Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-05-03 Me nousimme Euroopan rajamaasta maailman elintason kärkeen historiallisesti katsottuna todella nopeasti. Avaimet tuohon olivat ahkeruus, yhtenäisyys ja koulutus. Mennyt menestys ei kuitenkaan ole tae tulevasta. Viimeisen vuosikymmenen aikana kansantaloutemme on kaikkea muuta kuin menestynyt. Reaalinen bruttokansantuote asukasta kohden ei ole vieläkään vuoden 2008 tai edes vuoden 2007 Ilman todella nopeaa julkista velkaantumista olisi elintason kehitys ollut vielä huonompaa. Olemme eläneet velaksi kymmenen vuotta. Tämä rujo totuus on pidettävä mielessä nykytilaa arvioidessa ja päätöksiä tehdessä. Nyt talous kasvaa ja työllisyys paranee, ja siitä me tietysti olemme kaikki iloisia. Iso kokonaisuus on kuitenkin pidettävä koko ajan mielessä päätöksiä tehdessä. Arvoisa puhemies! Käyn ensin läpi julkisen talouden suunnitelman kokonaiskuvaa ja sen jälkeen siirryn puolivälitarkastelun päätöksiin. Suomen julkisen talouden tila on ollut heikko jo lähes vuosikymmenen, kuten tiedämme. Hidas talouskasvu, teollisuuden rakennemuutos ja väestön ikääntyminen ovat heikentäneet julkista taloutta. Nyt kuitenkin taloudessa on tapahtunut selkeä muutos. Me voimme sanoa, että taantuma on takana ja taloutemme on pysyvästi kasvu-uralla. Valtiovarainministeriön kansantalousosasto ennustaa tälle vuodelle 1,2 prosenttiyksikön kasvua ja tuleville vuosille noin 1 prosentin kasvua. Kasvuluvuista on puhuttu viime aikoina enemmän kuin aikoihin, mikä sekin on hyvä asia. Taloudessa ja tunnelmassa on paljonkin positiivisia merkkejä. Viimeisten kuukausien kasvu on ollut jopa yli 3 prosenttiyksikön luokkaa. Mutta taloutta ei voi ennustaa, eikä talouden suunnittelua voi tehdä valitettavasti muutaman kuukauden kasvun perusteella. Ennusteen lukua painavat kansantalousosaston käytössä olleet lopulliset luvut viime vuodelta. Ne kertoivat, että loppuvuoden kasvu oli heikkoa. Ennusteeseen on kuitenkin otettu mukaan myös viimeisten kuukausien positiivinen vire. Syksyllä budjettiriihessä hallituksella tulee olemaan käytössään uusi ennuste. Sen myötä näemme, onko alkuvuoden vahva kasvu jatkunut, ja tietenkin tämän eteen teemme töitä ja tätä toivomme. Me olemme ikään kuin vedenjakajalla. Meillä on mahdollisuus päästä pysyvän kasvun aikaan, saada yhä useampi suomalainen työn syrjään kiinni, taittaa velkaantuminen, turvata suomalainen hyvinvointi ja rakentaa parempaa Suomea. Vedenjakajan toisella puolella on valuminen takaisin nollakasvun aikaan, jossa työttömyys on korkealla ja julkiset menot ylittävät jatkuvasti tulot. Tämä johtaa vääjäämättömästi hyvinvointiyhteiskunnan heikkenemiseen ja suomalaisten kannalta huonoon kehitykseen. Meidän tehtävämme on estää ajautuminen vedenjakajan väärälle puolelle. Siksi tarvitaan määrätietoista politiikkaa. Julkisen talouden epätasapainon taustalla olevat syyt ovat pääosin rakenteellisia. Talouspolitiikan linjan tulee siksi nojautua julkista taloutta välittömästi kohentavien toimien ohella talouden kasvumahdollisuuksia ja julkisen talouden kestävyyttä vahvistaviin uudistuksiin. Tämä tarkoittaa hallitusohjelmassa suunniteltujen toimien määrätietoista toimeenpanoa ja myös jatkuvasti uusia päätöksiä. Yhtä totta kuin talouden positiivinen käänne on se, että nyt tapahtunut taantuman väistyminen ja suhdannetilanteen normalisoituminen eivät riitä parantamaan julkisen talouden tilaa olennaisesti, sillä väestön ikääntyminen jatkuu ja rakenteellinen työttömyys on edelleen korkeaa. Meidän on varauduttava siihen, että Suomen talouskasvu ei palaudu finanssikriisiä edeltävien vuosien ja vuosikymmenten vauhtiin. Talouden kasvupotentiaalin arvioidaan asettuvan 1—1,5 prosenttiyksikön tietämille ensi vuosikymmenellä. Talouskasvun mahdollisuuksia rajoittavat korkea rakenteellinen työttömyys sekä työikäisen väestön määrän supistuminen. Työmarkkinoilta poistuu koko ajan enemmän ihmisiä kuin sinne tulee, ja myös tuottavuuskehitys näyttäisi olevan heikompaa kuin on odotettu. Julkisten menojen kasvu on kuitenkin jatkumassa nopeana 2030-luvulle asti. Eläkemenojen kasvu alkaa vähitellen tasaantua suurten ikäluokkien jäätyä eläkkeelle, mutta hoito- ja hoivamenojen nopein kasvuvaihe on vielä edessä. Lisäksi hävittäjähankintojen uusiminen ja muut investointitarpeet luovat merkittäviä paineita julkiseen talouteen 20-luvulla. Saavutettu talouskasvu ei anna tilaa finanssipolitiikan löysäämiselle. Velkaantuminen alkaa olla Emun ja luottoluokittajien sietokykyjen rajoilla, ja se on saatava taittumaan. Siinäkin olemme oikealla uralla mutta huomattavasti omia tavoitteitamme hitaammassa tahdissa. Velkaelvyttäminen ei valitettavasti ole Suomen tilanteessa mahdollista. Liian pitkään olemme elvyttäneet talouttamme elämällä velaksi. Hallitusohjelman 10 miljardin euron toimenpidekokonaisuuden mittaluokasta tai toimeenpanosta ei ole syytä tinkiä. Kehysriihessä varmistettiin, että 4 miljardin euron suorat suorat säästöt julkiseen talouteen pitävät. Vaikka joidenkin päätösten osalta ei ole saavutettu säästötavoitetta tai keinoista on luovuttu tarkemman arvion perusteella, on näiden tilalle haettu korvaavia toimia. Säästötavoitteen toteutumista seurataan jatkuvasti, ja tarvittaessa hallitus tekee lisää päätöksiä. Hallituksen mielestä finanssipolitiikan linja on tällä hetkellä oikea. Myös esimerkiksi riippumaton talouspolitiikan arviointineuvosto sekä lukuisat itsenäiset ekonomistit, muun muassa Nobel-voittaja Bengt Holmström, ovat ilmaisseet olevansa samaa mieltä finanssipolitiikan virityksestä. Julkisten palvelujen rahoituksen turvaaminen pitkällä aikavälillä edellyttää sote- ja maakuntauudistuksen toimeenpanoa siten, että uudistuksella tavoitellut säästöt varmistetaan. Hallitus on myös laatinut suunnitelman, miten julkista taloutta tehostetaan miljardilla eurolla tulevien kymmenen vuoden aikana. Haastavin osuus 10 miljardin euron kokonaisuudessa on talouskasvun ja työllisyyden vahvistaminen. Työllisyyden ja talouden kasvun edellytyksiä hallitus pyrkii vahvistamaan verotuksen keinoin sekä talouden kilpailukykyä ja tuottavuuden kasvua tukevin toimin. Vuonna 2016 sovittu kilpailukykysopimus toimin. Vuonna 2016 sovittu kilpailukykysopimus osaltaan tukee tavoitteen saavuttamista. Palkkamaltille ja Suomen kansainvälisen kilpailukyvyn huomioimiselle on kuitenkin edelleen selkeä tarve. Hallitus toivoo syksyn työmarkkinapöydistä työllisyyttä ja kilpailukykyä vahvistavia, työrauhan takaavia ratkaisuja. Arvoisa rouva puhemies! Työttömyys on yhteiskuntamme pahin ongelma. Se on inhimillisesti raastavaa. Enkö minä kelpaa? Miten rakennan oman tai perheeni tulevaisuuden? Työttömyys aiheuttaa monia ongelmia ihmisille ja yhteiskunnalle. Se johtaa pahimmillaan syrjäytymiseen, yksinäisyyteen ja terveydellisiin ongelmiin. Yhteiskunnassa työttömyys lisää eriarvoisuutta ja luo maaperää vastakkainasettelulle ja jopa ääriajattelulle. Myös talouden kannalta työttömyys on suuri haaste. Me käytämme yli 6 miljardia euroa julkisia varoja vuodessa työttömyydestä aiheutuviin kuluihin. Siis paras tapa rakentaa Suomesta ihmisille parempi ja hoitaa taloutta on auttaa työttömät töihin ja antaa nuorille mahdollisuus siihen ensimmäiseen omaan työpaikkaan. Työllisyysasteen nostamiseksi tarvitaankin tehokkaita toimia sekä työn kysynnän että tarjonnan lisäämiseksi. Keskeistä on työttömyyden pitkittymisen ehkäiseminen, sillä rakenteelliseksi muututtuaan työttömyys ei välttämättä alene suhdannetilanteen parantuessakaan. Taantuman väistyminen ja vakaa talouskasvu luovat hyvät puitteet kasvun edellytyksiä ja julkista taloutta kohentaville toimille. Hallituskauden toinen puolisko on siten otollista aikaa varmistaa hallitusohjelmassa kaavaillun toimenpidekokonaisuuden toteutuminen ja tehdä jatkuvasti uusia päätöksiä. Muissa Pohjoismaissa työllisyysaste on yli 75 prosenttia.