samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-23 Arvoisa puhemies! Yhdyn tähän edustaja Räsäsen huoleen. Kirkon palveluksessa on tosi paljon pienipalkkaisia työntekijöitä, jotka tekevät vakaumuksestaan äärimmäisen tärkeää työtä, ja soisi, että heidän työehdoistaan pidettäisiin asiallisesti huolta. Kun edustaja Räsänen nosti tämän perustellun huolen esille, niin haluaisin kysyä hallintovaliokunnan jäseniltä, miten tämä asia valiokuntatyössä huomioitiin.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-23 on ryhtynyt uudenlaisiin toimenpiteisiin, kuten nyt vaikka Unkari, jos otetaan yksi ääripää: Siellä kaikki laittomasti rajan yli tulevat henkilöt, jotka tulevat tarkoituksenaan mahdollisesti vaikka vain kulkea läpi tai jollakin tavalla kadota sinne yhteiskuntaan, otetaan säilöön. Ja mikäli he haluavat poistua maasta, he pääsevät kyllä pois sieltä säilöstä, mutta koko turvaprosessin ajan he ovat säilössä, jotta he eivät katoa sieltä Unkariin tai sen enempää myöskään muualle Eurooppaan. Suomessa on aikanaan ollut tämä säilöönottokäytäntö, kun mennään muutama vuosikymmen taaksepäin. Se oli ihan normikäytäntö. Jos oli riski olemassa, niin otettiin kaikki tämmöiset
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-23 Arvoisa puhemies! Suomella on tällä hetkellä Pohjoismaiden löysin maahanmuuttopolitiikka. Tämä on tosiasia, ja mielestäni onkin todella surullista, että Suomi on jumittunut tässä suhteessa menneeseen aikaan. Muut Pohjoismaat tiukentavat maahanmuuttopolitiikkaansa ja karsivat vetovoimatekijöitä samaan aikaan, kun Suomen hallitus katselee toimettomana vierestä. Löysä maahanmuuttopolitiikka on suuri vetovoimatekijä. Suomen kohdalla vetovoimaisuus näkyy käytännössä siinä, että Suomella on ainoana Pohjoismaana turvapaikkahakemusten määrä käynyt vuositasolla korkeammaksi kuin aikana ennen vuoden 2015 pakolaiskriisiä. Väestöllisesti Suomen kokoisiin Tanskaan ja Norjaan jätettiin kumpaankin viime vuonna vain 3 500 turvapaikkahakemusta, joka on tuntuvasti alempi luku kuin Suomen yli 5 000 turvapaikanhakijaa vuonna 2017. Myös Ruotsissa turvapaikanhakijamäärät ovat laskeneet alimmilleen sitten 2000-luvun alun. Olisikin täysin perusteltua, että hallitus viimein ajaisi voimaan ja käytäntöön muun muassa tämän perussuomalaisten aloitteesta laaditun 80-kohtaisen turvapaikkapoliittisen toimenpideohjelman. Arvoisa puhemies, tämä näin alustukseksi ja tiedoksi kaikille siitä, missä tämän asian suhteen tällä hetkellä Suomessa mennään. mennään. Nyt käsittelyssä oleva perussuomalaisten eduskuntaryhmän laatima lakialoite ulkomaalaislain muuttamisesta säilöönoton parantamiseksi toisi osaltaan helpotusta nykyiseen kaoottiseen tilanteeseen. Suomi on siis ajautunut tilanteeseen, jossa kaduillamme vaeltaa tuhansia ihmisiä vailla oikeutta oleskella maassa. Erityisesti vuonna 2015 alkaneen turvapaikanhakijatulvan jälkeen hallitus ei ole ryhtynyt riittäviin toimenpiteisiin estääkseen ihmisiä jäämästä laittomasti Suomeen. Nämä ihmiset ovat valtava turvallisuusuhka Suomen kansalle ja koko suomalaiselle yhteiskunnalle. Voisikin sanoa, että tämä aloitteemme tähtää hallituksen politiikasta aiheutuneen olemassa olevan ongelman jälkihoitoon. Aloitteemme mukaan käännytyspäätöksen saanut henkilö tulisi ottaa säilöön käännytyspäätöksen voimaansaattamiseksi sen sijaan, että tällaiset ihmiset saisivat liikkua vapaasti Suomessa tai niin sanotusti kadota maan alle tai siirtyä johonkin toiseen EU-maahan seuraavan vastaanottajamaan harmiksi. Kun ihmiset kulkevat vapaina, käännytyspäätöstä on hankala saattaa voimaan ja henkilön seuranta on käytännössä täysin mahdotonta. Kielteisen päätöksen toistuvasti saaneita turvapaikanhakijoita myös tiettävästi piilotellaan viranomaisilta erilaisten kansalaisaktivistien, seurakuntien ja järjestöjen toimesta, joten säilöönotto on tästäkin syystä ainoa oikea ratkaisu ongelman korjaamiseksi. Arvoisa puhemies! Maassamme laittomasti oleskelevan henkilön vapaudenmenetys on todella pieni hinta siitä, että pystymme siten paremmin suojelemaan omia kansalaisiamme. Ulkomaalaisrikollisuus ja jatkuva islamististen terrori-iskujen uhka ovat todellisuutta, enkä tästä syystä voi lainkaan ymmärtää sitä, miksi hallitus ei ole jo saanut aikaan tällaista lakimuutosta. Kansalaiset ovat kantansa ilmaisseet, ja iso osa on sitä mieltä, että kaikki laittomasti maassa olevat henkilöt kuuluisi ottaa säilöön.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-23 puhemies! Edustaja Meren ja myös meidän kaikkien muiden perussuomalaisten kansanedustajien allekirjoittama lakialoite ulkomaalaislain muuttamiseksi helpottaisi ulkomaalaisten ilman oleskelulupaa käännytettyjen henkilöiden maasta poistamista mahdollistamalla säilöönoton silloin, kun maasta poistamisen edellytykset täyttyvät. Tämä meidän lakialoitteemme hyväksyminen ehkäisisi ennalta monia ongelmia, joita syntyy, kun hylätyn oleskelulupapäätöksen saaneita henkilöitä jää runsain mitoin laittomasti Suomeen. Edustaja Meri käsitteli omassa puheenvuorossaan hyvin näitä ongelmia, joihin me perussuomalaiset yritämme löytää ratkaisuja. Arvoisa puhemies! Valitettavasti Suomi on jo pahoin jäljessä yleiseurooppalaista kehitystä, jossa vuoden 2015 turvapaikkakriisin paljastamia lainsäädännöllisiä aukkoja paikataan nyt ympäri Eurooppaa. Maahanmuutto- ja turvapaikkalainsäädäntöään ovat tiukentaneet muutkin kuin aiemmin maahanmuuttoon kriittisesti suhtautuneet Itä-Euroopan maat, joihin edustaja Niikkokin äsken viittasi. Useat hallitukset Keski- ja Pohjois-Euroopassa ovat heränneet korjaamaan lakejaan ja ehkäisemään hallitsematonta maahanmuuttoa, ja nyt on siis Ranskan vuoro tiukentaa tuntuvasti maahanmuuttolainsäädäntöään. Presidentti Macronin hallituksen lakiesitysten tarkoituksena on muun muassa pidentää luvattomasti maahan tulleiden henkilöiden säilöönottoaikaa nykyisestä 45 päivästä 90 päivään sekä lyhentää määräaikaa turvapaikan hakemiseen. Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Immonen äsken totesi, perussuomalaisten johdolla laadittu 80‑kohtainen turvapaikkapoliittinen toimenpideohjelma tarjoaisi yhä edelleen Sipilän hallitukselle erinomaisia työkaluja tarpeellisten uudistusten tekemiseen myös Suomessa. Valitettavasti hallitukselta ei ole odotettavissa konkreettisia toimenpiteitä jatkossakaan, mutta toivon, että eduskunta edistää tätä lakialoitetta ripeästi.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-23 Olipa kerran valtio, joka ei valvonut rajojaan. Sen pituinen se. Pitäisi olla itsestään selvää, että valtio valvoo rajojaan ja kysyy rajalla paperit. Näin me voimme vastata kansalaistemme turvallisuudesta. Onneksi Tanskan sosiaalidemokraatit ja myös Ruotsin sosiaalidemokraatit ovat jo heränneet tähän todellisuuteen. Ruotsin ministeri Shekarabi, sosiaalidemokraattinen ministeri, ilmoitti, että hyvinvointivaltio ei pysy hyvinvointivaltiona, jos emme voi käännyttää ihmisiä rajalta. Tanskan sosiaalidemokraatit ovat tekemässä uudistusta, että ottaisimme turvapaikkahakuoikeuden pois rajalta.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-23 Arvoisa puhemies! Minusta on aika huvittavaa, että kun me olemme keskustelleet täällä tosi asiallisesti, niin vihreiden eduskuntaryhmästä tulee esityksiä, että älkää pelotelko ja puuttukaa juurisyihin. Juurisyihin on hyvä puuttua, mutta nyt kun sitä ongelmaa on täällä ja on tätä laitonta maahanmuuttoa, niin eihän se poistu, ne, ketkä täällä jo ovat, juurisyitä. Minusta on aika merkillistä myöskin toiseen suuntaan asiaa kärjistää. Jokainen meistä tietää, että merkittävä osa näistä käännytetyistä on ollut yksinäisiä miehiä, ja te tuotte aina tämän lapsiasian esille.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-23 rouva puhemies! Olen saanut itse toimia hallintovaliokunnassa vuodesta 2011 asti, ja tässä valiokunnassa on ollut useampi perussuomalainen jäsen valiokunnan puheenjohtajana. Nyt erityisesti tämän vuoden 2015 jälkeen voi sanoa, että hallintovaliokunnassa on äärimmäisen hyvä työskentelyilmapiiri, yksimielinen ja laajasti näkemyksellinenkin ilmapiiri, eikä tämäntyyppiselle lakiehdotukselle siinä pöydässä ole ollut tilaa. Kun tässä viitattiin SDP:hen Tanskassa, niin viittaan perussuomalaisiin Suomessa: perussuomalaisten entinen puheenjohtaja, silloinen puheenjohtaja Soini kutsui myöhemmin perussuomalaisten maahanmuuttopolitiikkaa ihmisvihamieliseksi.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Minuutissa vain kaksi lyhyttä asiaa: Ensimmäinen on Ukraina. Syyn jokainen hyvin ymmärtää, miksi Ukraina on tässä suhteessa olennainen, ja Etyj siellä tietysti kaikkein keskeisimpänä toimijana yhdessä Ukrainan ja Venäjän kanssa. Tiedämme SMM-projektin, mutta kun Minskin sopimuksen toimeenpanosta, niin kuin täällä äsken kuulimme, on myöskin pitkälti kysymys, niin olisiko mahdollista, että Suomen ulkopolitiikassa — tiedämme hyvin realiteetit — kuitenkin otettaisiin entistä vahvemmin tapetille se, kuinka rauhanturvaoperaatio voisi olla vakauttava askel siinä Ukrainan tilanteen stabilisoinnissa, joka on välttämätön ehto taas myönteisemmälle kehitykselle?
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 Kuulimme erittäin hyvät puheenvuorot valiokunnan puheenjohtajalta ja ulkoministeriltä, mutta ei voi olla kuitenkaan muistuttamatta siitä, että tämä hallitus lähti liikkeelle leikkaamalla 40 prosenttia kehitysyhteistyöstä ja kirjaamalla, että kriisinhallintaan osallistuisi vain sata sotilasta. Ymmärrän nyt, että ministeri Soini, jonka puolueen vaatimuksesta nämä tulivat, myöntää tämän virheeksi, ja hyvä niin. Nyt meidän on mentävä yhdessä eteenpäin. On hyvä, että me varaudumme eri tavoin kriiseihin ja niihin tilanteisiin, mutta yhtä tärkeätä ja tärkeämpää on pystyä vaikuttamaan ennalta ehkäisevästi, ja siinä ovat tärkeitä tietystikin rauhan välittäminen, aseriisunta, asevalvonta, tällaiset asiat. Näissä toivon, että me pystyisimme vahvistamaan Suomen osallistumista ja osaamista, niin että meillä olisi enemmän annettavaa.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-30 Edustaja Vanhanen kiinnitti huomiota tämän humaanitaarisen avun perille saamiseen, joka on kyllä kriisin päällä ollessa todella ongelmallinen asia. Euroopan unionillahan on käytettävissään nopean toiminnan joukot, johon myös puheenjohtaja Vanhanen viittasi, ja Suomihan tältä osalta teki omat joukkonsa ikään kuin valmiiksi tilanteita varten Vanhasen ensimmäisen hallituksen aikana. Niitä joukkoja ei ole tehty varsinaisesti sotimista varten vaan ehkä juuri tämäntapaisia kriisinhallintatilanteita varten, joissa raivataan tietä, että humanitaarinen apu voitaisiin saada perille. Se oli varmaan se optimitilanne, mihin oikeastaan tähdättiin — ei oikeastaan sotimiseen vaan tien raivaamiseen, että apua saataisiin perille. Eikös tämä olisi, herra ulkoministeri ja ministerit siellä muutoinkin, aika sopiva tapa joissakin tilanteissa koettaa saada apua perille, tietysti ihan erillisen harkinnan perusteella?
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-30 Kiina julkaisi vuosi sitten arktisen strategian, jossa se kuvailee itseään melkein arktiseksi valtioksi. Kiina tunnetusti pyrkii sijoituksillaan lisäämään erityisesti poliittista vaikutusmahdollisuuttaan. Taloudellinen yhteistyö Kiinan kanssa kuitenkin on todennäköisesti Suomen kansallisen edun mukaista. Arktinen on ollut yksi ministeri Soinin kauden painopistealueista, ja olemme pyrkineet kasvattamaan Arktisen neuvoston merkitystä.
Puhuja: Tom Packalén
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-30 Rauhanrakentamisessa Suomella on pitkät ja hienot perinteet. Suomi voisi kuitenkin ottaa entistäkin kunnianhimoisemman roolin tällä saralla. Suomi voisi olla rauhanrakentamisen suurvalta, mutta tämä tarvitsisi huomattavasti suurempia panostuksia kuin mitä siihen kehitysavusta laitetaan. Täytyy muistaa, että rauhanrakentaminen on sitä parasta kehitysapua, jota kriisissä olevat maat tarvitsevat. Onnistuakseen rauhanvälityksessä täytyy kaiken toiminnan perustua laadukkaaseen analyysiin, eri osapuolten kunnioittamiseen neuvottelukumppaneina, vaikka se ei varmasti aina ihan helppoa olekaan, ja tietysti välittäjien puolueettomuuteen. Pelkkä taloudellinen panostus ei kuitenkaan riitä, vaan tarvitaan aitoa kunnianhimoa ja rohkeutta ottaa kokoamme suurempi rooli rauhanvälityksessä suurvaltana.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! On todellakin niin, että Suomi voisi olla kokoaan suurempi rauhantyössä. On tärkeää, että teemme YK:ssa, EU:ssa politiikkatason työtä, jota on tehty, mutta on tärkeää myös, että meillä on käytännön osaamista kenttätasolta ja että suomalaiset järjestöt ja suomalaiset osaajat voivat toimia rauhantyössä. Siihen tarvitaan niitä resursseja, joihin edustaja Tuomioja täällä viittasi. Kehitysyhteistyön kautta voidaan näitä resursseja jakaa. Ottaisin tässä esille myös Suomen tulevan puheenjohtajuuskauden ja EU:n roolin rauhanrakentajana. Itse asiassa EU on tehnyt aika tärkeää työtä Iranissa; nyt Yhdysvallat on vähän vetämässä mattoa sen jalkojen alta. EU voisi tehdä paljon enemmän Länsi-Balkanilla, Serbia—Kosovo-neuvottelut ovat tärkeitä, rauhan ylläpitäminen Länsi-Balkanilla on tärkeätä. Ja EU:lla voisi olla paljon, paljon suurempi rooli Afrikassa kuin mitä sillä tänä päivänä on,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-30 halu keskustella siitä, miten siihen voidaan puuttua, miten voidaan auttaa tilannetta. Mutta samaan aikaan on paljon puhututtanut myös se, että Suomi on antanut vientilupia vuosi toisensa jälkeen Jemenissä sisällissotaa käyville maille: Saudi-Arabiaan, Arabiemiraatteihin. Hallitus on nyt lopulta tehnyt päätöksen, että uusia vientilupia ei anneta, ja senkin vasta sen edessä, kun se tiesi, että eduskunnan ulkoasiainvaliokunta oli ottamassa asiaan kantaa.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 On sääli, että Euroopan unioni on tässä vaiheessa aikamoisessa heikkouden tilanteessa. Meillä on brexit, meillä on poukkoilevat Itä-Euroopan jäsenmaat ja monia sisäisiä vaikeuksia Euroopan unionin jäsenmaissa. Tämä on sikäli huono tilanne, että meitä haastetaan Euroopan unionina sekä Yhdysvaltojen taholta kauppapolitiikassa että myöskin Venäjän taholta monin tavoin. Nyt tarvittaisiin vahvaa Euroopan unionia, juuri tässä vaiheessa, ja tämä on eräs seikka, johon Suomi voi vaikuttaa. Me tulemme tosiaan Euroopan unionin puheenjohtajamaaksi lähiaikoina. Se tarkoittaa sitä, että me voisimme miettiä hyvin tarkkaan, millä tavalla me lisäämme jäsenmaiden yhtenäisyyttä ja kansainvälistä yhteistoimintakykyä. Se on erittäin puutteellinen ajatellen niitä resursseja. Me olemme taloudellisesti vahvempi kuin Yhdysvallat, mutta olemme eräänlainen heikko velipuoli kuitenkin täällä Atlantin toisella puolella. Euroopan unionilla on suuri mahdollisuus olla vahvempi, ja Suomella on mahdollisuus vahvistaa tätä roolia, kun olemme puheenjohtajamaana.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-30 valheet liian usein uppoavat ihmisten mieleen, on puuttuva kyky harrastaa lähde- ja mediakritiikkiä, joka puolestaan saattaa johtua puuttuvasta yleissivistyksestä. Eräs keskeinen vastaus tähänkin kysymykseen ja haasteeseen on siis koulutus, koulutus, koulutus mutta ehkä myös tehostettu ulkopolitiikka ja ehkä koulutusvientipolitiikka. Kun miettii faktapohjaista tapaa analysoida maailmanmenoa, viestintää, vaikuttamista ja niin poispäin, Suomi on kieltämättä hyvä esimerkkimaa. Kun taas miettii tapauksia kuten brexit tai USA:n taannoiset presidentinvaalit ja muita kriisejä, joissa faktapohjaisuus on ollut kaukana todellisuudesta, herää kysymys, voisiko Suomi osallistua entistäkin enemmän jopa sopimuspohjaisen maailmanjärjestyksen puolustamiseen ja vahvistamiseen hyväksi havaittujen, yleissivistykseen ja koulutukseen liittyvien käytäntöjen avulla.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa rouva puhemies! Täällä on pohdiskeltu sitä, onko Suomi nyt kokoaan suurempi vai pienempi siinä työssä, mitä tehdään konfliktien ratkaisussa ja humanitäärisen avun toimittamisessa. Jos katsotaan historiaa, niin rauhanturvajoukkojen osallisuuden suhteen Suomi varmasti on kyllä kokoaan suurempi toimija maailmassa. Tietysti täytyy todeta, että on ikävää, että tässä hallituskauden alussa tehtiin leikkauksia toimitusvarmuuden parantamiseen, mikä on otettu esille, on varmastikin hyvin kannatettava ja pohdiskeltava asia. Tätä kannattaisi Suomen sitten tässä puheenjohtajuuskaudella nostaa omana aloitteenaan ehdottomasti esille. Vielä tästä Jemenin kriisistä olisin kysynyt puolustusministeriltä: onko mahdollista nyt näihin voimassa oleviin sopimuksiin — koska niillä kuitenkin sitten tullaan jatkamaan varaosatoimituksia niihin asejärjestelmiin, jotka ovat tuolla Jemenissä — sopimusteknisesti vielä puuttua?
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: tl
Päivämäärä: 2019-01-30 Toisaalta sotilaallisessa kriisinhallinnassa voimavaroja on käytetty mielestäni väärin. Aivan liiaksi on sidottu voimavaroja Afganistaniin ja Irakiin. Edustaja Kanervan tapaan haluaisin myös ottaa esille Ukrainan kriisin ja kysyä ulkoministeriltä: voitaisiinko Suomen puolelta tehdä nykyistä enemmän tämän kriisin ratkaisemiseksi ja pakotteitten poistamiseksi?
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 puhemies! On hyvä, että täysistunto keskustelee eri instrumenteista vaikuttaa Jemenin kaltaisiin konflikteihin ja humanitaarisiin kriiseihin. Yksi instrumentti on asevientipolitiikka, ja on syytä pitää kiinni Suomen pitkäaikaisesta linjasta pidättäytyä aseiden viennistä sotaa käyviin maihin. Toinen instrumentti on tuki rauhanvälitystoiminnalle, joka täällä on ollut jo aikaisemmin esillä. Esimerkiksi Suomen tuki Ahtisaaren perustamalle CMI-järjestölle vaikuttaa myös Jemenissä. CMI esimerkiksi välittää epävirallisia keskusteluja poliittisesti keskeisten ryhmien välillä. Kolmas instrumentti on monenkeskisillä foorumeilla vaikuttaminen. Varsinaista rauhanprosessia kannattaa edistää YK-raiteella, ja esimerkiksi Jemenin osalta Tukholman konsultaatiot joulukuussa olivat askel eteenpäin. EU:n kautta Suomi voi olla myös lisäämässä painetta Saudi-Arabian haluun edistää alueellista vakautta.
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-30 Laadukas peruskoulutus, ammatillinen koulutus ja opettajien koulutus ovat aivan olennainen kehittämiskohde sekä kehittyvissä maissa että myös hauraissa valtioissa. Suomella on siinä huippuosaamista, kuten me kaikki tiedämme. Kehitysyhteistyön merkitys ohjelmatyössä on oleellinen, sillä se on osa ulko- ja turvallisuuspolitiikan kokonaisuutta. Alueelliset konfliktit, ilmastonmuutoksen eteneminen, ääriliikkeet, tarttuvat taudit ja monet muut uhat heikentävät maapallomme turvallisuutta ja ovat myös juurisyitä pakolaisuudelle. Ongelmiin on vastattava kokonaisvaltaisella kehitysyhteistyöllä ja kehityskumppanuudella, kriisinhallinnalla ja rauhanvälityksellä.
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 Tehokkaimmat lääkkeet tähän ovat konfliktien ja ilmastonmuutoksen kuriin saaminen sekä tyttöjen ja naisten koulutus sekä seksuaalikasvatus, kuten täällä muissakin puheenvuoroissa on tänään jo nostettu esiin. On laskettu, että jokainen naisten ja tyttöjen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen sijoitettu euro tuottaa 120 euron hyödyn kansantaloudelle. Itsekkäästi ajatellen siis sijoitus kehitysmaiden tyttöjen koulutukseen on samalla sijoitus myös meihin itseemme.
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-30 Tässä tilanteessa Jemenissä ollaan oltu jo pitkään, ja on selvää, että Arabian niemimaan kärki kiinnostaa suuria naapureita öljykuljetusten takia. Tämän vuoksi YK:lla YK:lla olisi tässä tehtävää. Tärkeää olisi saada Hodeidan satamakaupunki YK:n hallintaan, jotta humanitaarinen ja ruoka-apu pääsisivät perille. Sen lisäksi oleellista olisi Sanaan lentokentän avaaminen ja sotavankien vaihdon aloittaminen. Näkeekö ulkoministeri näissä etenemisen mahdollisuutta?
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! On tärkeää, että varaudumme kriiseihin, ja rauhan ja demokratian edistäminen on siinä yksi keino. Mutta tähän keskusteluun kaipaisin keskustelua siitä, minkä tiedämme kaikki, että Afrikan väkimäärä kasvaa tällä hetkellä niin, että YK on ennustanut vuoteen 2050 mennessä sen nelinkertaistuvan Euroopan väkilukuun verrattuna, eli 2,4 miljardiin nelinkertaistuvan Euroopan väkilukuun verrattuna, eli 2,4 miljardiin — se on miljardin lisäys nykyiseen. Olisin kysynyt: mitä me teemme tälle asialle esimerkiksi osana kehitysapua? Me emme oikeastaan koskaan kehtaa kysyä sitä, miten he suunnittelevat tätä väestönkehitystä. Jokainen ymmärtää, että kun tulee vedestä, ruoasta ja tilasta taistelu, niin tulee lisää konflikteja. Vaikka me laittaisimme miljardikaupalla rahaa, niin se on elämän tosiasia,
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-30 perinteisellä tavalla kaksi valtiota vastakkain, vaan on sisäisiä konflikteja, joihin ulkopuoliset puuttuvat, joissa osapuolten väliset erot ja rajalinjat on vaikeasti hahmotettavia, ja sitten kun konflikti tapahtuu olosuhteissa, joissa kansainvälistä lakia ja oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia ei noudateta, niin silloin tilan ottavat ne, joilla on kyky ja halu käyttää voimaa. Pitää avoimesti tunnustaa, että avoimille demokratioille, niin kuin Euroopan unionissa, meille on tavattoman korkea kynnys se, että me jollakin tavalla käyttäisimme voimaa, ja tästä pitää voida puhua, erityisesti tämän avun perille saannin osalta. mikään humanitaarinen järjestö halua välttämättä lähteä minkään sotajoukon perässä apua perille viemään, mutta joskus ratkaisevien lentoasemien tai satamien hallussa pitäminen on äärimmäisen tärkeätä, ja jos olosuhteet osuvat kohdalleen, niin kyllä nämä EU:n nopean toiminnan joukot voisivat auttaa tässä. Niiden eräs perusideahan oli alkuaan se, että näillä voitaisiin auttaa humanitaarisissa kriiseissä. Tämä on aihe, josta minusta Euroopassa ja Suomessa pitää käydä poliittista keskustelua, olemmeko valmiita tähän.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 kohtelu tai oikeastaan heitteillejättö. On hyvä muistaa, että Suomi oli kouluttamassa peshmerga-taistelijoita, kantamassa osaltaan tätä kansainvälistä vastuuta myös näissä asioissa. Puolustusministeri oli siinä vaiheessa paikalla, kun puheenvuoroa pyysin, ja olisin oikeastaan lähtenyt kysymään puolustusministeriltä, miksei nyt ulkoministeriltäkin, että pitäisikö Suomen kansainvälisen kriisinhallinnan sotilaallisella puolella koota enemmänkin operaatioita isompiin kokonaisuuksiin nykyisen mallin sijaan, jossa Suomi sitoutuu useisiin pienempiin operaatioihin maailmalla.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Aivan aluksi totean sen, että Suomi on rauhanturvaamisen suurmaa. Kiitos siitä kaikille siskoille ja veljille. Kehitysyhteistyörahojen leikkaamisesta on syytä keskustella, ja yksi sen näkökohdista on se, meneekö se apu perille vai ei. Useissa näistä valtioista, jotka saavat näitä apuja ja tukia, on ikävä kyllä myös korruptio yksi elementti, mikä on vallassaan, eli tarvitsee tarkkailla erittäin tarkkaan, että se apu menee perille. Mutta on syytä keskustella siitä, voidaanko kehitysyhteistyörahoja kasvattaa ja antaa niin, että se saadaan vastikkeelliseksi,
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! On tärkeää, että me käymme tätä arvokasta ja tärkeätä keskustelua tässä. Itse toivon erityisesti, että Suomi on se maa, joka on varmistamassa sitä, että konflikteissa kiinnitetään erityistä huomiota kaikista haavoittuvimmassa asemassa oleviin ryhmiin. Maailmassa elää tällä hetkellä yli 350 miljoonaa lasta konfliktialueilla, yli 4 miljoonaa pakolaislasta ei käy koulua, ja yhä esimerkiksi hyökkäyksissä on usein kohteena kouluja. Näistä hyökkäyksistä on tullut arkipäivää konfliktialueilla. Lastensuojelujärjestöt ja ihmisoikeusjärjestöt tekevät näillä konfliktialueilla äärimmäisen tärkeää työtä, ja itse toivoisin, että me kuuntelisimme tarkalla korvalla myös niitä puheenvuoroja, joita näiltä toimijoilta tulee. He ovat vedonneet meihin muun muassa siinä, että humanitäärisen rahoituksen keskiöön nostettaisiin lastensuojelu konfliktissa.
Puhuja: Mika Raatikainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-30 aluksi pitämään 5 minuutin puheenvuoroon: Siellä mainittiin jonkinlainen Libanonin ja Italian välinen reitti. Ainakin minun tietojeni mukaan tällainen reitti taitaa kyllä olla Libyaan. Kannattaa ehkä karttoja vähän päivittää, tai sitten minä olen tosi kuutamolla, mitä hiukan epäilen. Olen kuitenkin kymmenen vuotta Lähi-idässä ollut sekä siviili- että sotilaskriisinhallinnan tehtävissä ja myös kouluttamassa ja johtamassa korruptiontorjuntaa EU:n piikkiin. Eli jotain tiedän. Yhden asian tiedän kuitenkin: Paikan päällä ihmisten auttaminen on inhimillisesti tehokkain ja kustannustehokkain tapa auttaa. On selvää, että ihmisten kuljettaminen, tuleminen tai salakuljettelu tuhansia kilometrejä kotipaikoiltaan Suomeen ei tietenkään ole järkevää eikä kestävä ratkaisu sen paremmin Suomen, muodissa olevan ilmastonmuutoksen kuin lähtömaidenkaan osalta. Joka muuta väittää, ei tunne todellisuutta. Raakaa peliä.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-30 liikkumatilan hyödyntämisen ensimmäinen ehto on, että Suomi säilyy sotilaallisesti liittoumattomana maana. Tuskinpa Ruotsikaan olisi saanut niin näkyvää roolia Jemenin kriisin ratkaisuyrityksissä, jos se olisi ollut sotilasliiton jäsen. Ja tämä resurssien kohdentaminen kyllä huolettaa. Niitä on aivan liian paljon hajotettu sinne sun tänne, ja missä niitä on sitten keskitetty, ne on keskitetty väärällä tapaa. Suomi on osallistunut osin Afganistanin
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 Kriisit ja konfliktit eivät synny tyhjästä tai yllättäen. Niillä on usein pitkä esihistoria, ja silloin on tärkeätä, että on olemassa osaamista, joka pystyy analysoimaan ja puuttumaan ennaltaehkäisevästi, ajoissa tällaisiin tilanteisiin. Siinä joskus tarvitaan muuten historioitsijoitakin, koska historioilla on valitettavasti — silloin, kun niitä ei käydä lävitse — taipumus muuttua konflikteiksi. ennaltaehkäisyn yksi väline on aina se, että pystytään toimimaan nopeasti. Ministeri mainitsi Syyrian kriisin alun. Silloinhan oli 500 aseetonta tarkkailijaa YK:n lähettämänä. Se oli aivan liian pieni määrä. Sillä oli merkitystä: silloin, kun tarkkailijat olivat paikalla, aseet vaikenivat. Jos heitä olisi ollut
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-30 tilanne on kaoottinen. Jo Hugo Chávezin aikana taloutta ajettiin järjestelmällisesti ja valitettavasti tehokkaasti alas, ihmisoikeuksia loukattiin laajasti ja median vapautta rajattiin. Maduro on tätä vienyt eteenpäin. Koko talous on täysin sekasortoisessa tilassa, ja inhimillinen kärsimys on valtavaa Venezuelan sisällä, ja siitä kärsivät toki myöskin ympäröivät maat. Totesitte muutama päivä sitten, että ainoa legitiimi demokraattinen instituutio Venezuelassa on parlamentti.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa rouva puhemies! Suomi on mukana laajasti kansainvälisessä kriisinhallinnassa, ja se koskettaa tänä päivänä valtavaa määrää ihmisiä. On paljon perusteltu aina sitä, että me olemme siellä sen takia, että se vahvistaa meidän omien sotilaidemme osaamista ja kehittää meidän suorituskykyjä, mutta nyt entistä vahvemmin olemme siellä siksi, että tilanne sitä vaatii, ja myös riskit näissä tehtävissä ovat koko ajan kasvaneet, ja tämä pitää kyllä Suomessa tunnistaa ja tunnustaa. Tähän tulee olla myös valmiutta, eli on syytä keskustella avoimesti siitä, että myös riski siihen, että näissä operaatioissa jotain sattuu, on kasvanut kyllä päivä päivältä. Sen takia haluan antaa kiitosta niin ulkoministerille kuin puolustusministerille ja koko hallitukselle siitä, että kriisinhallintapuolen
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-30 puhemies! Ulkoministeri Soini kuvasi hyvin, miten monimutkaisia kansainväliset konfliktit ja humanitääriset kriisit tänä päivänä ovat. Kiitos ulkoasiainvaliokunnalle ja edustaja Vanhaselle, että tämä tärkeä keskustelu järjestettiin. Suomella on todellakin hieno maine niin sotilaallisen kuin siviilikriisihallinnan osalta, ja rauhanvälityksessä presidentti Ahtisaaren ansiosta, mutta kiinnitän huomiota myös näiden kriisien ennaltaehkäisyyn, ja erityisesti siihen, mitä voidaan tehdä kehitysyhteistyön kautta. On harmillista, että tässä suhteessa ei ole päästy eteenpäin, vaan päinvastoin näitä mahdollisuuksia on tälläkin vaalikaudella
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 kaikkiin näihin vastaus on koulutus, minkä myös edustaja Paloniemi ja edustaja Haavisto jossain määrin nostivat esiin. Koulutus ja siviilikriisinhallinta ovat siis turvallisuuspolitiikan kovaa ydintä, ja toivoisin, että Suomi nimenomaan tässä suurvalta-asemassaankin korostaisi tätä puolta, koska muunlaisen turvallisuuspolitiikan korostajia maailmassa on oikeastaan koko ajan enemmän mieluummin kuin vähemmän.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 Me puhumme nykyään kokonaisvaltaisesta kriisinhallinnasta, jonka tulisi olla koherenttia ja koordinoitua, jotta voimme vastata ongelmiin hauraissa maissa konfliktien jälkeen, mutta mitä tärkeintä jo ennaltaehkäisevästi. Yhtä konseptia ei ole, vaan kulloiseenkin tilanteeseen täytyisi vastata tarpeiden mukaan. On tärkeää, että tosiaan nyt jo ymmärretään ja nähdään tämä turvallisuuden ja kehitysyhteistyön yhteys, niin kuin myös kehitysyhteistyön ja ulkomaankaupan. Synergiat sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan välillä ovat ilmiselvät,
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-30 ja sotien jälkeen ympäristö vaatii huomiota — on levinnyt myrkkyjä ympäristöön, ja ei tiedetä, voidaanko maanviljelyä jatkaa, onko vesi puhdasta ja näin poispäin. Meidän pitäisi enemmän kiinnittää huomiota tähän ympäristön ja konfliktien yhteen nivoutumiseen. Tietysti ilmastonmuutoksen torjunta on osa konfliktien torjuntaa. Toinen asia on se, että aina eivät suurvallat ole niitä ainoita toimijoita. Ottaisin aivan toisen
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa rouva puhemies! Keskustelemme ulko- ja turvallisuuspolitiikan työkaluista, ja yksi työkaluista, joka on tullut mainittua moneen otteeseen, on kriisinhallinta ja myöskin kehitysyhteistyö. Tällä hetkellä köyhät maat kantavat suurimman vastuun maailman pakolaisista ja kahdeksan kymmenestä maailman pakolaisesta elää kehitysmaissa. Yli puolet maailman kaikista pakolaisista on kotoisin kolmesta kriisimaasta: Syyriasta, Afganistanista ja Etelä-Sudanista. Kuulimme myös ulkoministeriltä, että ihmiset kuolevat päivittäin Syyriassa, Irakissa ja Jemenissä. Tällä kaudella on puhuttu paljon maahanmuuton haasteista ja siitä, että sen pitäisi olla hallittua. Samaan aikaan on leikattu kehitysyhteistyöstä. Miten on, arvoisa ministeri: puhumme humanitäärisestä kriisistä, oliko tässä tilanteessa järkevää, että hallitus leikkasi 40 prosenttia kehitysyhteistyöstä, kun maailmassa on lukuisia kriisejä ja ihmiset kärsivät hätää?
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Suomi korostaa YK:n johtavaa roolia nimenomaan humanitäärisen avun koordinoijana. YK:n humanitäärisen avun järjestämisen keskeiset pilarit ovat oikea-aikainen ja riittävä rahoitus, toimiva klusterikoordinaatio, strateginen johtajuus ja kumppanuudet YK-järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen välillä. Koordinaation merkitys on kasvanut sitä mukaa, kun humanitääristen kenttätoimijoiden määrä on lisääntynyt, tämäkin on ollut nähtävissä. Suomi osallistuu Euroopan unionin humanitäärisen avun rahoittamiseen yhteisöbudjetin kautta, ja unioni yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa on maailman suurin humanitäärisen avun antaja.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 Suomen täytyy ja se on kehitysaputyössään panostanut koulutukseen, naisten asemaan, lukutaitoon ja perhesuunnitteluun, ja kannustan jatkamaan tällä saralla. Afrikassa asuu tällä hetkellä noin 1,3 miljardia ihmistä, ja YK:n pessimistisimmän arvion mukaan
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 erittäin hyvä asia, että moni kollega on viitannut omassa puheenvuorossaan Afrikan tilanteeseen. Afrikan tulevaisuus on hyvin vahvasti linkittynyt Euroopan tulevaisuuteen. Voi sanoa, että se mitä tapahtuu Afrikassa, vaikuttaa suoraan myöskin meihin. Täällä edellisessä puheenvuorossa viitattiin Afrikan väestökehitykseen. Pelkästään Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan pitäisi joka vuosi luoda 18 miljoonaa uutta työpaikkaa, jotta työmarkkinoille tulevat nuoret voidaan työllistää. Se on valtava haaste, ja sen takia on ollut positiivista huomata, että myöskin Euroopan unionissa on nyt herätty Afrikan rooliin. Komission puheenjohtaja Juncker lanseerasi allianssialoitteen, jolla pyritään luomaan investointeja ja sitä kautta kasvua ja työpaikkoja Afrikkaan. Euroopan unioni on myös maailman suurin kehitysavun antaja, joten tässä suhteessa Euroopalla on paljon tehtävää, niin kuin täällä edustaja Haavisto aiemmin totesi. Haluaisin kysyä ulkoministeriltä:
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-30 Se on aika hurja luku. On siis hirveän tärkeää, että näissä konfliktimaissa pystytään jälleenrakennusvaiheessa erityisesti panostamaan mainittuihin koulutukseen ja näkymien luomiseen. Palaan vielä lyhyesti Jemeniin, koska pidän asiaa hyvin tärkeänä ja se ei saa välttämättä sitä huomiota, mitä se
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa rouva puhemies! Täällä on puhuttu oikein siitä, että kehitysrahoja on leikattu aivan väärässä kohtaa. Nostaisin myös humanitääriseen apuun kohdennetut rahat, joita on myös leikattu tilanteessa, jossa maailmassa taitaa olla pakolaisia enemmän kuin kertaakaan toisen maailmansodan jälkeen. Kun meillä on karmeita kriisejä, joista tässä ollaan puhuttu, niin humanitääriseen apuun pitää panostaa. Arvoisa rouva puhemies! Samaan aikaan pitää koko ajan katsoa eteenpäin, ettei synnytetä lisää uusia kriisejä. Ulkoministeri Soini viittasikin kurdien tilanteeseen erityisesti Pohjois-Syyriassa. On kestämätön tilanne, että Nato-maa Turkki polkee ihmisoikeuksia, rajoittaa kurdien demokraattisia oikeuksia, samaan aikaan pommittaa oman maan kansalaisia ja pommittaa myös naapurimaissa Syyriassa ja Irakissa.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 että tuen edustaja Vanhasen näkemystä EU:n taistelujoukkojen hyödyntämisestä. Konsepti siitä on hyvä miettiä. Siihen kyllä haluan puuttua, että valitettavasti Suomi ei nyt ole maailmassa rauhanturvan suurvalta. Valitettavasti on näin. Perusteita siihen olisi useitakin, sekä itsekkäitä että universaaleja perusteita, että niin tulisi olla. Kolmas seikka. Edustaja Torsti täällä viittasi koulutuspolitiikkaan. Sitä on meidän kehitysyhteistyömme puitteissa järkevää tehdä voimakkaasti. Sitä on revisioitu viimeksi noin 10 vuotta takaperin. Mutta kysyn: olisiko mahdollista, että Suomi ottaisi Afrikasta oman maan,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-30 puhemies! Euroopan yhteiskunnallinen kehitys perustuu juutalais-kristillisille arvoille, ja väitän, että myös länsimainen ihmisoikeuskäsitys perustuu siihen lähtökohtaan, mikä kristinuskossa on ollut ihmisen jakamattomasta ihmisarvosta. Tiedetään kuitenkin, että tällä hetkellä kristityt ovat yksi vainotuimpia uskonnollisia ryhmiä, joko vähemmistönä tai jossain maissa enemmistönä. Open Doors -järjestön mukaan seuratuista 150 maasta 73:ssa kristityt kokivat äärimmäistä vainoa. Tämä tarkoittaa erilaisia lainsäädännöllisiä rajoituksia, syrjintää, erilaista vihamielisyyttä, kirkkojen polttamista, surmaamista pahimpina maina esimerkiksi Afganistan, Somalia, Jemen, Eritrea, Sudan. Näistä kahdessa maassa esimerkiksi yhtään julkista kirkkoa ei ole tällä hetkellä toiminnassa. Suomi ottaa YK:n pakolaiskiintiön kautta pakolaisia. Me voisimme painottaa erityisesti haavoittuvia ryhmiä, kuten vaikkapa kristittyjä. Voisivatko tässä, arvoisa ulkoministeri Soini, siniset ja vihreät löytää toisiaan? Eli kun Emma Kari täällä puhui erityisen haavoittuvien ryhmien huomiosta, niin autetaan erityisesti näitä kristittyjä.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-30 Tilanteessa, jossa kylmät, jääkylmät, tuulet puhaltavat maailmalla ja jossa USA kyseenalaistaa sopimuspohjaisen maailmanjärjestyksen ainakin osittain, myöskin eurooppalaista yhteistyötä, eristäytyy, ja tilanteessa, jossa myöskin EU:n sisällä esiintyy säröjä ja kyseenalaistetaan perustavaa laatua olevia oikeusvaltioperiaatteita, tämä pohjoismainen perhe tuntuu yhtäkkiä entistäkin
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-30 puhemies! Maailma ilman orpoja on monien unelma. Se on myös Ukrainasta lähtöisin olevan järjestön nimi, ja sieltä vajaa kolme vuotta sitten kävi noin 20 nuoren joukko Suomessakin polkupyöräretkellä ajamassa, promoamassa, nostamassa adoption mahdollisuutta esiin. Nyt nuo nuoret kaivavat juoksuhautoja Mariupolin kaupungissa lähellä rajaa ja kuuntelevat sodan ääniä. Syyriassa syyrialainen lääkärikollega tekee ympärivuorokautista työtä ja lähettää viestiä, kuinka hän ei koskaan olisi voinut kuvitella, muutama vuosi taaksepäin, että Syyria on siinä tilanteessa, missä se on tällä hetkellä.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Palaisin vielä tuohon asevientiin. Se on, niin kuin kaikki tietävät, todella hankala kysymys, mutta kun tiedetään, että asevienti sotiviin maihin ei ole riippuvainen siitä, viekö Suomi sinne vai ei, ja kun samaan aikaan tiedetään, että EU-linjaukset ovat hieman erilaiset kuin Suomella, niin olisiko yleiskansallisesti parempi, että Suomi noudattaisi EU-linjauksia asevientipolitiikassa ja pyrkisi vaikuttamaan niissä samoissa linjauksissa niiden linjauksien muuttumiseksi lähemmäs suomalaista linjaa? Toinen asia, lähinnä tuosta valiokunnan viestintäpuolesta: Me tiedämme, että valeuutisia liikkuu todella paljon ja ne liikuttavat ihan jopa EU-tasolla. Twitterissä liikkuu virheellistä, ohjaavaa tietoa,
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-30 tätä kehitysapuleikkausten kritiikkiä pitää peilata tietysti tätä vasten. Tämä on vaikea kysymys. Toivottavasti ensi vaalikaudella on resursseja lisätä apua, mutta minusta pitää myös tunnustaa se, että täytyy tehdä jotain toisin kuin aikaisemmin. Tuo edustaja Kanervan esitys siitä, että ottaisimme yhden kohdemaan, joka olisi meille sopivankokoinen, jonka koulutusjärjestelmää me auttaisimme kehittämään, on hyvä idea. Mutta yhtä lailla kysyn ministeri Soinilta jos niitä olisi saatavissa. Teidän kokemuksellanne nyt sanottuna Afrikka tarvitsee perinteisen kehitysavun kohteita, tarvitsee bisneksen edistämistä, tarvitsee ilmastotoimia, tarvitsee kriisinhallintajoukkoja, kaikkea muuta. Meillä tätä katsotaan meidän hallintorakenteemme siilojen mukaan, minä luulen, että siellä päässä katsantotapa on ehkä toinen. Ainakin itse puoltaisin sitä, että jos lisärahaa osoitetaan, niin pantaisiin se otsikolla Afrikka-raha,
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa rouva puhemies! Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja äsken antoi meille kattavan katsauksen kuluneeseen vuoteen. Nostan itse tuosta viime vuoden kertomuksesta erään asian esiin vähän tarkemmin. Nimittäin sananvapauteen ja mediaan liittyvät asiat puhuttivat jälleen viime vuonna Euroopan neuvoston kokousten yhteydessä runsaasti. Kuten kertomus vuodelta 2018 mainitsee, sananvapauteen liittyy oikeuksia ja vastuita. Ne eivät koske pelkästään media-alan yrityksiä, vaan meitä kaikkia. Ei suinkaan ole samantekevää millaista informaatiota jaamme ja minkälaisia arvoja sitä kautta levitämme. Ajan henki on se, että kansalaisten luottamus meihin poliittisiin päättäjiin ja johtajiin, virkamiehiin ja asiantuntijoihin on ikävä kyllä koko ajan vähenemässä. Yksi syy siihen lienee se, että ihmiset kokevat, etteivät he tule kuulluiksi, ja se synnyttää tyytymättömyyttä. Meidän poliitikkojen onkin siis ennen kaikkea opeteltava parempaa retoriikkaa ja puhumaan ihmisille Poliittinen työ kun on loppujen lopuksi asiakaspalvelija-ammatti, ja arvostava vuoropuhelu, jos mikä, on propagandan ja disinformaation tuho. Kuten äsken sanoin, Euroopan neuvoston kokousten yhteydessä paljon puhumme mediasta, myös medialukutaidosta, ja Suomihan pärjää hyvin kansainvälisissä medialukutaitotutkimuksissa, josta voimme kiittää korkealaatuista peruskouluamme, jossa opettajat ovat korkeasti koulutettuja ja pysyttelevät opetuksessa poliittisesti neutraaleina. Tästä saa usein kokousten yhteydessä myös kiitosta ja myös kysymyksiä, kuinka se Suomessa on mahdollista. Nuorisomme on fiksua ja tunnistaa edellisiä sukupolvia paremmin disinformaation, koska he ovat syntyneet ja kasvaneet digitaaliseen lukutaitoon. Tiedonsiirto ja sosiaalinen media kehittyvät kuitenkin kiihtyvällä vauhdilla, ja on tärkeää, että panostamme lastemme koulutukseen. Ja on tärkeää opettaa heille myös kriittistä tarkastelua mediaan ja erilaisiin mediateksteihin ja ennen kaikkea myös omilla aivoilla ajattelemista.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Kiitos edustaja Guzeninalle kattavasta selvityksestä ja raportista siitä, mitä Euroopan neuvoston parlamentaarisella puolella on tapahtunut. Olisin kiinnittänyt huomiota yhteen erityiseen kysymykseen. Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokoushan hallinnoi myöskin Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta, ja kun puhutaan Venäjä-kysymyksestä kokonaisuudessaan, niin on ehkä hyvä muistaa, että monet Venäjän kansalaiset ovat voineet käyttää Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta viimeisenä asteena hakeakseen oikeutta. Ja kun katsoo Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksiä, siellä ovat Anna Politkovskajan omaiset saaneet korvauksia, siellä on Pussy Riot -bändin kohtelu tuomittu — se on ollut liian väkivaltaista hallinnon puolelta — siellä on tuomittu Navalnyin pidätykset poliittisina pidätyksinä oppositiojohtaja Navalnyin osalta. Nämä ovat tavattoman tärkeitä päätöksiä eurooppalaisia ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia ajatellen, ja olen itse ollut huolissani tämän keskustelun kokonaisuudessa siitä, että jos Venäjän kansalaisilta viedään tämä valitustie pois — jos olisi niin, että Venäjä olisi myös tämän ihmisoikeustuomioistuimen ulkopuolella — niin eivät ihmisoikeudet tai ihmisoikeuksien käsittely
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Yhdyn kiitoksiin valtuuskunnan puheenjohtajalle, eli tuo kattaus, jonka edustaja Guzenina äsken teki Euroopan neuvoston viime vuoden toiminnasta nimenomaan parlamentaarisen yleiskokouksen puitteissa, oli erittäin ansiokas. Täytyy sanoa, että Euroopan neuvosto on tällä hetkellä poliittisessa ja taloudellisessa kriisissä. hieno asia, että Suomi omalla ministerikomitean puheenjohtajuudellaan ottaa nyt aktiivisen roolin. Ulkoministeri Soini piti erinomaisen puheenvuoron viime viikolla parlamentaarisessa yleiskokouksessa, vastasi myöskin hyvin kysymyksiin, joita Suomelle esitettiin, ja pyrkii nyt omalta osaltaan ratkaisemaan sen kiistan, joka kiteytyy nimenomaan kysymykseen Venäjän jäsenyydestä. Kuten edustaja Guzenina kuvasi, Venäjä on jättänyt jäsenmaksut maksamatta ja jättänyt myöskin valtakirjat jättämättä, ja tätä kautta nyt sitten ollaan tilanteessa, jossa on aito uhka siitä, että Venäjä olisi jättämässä koko Euroopan neuvoston. Edellisessä keskustelussa liittyen kansainväliseen tilanteeseen aika moni kollega korosti monenkeskisen yhteistyön tärkeyttä ja merkitystä erityisesti pienelle maalle niin kuin Suomelle. Näen Euroopan neuvoston yhtenä tärkeänä osana monenkeskistä sääntöperustaista yhteistyötä, ja edellä edustaja Haavisto kuvasi, muun muassa ihmisoikeustuomioistuimen toiminta osana ikään kuin tätä Euroopan neuvoston perhettä ja kokonaisuutta on tietenkin poikkeuksellisen tärkeää ajatellen nyt vaikka sellaisiakin maita kuin Venäjä. Tältä osin kannustan ulkoministeriä vielä käyttämään sen jäljellä olevan ajan, joka meillä tätä puheenjohtajuutta nyt on jäljellä, etsimällä kuumeisesti sellaista kompromissia, joka voisi mahdollistaa Venäjän jäsenmaksujen maksamisen ja sitä kautta tämän velan hoitamisen ja toisaalta sitten myöskin heidän palaamisensa ennen kaikkea tämän parlamentaarisen yleiskokouksen täysivaltaiseksi jäseneksi. Tiedän, että erilaisia
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Kiitän näistä kiitoksista, jotka liittyivät esittelypuheenvuorooni, ja jaan ne huolet, joita täältä salista on esitetty Euroopan neuvoston tilaa kohden. Minun mielestäni on merkityksellistä, että kun siellä Euroopan neuvoston käytävillä käy eri maiden parlamentaarikoiden kanssa keskustelua, niin Suomeen luotetaan ja Suomella on maine luotettavana kumppanina ja ratkaisuhakuisena dialogin ylläpitäjänä. Tämä jo itsessään on sellainen elementti, joka on jo tällä hetkellä tuonut dialogia Euroopan neuvostossa ihan virallisissakin instansseissa lähemmäksi. Tässä ovat kyllä meidän ulkoministerimme ja tasavallan presidentti olleet omalta osaltaan osallisina, ja haluan esittää heille aivan erityisen kiitoksen tässä hyvin hankalassa Euroopan neuvoston tilanteessa, jossa meillä on puheenjohtajuus ja järjestössä on niin monta erilaista problemaattista solmua, jotka pitää pystyä ratkaisemaan. Edustaja Haavisto nosti esille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja sen roolin venäläisten, tavallisten ihmisten, oikeusturvaajana. Tämä on valtavan tärkeä näkökulma, joka usein unohtuu myöskin Euroopan neuvoston sisällä käydyissä keskusteluissa, kun siellä pohditaan, millä tavalla saadaan ikään kuin sanktioiden ja muiden kautta ratkaistua Ukrainan kriisiä. Tosiasia on, että Ukrainan kriisi on, ja sille pitää löytyä ratkaisu. Tilanne on tällä hetkellä kansainvälisen oikeuden näkökulmasta laiton, mutta samaan aikaan meillä on siellä ne tavalliset venäläiset ihmiset, ja mikäli Venäjä lähtee pois Euroopan neuvostosta, tämä heidän viimeinen valitusinstanssinsa, joka on siis Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, heiltä viedään. Aivan oikein edustaja Haavisto kuvaili sen, kuinka hyvin se on myöskin muokannut venäläistä oikeuslaitosta parempaan, eurooppalaisempaan suuntaan. Moni venäläinen itse sanoo, että sinä aikana, kun heidän maansa on ollut jäsenmaana Euroopan neuvostossa, heidän demokratiatasonsa on kuitenkin vähän parantunut, heidän oikeuskäytäntönsä on kuitenkin vähän parantunut, tuomareiden korruptio on vähentynyt huikeasti, ja nämä ovat sellaisia tärkeitä asioita, joidenka vuoksi Euroopan neuvosto itse asiassa aikoinaan perustettiin: että me olisimme samaa perhettä, jakaisimme saman arvopohjan. Tämän vuoksi on parempi pitää tässä piirissä ne maat, jotka tälläkin hetkellä menevät ehkä sieltä, missä rima on alinna, tai jopa alittavat sen. On tärkeää, että me pidämme sen dialogin, että me käymme parlamentaarikoiden kesken ja ministeritasolla
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa rouva puhemies! Hyvin lyhyesti: Tässä keskustelussa tuotiin esille minun mielestäni erinomaisen hyvin ne asiat, jotka ovat kipupisteenä tänään. Suomi on ratkaisuhakuinen maa. Me olemme aktiivisia. Me saimme ministerineuvoston ja parlamentaarisen yleiskokouksen ryhmät keskustelemaan keskenään, byroon joka ryhmästä, ja nyt me yritämme luoda prosesseja, joilla me voisimme saada ratkaisuja näihin asioihin. On tietenkin täysin sietämätöntä, että joku maa ei maksa jäsenmaksujaan — sitä ei voi hyväksyä — mutta on myöskin niin, että meidän täytyy katsoa kaikki kortit, jotta me emme joutuisi tilanteeseen, jossa yksi merkittävä jäsenmaa päättäisi jättää Euroopan neuvoston. Otan yhden käytännön esimerkin tästä ihmisoikeustilanteesta Venäjällä: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen avulla on pitkälti uudistettu Venäjän vankeinhoitolaitos, joka oli stalinistisen ajan tuote. Hyvin monella venäläisellä on omakohtaisia tai sukunsa kautta tulevia kokemuksia tästä. Tässä on yksi semmoinen käytännön esimerkki, jolla voidaan kansalaisjärjestöjen tuella, kansalaisyhteiskunnan tuella luoda sellaisia rakenteita, jotka lievittävät sortoa, edistävät ihmisoikeuksia, tuottavat hyvää. Ehkä tämä on just sellaista toimintaa, mihinkä meidän kannattaa myös jatkossa panostaa.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-02 Vuosi pari sitten eduskunnassa käsiteltiin maatalouspoliittista selontekoa, ja se oli myös meillä ympäristövaliokunnassa lausunnolla. Mieleeni jäi erityisesti yksi kohta, joka koski vettä. Aivan käsittämätöntä on se, että Suomeen tuodaan pullotettua vettä enemmän kuin suomalaiset vievät pullotettua vettä ulkomaille. Itse asiassa meillä ei pitäisi olla ymmärtääkseni mitään erityistä tarvetta tuoda ollenkaan pullotettua vettä tähän maahan: meillä on aivan erinomainen vesiteknologia ja panimoteollisuus ja näin poispäin, kraanavesi on itse asiassa parempaa kuin monissa maissa pullotettu vesi. Tässä on tietysti iso rooli kaupalla. Kannustan kauppaa ottamaan hyllyilleen kotimaisia pullotettuja vesiä, mikäli vettä ottavat. Ja sitten on tietysti kuluttajien rooli: kun siellä hyllyillä on, niin kannattaa vähän katsoa, että mistä se vesi on tullut — mielellään Suomesta.