Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 Kuten sekä Valtiontalouden tarkastusviraston laillisuustarkastuskertomuksesta että myös tarkastusvaliokunnan yksimielisestä mietinnöstä käy ilmi, Finavian johdannaisasian omistajaohjauksessa ei ole noudatettu hyvän hallinnon periaatteita eikä vakiintuneen käytännön mukaisia toimintatapoja, toisin kuin tästä keskustelusta tänään olisi voinut esimerkiksi keskustan ryhmän osalta luulla. On hyvä, että eduskunta on käynyt ja käy tämän asian läpi huolella, sillä yksittäisen asian lisäksi tässä vedetään raja myös muiden asioiden osalta sille, miten yksittäiset valtioneuvoston jäsenet voivat käyttää asemaansa ja miten omistajaohjaus toteutetaan niin, että se on veronmaksajien kannalta luotettavaa ja kestävää. Asian käsittelyn yhteydessä on selkeästi käynyt ilmi, että erityisesti syksyllä 2015 Täällä käytiin keskustelua siitä, onko ministeri toiminut aktiivisesti vai eikö ole toiminut aktiivisesti. Jos ja kun luette mietinnön, niin sieltä se käy aivan selkeästi ilmi — ja valiokunnalla on ollut käytössä myös muita asiakirjoja, sekä Valtiontalouden tarkastusviraston lausunto että myös sähköpostiliikennettä liikenne- ja viestintäministeriöstä, josta tämä aktiivisuus käy ilmi. Sivulla 20 todetaan: Sivulla 20 todetaan: "Ministeriön rooli sovintosopimusprosessissa näyttäytyy asiantuntijakuulemisen perusteella pikemminkin asioihin vaikuttamiselta kuin taustalla odottamiselta. Sovintosopimusprosessiin liittyy sellaisia toimintatapoja ja tilanteita, jotka ovat valiokunnan mielestä omiaan sekoittamaan omistajaohjauksen ja yhtiön päätöksenteon toisiinsa." Liikenne- Liikenne- ja viestintäministeriön käsitys siitä, mitä keinoja omistajaohjauksessa voi käyttää, poikkeaa valtioneuvoston kanslian omistajaohjausosaston ja tarkastusviraston käsityksestä olennaisesti. On kestämätöntä, että näin keskeisessä asiassa eri toimijoilla vallitsee erilainen käsitys hyväksyttävistä toimintatavoista. Niin ei tietenkään voi jatkua, siksi tarkastusvaliokunta edellyttääkin, että hallitus tarkentaa valtion omistajaohjauksen toimintaperiaatteita erityisesti valtion kokonaan omistamissa yhtiöissä. Arvoisa puhemies! Yksi asiaan liittyvä suuri kysymys, jolla on laajaa yhteiskunnallista merkitystä, on vastuukysymysten selvittäminen oikeusteitse eli kanteiden nostaminen. Valiokunnan yksimielinen kanta asiassa on selkeä. Valiokunta painottaa yleisen edun merkitystä, kun oikeusprosesseja harkitaan valtionyhtiöissä. Tosin valiokunnan varapuheenjohtaja Olavi Ala-Nissilä äskeisessä puheenvuorossaan irtisanoutui tästä valiokunnan yksimielisen Finavian osalta valiokunta toteaa, että lopputuloksen epävarmuudesta huolimatta olisi yleisen edun kannalta ollut perusteltua selvittää vastuukysymykset kokonaisuudessaan oikeusteitse. Kansalaisten pitää voida luottaa siihen, että valtionyhtiöissä ilmi käyneisiin epäkohtiin puututaan ja että vastuullisia vaaditaan oikeusteitse tilille, kun 34 miljoonaa euroa veronmaksajien rahaa on kateissa. Kolmas tärkeä seikka ja asiaan liittyvä näkökulma on päätöksenteko. Valtioneuvoston jäsenillä ei ole mitään yleisvaltuutta sekaantua mihin tahansa toimialansa asiaan, varsinkaan kun asia on osakeyhtiössä käsittelyssä. Perustuslain 2 §:n 3 momentti sanoo: "Julkisen vallan tulee perustua lakiin. Kaikessa julkisessa toiminnassa on tarkoin noudatettava lakia." Valtioneuvoston Valtioneuvoston jäsenellä ei siis ole mitään yleisvaltuutta puuttua mihin tahansa asioihin ilman, että se perustuu johonkin toimivaltuuteen. Avoimuus, läpinäkyvyys ja hyvä hallinto edellyttävät sitä, että päätökset dokumentoidaan. Julkisesti omistetussa yhtiössä täytyy jälkeenkinpäin, henkilöiden vaihduttua, olla todennettavissa tehdyt päätökset ja omistajan tahtotila. Tarkastusvaliokunta toteaa mietinnössään myös sen, että se pitää suotavana, että vastuukysymysten ratkaiseminen olisi tehty yhtiökokouksessa. Lopuksi, arvoisa puhemies: Asian perusteellinen käsittely on ollut välttämätöntä, ja myös tarkastusviraston ja tarkastusvaliokunnan johtopäätökset on syytä ottaa vakavasti.