpaikkaa ja sen saamisen viivästyminen saattaa vaarantaa koko tulevan työuran kehityksen. Tämä näkyy meidän tilastoissa. Meidän on kaikin keinoin pidettävä nuoret mukana työelämässä. Määräaikaisen sopimisen mahdollistaminen siinä tilanteessa, kun alle 30-vuotias on ollut kolme kuukautta työttömänä, helpottaa nuoren pitämistä työmarkkinoilla. Määräaikaisen sopimuksen tekoa ei pidä sallia varauksetta vaan ainoastaan silloin, kun siihen on selvät työmarkkinapoliittiset syyt ja perusteet. Näinhän meillä on joka paikassa. Arvoisa puhemies! Aktiivimalli, jota myös on tänä iltana kosketeltu, koskettaa niin nuoria kuin vanhempia työmarkkinatukea saavia henkilöitä. Erityisesti nuorten kohdalla on äärimmäisen tärkeää, että heidät saadaan pysymään aktiivisina työnhaussa ja sitten työllistymään nopeasti. Aktiivimallin asettamat velvoitteet eivät ole mitenkään poikkeuksellisia verrattuna muihin maihin, Pohjoismaissa. Muissa Pohjoismaissa ja Saksassa vastaavat velvoitteet ovat huomattavasti tiukemmat. Tanskassa ansiopäivärahaa saavan on työskenneltävä 148 tuntia neljän kuukauden aikana, kun työttömyyttä kestää yli kuusi kuukautta. Nyt tehdyt uudistukset muuttavat järjestelmäämme löyhän maltillisesti pohjoismaiseen suuntaan. Arvoisa puhemies! Lopuksi vielä yksilöllisen irtisanomisen kriteereistä. Minulla oli tuossa kädessäni paperi korkeimman oikeuden ratkaisusta eräästä irtisanomistapauksesta, jossa työnantaja oli irtisanonut vientipäällikön työsopimuksen yrityksen tärkeimpien jälleenmyyjien ilmoitettua, etteivät he jatka yhteistyötä yrityksen kanssa, jos vientipäällikkö jatkaa tehtävässään. Korkein oikeus päätti — varmaan lakien mukaan — ettei työnantaja ollut näyttänyt, ettei irtisanominen olisi ollut vältettävissä sijoittamalla työntekijä muuhun työhön. Mielestäni on uskomatonta, että meillä on sellainen laki, että yritys ei voi irtisanoa henkilöä, jos henkilön hoitamat tehtävät loppuvat yrityksessä ja henkilö on korkeassa asemassa siinä. Kehysriihessä on sovittu yksilöllisen irtisanomisen perusteiden helpottamisesta 20 henkeä tai sen alle työllistävissä yrityksissä, ja se tähtää vain ja ainoastaan ihmisen työllistämiseen. Tällä hetkellä pienet yritykset eivät uskalla palkata työntekijöitä, koska yksilöperusteinen irtisanominen on lähes mahdotonta. Virherekrytointien sattuessa se tulee pienelle yritykselle kalliiksi. Suomessa yksilöllinen irtisanomissuoja on paljon korkeampi kuin verrokkimaissamme — en puhu tässä taloudellisin ja tuotannollisin perustein tehtävistä joukkoirtisanomisista. Tällä uudistuksella ainoastaan kohtuullistettaisiin lainsäädäntöä ja saataisiin lainsäädäntömme lähemmäs muiden Pohjoismaiden vastaavia lainsäädäntöjä. Riittää, jos laissa asiallisen ja painavan syyn tilalle tulisi esimerkiksi asiallinen ja hyväksyttävä syy.