samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-07 tosiaan kasvanut yli 20 prosentilla tällä vaalikaudella, kahdessa vuodessa. Lukumäärä on siis parempaan päin mutta edelleen täysin riittämätön. Tähän Euroopan neuvoston asettamaan suositukseen meillä on edelleen todella, todella pitkä matka. Ja kyllä tämä turvakotipaikkojen määrä on syytä turvata jatkossakin. Kuten tässä keskustelussa nyt on tosin tuotu jo esille, tietenkin tämä on enemmän seurausten kuin syiden hoitoa. Näitä erilaisia syitä on monia erilaisia, kuten muun muassa päihteiden käyttö, mielenterveysongelmat, työttömyyskin ja monet muut, jotka sitten johtavat siihen, että turvakodista on sitä turvaa lopulta haettava. Ja olen samoin sitä mieltä, että näihin syihin tulee mahdollisuuksien mukaan puuttua ennalta ehkäisevästi, ja siinä kolmas sektori on tarjonnut hyvää tukea, siitä kiitos heille, mutta toki myös valtiovallalla ja julkisella sektorilla on tässä edelleen paljon kehitettävää myös määrärahojen muodossa. Yksittäiset kansalaiset ovat minua lähestyneet, ja hekin ovat olleet huolestuneita tästä huumeiden käytön lisääntymisestä, ja jaan kyllä itsekin tämän edustaja Hoskosen näkemyksen siitä, että kyllä meidän huumausaineiden käyttöä vastaan tulee pitää tiukka linja ja nollatoleranssi, ja kyllä me täällä eduskunnassa paitsi lainsäädännöllä myös puheillamme näytämme hyvin merkittävää esimerkkiä siitä, miten näihin hyvin
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-07 Minun täytyy oikaista sen verran, edustaja Hoskonen, että tosiaan minä en sanonut, että kannabikseen ei liity mitään ongelmia. En tietenkään sanonut niin. Minä vastasin siihen asiaan, kun te tässä perheväkivaltakontekstissa ja ensikodeista puhuttaessa mainitsitte kannabiksen yhtenä haitan aiheuttajana, ja totesin, että kaikki laittomat päihteet ja huumeet toki aiheuttavat haittoja, mutta minä viittasin siihen, että se kannabiksen vaikutus ei ole sellainen, että se itsessään ruokkisi esimerkiksi väkivaltaisuutta. Se oli se, mitä tarkoitin sanoa. Totta kai meidän täytyy suhtautua tiukasti siihen, että Suomessa on monenlaisia päihdeongelmia tällä hetkellä, ja esimerkiksi se, mitä kovat huumeet tekevät tässä yhteiskunnassa, on hyvin julmaa monille yksilöille ja se vaurioittaa usein heidän läheisiään, kuten myös alkoholiin liittyvät pahimmat ongelmat. Kannabiksen osaltahan helposti käy niin, että kannabiksen ollessa laiton se altistaa sitä kautta ihmisiä sellaisille sosiaalisille kontakteille, jotka voivat olla potentiaalisesti haitallisia tai jopa vaarallisia. On olemassa näyttöä myös siitä, että se saattaa aiheuttaa sosiaalista eristäytymistä, ja siihen liittyy stigmaa, jos jää kiinni. Toisaalta on olemassa merkkejä myös siitä, että psykoosialttiilla henkilöillä kannabis saattaa lisätä psykoosin todennäköisyyttä.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-07 herra puhemies! Vielä oli pakko ottaa puheenvuoro. — Edustaja Hoskonen, minun on pakko kirkkovaltuutettuna todeta, että monet järjestöt tekevät kyllä pyyteetöntä työtä auttaakseen hädänalaisia ihmisiä, myös lähisuhdeväkivallan uhreja. Tämä on tietysti hieno asia, mutta kyllä meillä yhteiskunnassa ja valtiona on myös oma roolimme siinä, että tietyt asiat pitää olla kunnossa. Turvakotiverkosto on sellainen, joka meidän täytyy hoitaa tässä salissa ja antaa ne tarvittavat resurssit, jotta niille, jotka sitä apua tarvitsevat, on paikka silloin, kun on se tilanne päällä. Elikkä siinä mielessä olen vähän eri mieltä, mutta toki arvostan kovasti sitä, että on sitä lähimmäisenrakkautta, ja sitähän meillä pitää kaikilla olla. Liian monihan sulkee korvansa ja silmänsä, kun näkee sellaisen tilanteen, jossa ihan selkeästi naapurin rouva tulee silmä mustana, naama turvoksissa rappukäytävässä vastaan. Minkä takia siihen ei puututa, voisi kysyä näin. Minkä takia suljetaan silmät ja korvat eikä haluta nähdä eikä kuulla? Elikkä meillä kyllä kaikilla on velvollisuus puuttua tällaisiin tilanteisiin, mutta minä ymmärrän myös sitä, että siellä on paljon pelkoa, pelkoa oman terveyden ja hengen, lasten terveyden ja hengen puolesta. Ei ole helppoa lähteä sieltä ja sulkea kotiovea. Olen itse tavannut useita lähisuhdeväkivallan uhreja. Se tilanne on monesti aika paha.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-19 Jos minä lyhyesti omin sanoin sanon, mistä tässä on kysymys. Kun tämä sali aikanaan sääti sähkömarkkinalain toimitusvarmuuden parantamiseksi, niin se johti tietyillä alueilla mittaviin investointeihin ja sitä kautta kuluttajille, yrittäjille ja tietenkin maataloudelle lisättiin kulurakennetta ja sähkönsiirtomaksut nousivat aika lailla. Jostakinhan se raha näihin merkittäviin investointeihin pitää ottaa. Ja tämän jälkeen tämä sali on järkevästi päättänyt, että tietyillä alueilla — nämä alueet ovat etupäässä Itä-Suomessa, Kainuussa ja Lapissa — pystytään näitä investointeja vähän jaksottamaan. Eli toimitusvarmuuden parantamista voidaan Energiaviraston luvalla pidentää niin, että kuluttajille ei tarvitse niin paljon nostaa näitä sähkönsiirtomaksuja. Tässä aloitteessa ehdotetaan sähköveron alentamista toisen verotaulukon veroluokkaan II niillä alueilla, joilla sähkömarkkinalaki todellisuudessa aiheuttaa merkittäviä investointeja sähkön toimitusvarmuuden parantamiseksi. Kyse on siitä, että Suomessa sähkönsiirtomaksut eivät eriydy Suomen eri alueilla kohtuuttomasti. Tässä lakialoitteessa esitetyn mallin variaatio on tällä hetkellä käytössä Ruotsissa. Jos tällä tavalla menetellään ja tätä sähkön ja tätä sähkön valmisteveroa muutetaan, niin se johtaa siihen, että niillä alueilla, joilla nämä siirtohinnat ovat kohtuuttomasti nousseet, niitä pystyttäisiin sitten alentamaan sen takia, koska siirrosta perittävä vero olisi alempi. Eli tässä suhteessa kannattaisi Suomessakin ottaa mallia Ruotsista, koska se johtaa myös siihen — tänä päivänä puhutaan paljon eläkeköyhyydestä, koska asumisen kustannukset nousevat, siihen liittyy merkittävällä tavalla energia, terveydenhuoltokulut nousevat — että mitä pienemmäksi me saamme näitä kuluja, sitä paremmin eläkeläiset pystyvät sitten tulemaan toimeen arjessa ja maksamaan myös laskunsa. Hyvät kollegat! Arvoisa puhemies! Tähän liittyy myös toinen seikka, mikä on Suomessa nostanut kohtuuttomasti sähkönsiirtomaksuja — kaikki muistavat tämän Caruna-keissin — ja se on se, että Energiavirasto on määritellyt sähköverkon nykykäyttöarvolle ”kohtuullisen tuoton”. Kuinka moni teistä pitää 6,87 prosentin tuottoa negatiivisten korkojen aikaan kohtuullisena? Silloin, kun tämmöisiä virastotasolla tehtyjä muutoksia on tehty, he ovat tehneet uudistuksen, jossa sähköverkon haltija voi valita, millä tasolla tuottoa otetaan. Ja kun mennään kymmenen vuotta taaksepäin, niin korkotaso tietenkin oli täysin erilainen kuin se on tänä päivänä. Jos me tekisimme kaksi muutosta eli tälle verkon nykykäyttöarvolle suurin sallittu tuotto alennettaisiin vastaamaan edes jollakin tavalla nykykorkotasoa eli lähenemään sinne päin — se tarkoittaisi oman näkemykseni mukaan 1,5—2 prosenttia alempaa, jolloin sähkönsiirtohinnalle tulisi lainvoimainen katto
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-19 Ruotsin mallin mukaisesti niillä alueilla, joilla sähkömarkkinalaki todellisuudessa aiheuttaa merkittäviä investointeja sähkön toimitusvarmuuden parantamisessa, eli suomeksi sanottuna niillä alueilla, joilla säännöllisesti kova tuuli kaataa ja tykkylumi katkoo puita sähkölinjoille aiheuttaen joskus pitkiäkin sähkökatkoksia. Sähkökatkojen välttämiseksi siirtoyhtiöt ovat joutuneet muuttamaan linjojen suuntauksia ja jopa kaivamaan siirtolinjoja maahan. Investoinnit maksatetaan pitkässä juoksussa kuluttajilla sähkönsiirtomaksuina. Julkisuudessa on ollut tietoja, joiden mukaan monilla kuluttajilla sähkölaskussa sähkönsiirtohinta onkin suurempi kuin kulutetun sähkön hinta. Tätä ei tahdo kukaan ymmärtää saatikka hyväksyä. Arvoisa puhemies! Tällä viikolla Taloussanomat uutisoi eläkeläismiehestä, joka asuu sähkölämmitteisessä talossa. Hän käyttää päivä- ja yösähköä. Miehen sopimus sähköntoimittajan kanssa on päättymässä, ja hän on saanut yhtiöltä jatkotarjouksen. ”Tarjouksen” mukaan sähkön kokonaishinta on nousemassa ensi helmikuusta alkaen siten, että päiväsähkö nousee yli 30 ja yösähkö yli 40 prosenttia. Siinä se pompsahti. Hänen kulutuksellaan se merkitsee noin 100 euron lisäkulua kuukaudessa, ja se on varsin paljon. Nykyiset kulutus-hinnat ja siirtohinnat veroineen koettelevat erityisesti, kuten edustaja Eestilä tuossa esittelypuheenvuorossaan totesi, harvaan asutulla maaseudulla asuvia pienituloisia ja eläkeläisiä. Minun mielestäni edustaja Eestilän lakialoite on syytä koeponnistaa valiokunnassa kuulemismenettelyn ja lausuntopyyntöjen kautta.
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-19 ja uusien kytkentöjen aikaansaamiseen meni runsaasti aikaa ja varsinkin maatiloilla ja teollisuudessa sähkön poikki meneminen aiheutti erittäin hankalia tilanteita, säädettiin laki, jossa velvoitettiin maahan kaivamiseen, eli linjat, jotka tällä hetkellä roikkuvat ilmassa, pitää tiettyyn määräpäivään mennessä kaivaa maahan — erityisalueille on annettu pidempi siirtymäaika. Tämä johti käytännössä siihen, missä tilanteessa olemme nyt. Ensinnäkin voi sanoa, että Suomen sähköverkko keskimäärin on hyvässä kunnossa, mutta nyt tämän lain mukaan joudutaan purkamaan ihan käyttökelpoista verkkoa sen takia, että laki edellyttää yhtiöiltä verkkokaapeleiden upottamista maahan. Täällä edustaja Eestilä totesi, että Energiavirasto määrittelee siirtohinnan tason. Se on tällä hetkellä 6,8 prosenttia nykyarvolle laskettuna. Sitä voidaan todella pitää erittäin korkeana, mutta perusteluna on se, että tässä hävitetään ihan käyttökelpoista omaisuutta. Etelä-Suomessa ja monella muullakin alueella energiayhtiöt, jotka vastaavat alueellisesta siirtoverkosta, ovat jo aikaisemmin rakentaneet niin sanottuja silmukkaverkkoja, eli jos yksi, sanoisinko, siirtoverkon osa vaurioituu, niin samalle alueelle tai yritykselle voidaan toista kautta jakaa sähköä. Tätä kautta riski pienenee olennaisesti. Jos sitten ajatellaan, että tällainen todellinen tuulimyrsky vie monelta alueelta sähköt, niin nopeinta on hoitaa tilanne aggregaateilla. Olisi myös voitu edellyttää, että energiayhtiöt, jotka jakavat sähköä, pitävät jonkin näköistä reserviä aggregaateilla, joka on nopein, tehokkain ja halvin tapa ja jota tarvitaan myös huoltovarmuuden kannalta. Energiahuollon ylläpitämisessä kriisitilanteissa tarvitaan aggregaatteja. Minun mielestäni tätä aloitetta, joka nyt koskee näitä syrjäalueita, olisi voitu ihan hyvin laajentaa koko maahan. Tämän koko prosessin kustannukset Suomen valtiolle ja suomalaisille ovat ehkä 12—15 miljardia, sanoisinko, kolmannes on sellaista menetystä, joka on ihan käyttökelpoista verkkoa, mikä olisi voitu paremmalla harkinnalla välttää ja siten käyttää esimerkiksi yhden metsäteollisuuskombinaation rahoitukseen se raha, joka nyt menee Kankkulan kaivoon. esimerkki siitä, että tehtiin hätäpäissään hyvää tarkoittava päätös, mutta kun harkintaa ei ollut tarpeeksi, niin nyt sitten väki kärsii ja siinä tapauksessa, jos käytetään sähköä, ajaudutaan tilanteeseen, jossa siirtomaksu, siis se varmuus, että sähköä tulee, maksaa enemmän kuin varsinaisen energian käyttö.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-19 sähkön käyttö jokaisen ihmisen kotitaloudessa on aivan varmasti erittäin merkittävässä osassa. Ilman sähköä ei tänä päivänä tule juttuun kukaan. Tämä nimenomaan maaseutuolosuhteissa kärjistyy vielä esimerkiksi maatilataloudessa, jossa pitkien taipaleiden takaa tulee linja, ja kun se monesti on myrskyjen takia mennyt rikki, niin sitten joudutaan turvautumaan tämmöisiin ratkaisuihin kuten edustaja Lehti mainitsi. Aggregaatit ovat siihen aivan erinomainen ratkaisu. Mutta tämä hinnoitteluhan nyt näiden uusien lakien myötä, jotka eduskunta on säätänyt, että pitää näitä turvallisia sähköverkkoja ruveta rakentamaan, upottamaan kaapeleita maahan, todella on johtanut tilanteeseen, että monella sähkölaskussa se siirto on suurempi summa kuin se itse sähkön hinta. edustaja Eestilän aloite ja sitten yleensä tämä, että saataisiin tasattua näitä kustannuksia kansakunnan kesken tasan, tai edes vähän oikeudenmukaisemmin, on on erittäin hyvä tavoite. Tässä kannattaisi mielestäni nyt elinkeinoministeriön tai jonkun muun vastuullisen toimijan — tai pitäisikö eduskunnan antaa tästä ihan ponsi tämän lakialoitteen yhteydessä — tutkia tämä asia nopeasti ja tehdä hyviä ehdotuksia siitä, millä keinoin tasattaisiin sähkön hintaa. On todella epäoikeudenmukaista, että jollakin alueella se siirtomaksu on aivan kohtuuton ja sitten taas toisilla sitä lisämaksua ei juuri ole, ja kuitenkin samassa maassa asutaan. Sen takia on aivan erinomainen aloite tämä edustaja Eestilän aloite, ja tämä nostaa tämän kissan pöydälle, josta pääsemme nyt keskustelemaan, ja toivon mukaan eduskunta tälle jotain tekee. Lopuksi, arvoisa puhemies: Edustaja Lehden taloustarkastelu tässä asiassa on aivan paikallaan. Tämä nykyinen menettely valtavasti. Sitä en tiedä, pystyykö sitä kukaan enää pysäyttämään tai järkevöittämään, mutta joka tapauksessa harkintaa pitäisi nyt saada eduskunnan taholta sillä keinoin, että pystyttäisiin tasaamaan sähkön siirtokustannuksia, ja niin, että pohjoinen Suomi tai itäinen Suomi tai yleensä tämä pitkien matkojen Suomi ei joudu kärsimään kohtuuttomia kustannuksia siitä syystä, että nämä siirtomaksut ovat nousseet jopa kohtuuttomiksi.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-19 Kuluttajahinnan nousu siis johtuu maakaapelointivelvoitteesta, joka koskee pieniä kyliäkin. Siis toisin sanoen sähköyhtiöt ovat sanoneet, että heidän olisi kannattavampaa tehdä pieneen, kenties taantuvaan kylään oma sähköntuotantoyksikkö. Kaikkinensa tässä on kysymys sääntelyn vähentämisestä. Siihen, onko tämä lakialoite ihan täsmälleen oikea — oikeansuuntainen se ainakin on ainakin on — en ota kantaa. Edustaja Eestilän puheen toinen osa koski sähköyhtiöitten kohtuullista tuottovaadetta. Se 6,8:han on ollut kohtuuton. Tietenkin, niin kuin edustaja Lehti sanoi, se on ollut kohtuuton sen takia, koska tämä sääntely on ollut kohtuutonta itsessään.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-19 Arvoisa rouva puhemies! Tervehdin myös erittäin myönteisesti tehtyä aloitetta, ja se on poliittisesti kaikkein hienointa, että kissa nostetaan kokoomuksen kansanedustajan toimesta pöydälle. Tähän johtavat syyt tehtiin viime vaalikaudella siinä hallituksessa, missä vasemmistoliittokin oli mukana. Silloin linjattiin talousvaliokunnassa, että lähdemme maakaapelointiin. Suljettiin vähän silmät siltä, voisiko olla joitain muitakin vaihtoehtoja, kuten esimerkiksi se, että metsänomistajat huolehtisivat lankaverkkojen riittävästä suojavyöhykkeestä ja yhtiöt maksaisivat puunkorjuun kustannukset — kaadon suorittaisi sitten vaikkapa joku muu — tai että meillä olisi sellaisia kriisikeskuksia, joissa aggregaatteja on niin riittävästi, että pystytään nopeasti toimittamaan maatiloille ja haja-asutusalueille sähköä. Mutta kaiken kaikkiaan tämä on se asia, mistä tuli silloisen SDP:n kansanedustajan Kärnän kanssa lausuttua ne sanat, että me tiedämme, mitä tästä tulee tapahtumaan. Ja niinhän siinä kävi sitten varsinkin siinä vaiheessa, kun Fortum myi omat verkkonsa australialaiselle sijoitusyhtiölle. Hinnat lähtivät nousemaan, ja he ovat perustelleet — ja nyt meillä perustellaan jatkuvasti — sitä niin, niin, että tulevien investointien vuoksi joudumme siirtomaksuja nostamaan, jotta voimme toteuttaa siirtosuunnitelman niin, että maakaapelointi tehdään. Meillä on kuntia, kaupunkiseutuja, missä melkeinpä naapurit ovat erilaisten maksujen piirissä. On ruutukaava-alueita, joissa on jo rakennettu verkko. Ja, hyvät pääkaupunkiseutulaiset,
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-19 Arvoisa rouva puhemies! Tässä lakialoitteessa kiinnitetään kyllä erittäin tärkeään ja aivan oikeaan asiaan huomiota. Varmasti jokainen tämän salin edustajista on toritilaisuuksissa ympäri Suomea kiertäessään saanut tuta ihmisten ärsytyksen siitä, miksi sähkön siirtohinnat ovat niin korkeita. Valitettavasti taitaa kuitenkin olla niin, että Euroopan komissio ei ole ollut kovinkaan innostunut tällaisille alueellisille verokannoille, mille varmaan voisi olla aika ajoin ihan joitain perusteitakin olemassa. Olen myös ymmärtänyt, että Ruotsinkin osalta sitä järjestelmää komission puolelta tiukennetaan ja voi olla, että Ruotsi mahdollisesti joutuu jopa luopumaan siitä. Tämä Tämä on käsitys, mikä minulla on; joku ehkä korjannee sen, jos se on väärä. Mutta sitten täytyy tietenkin muistaa se, miten tähän on tultu. Tähän on tultu viime vaalikaudella tehtyjen päätösten seurauksena, jotka toki juontavat juurensa siitä, että myrskytuhot olivat niin suuria monin paikoin Suomea, ja ei tietenkään ole kohtuullista, että ihmisten täytyy olla pitkiä aikoja ilman sähköä ja modernia välineistöä. Mutta kyllä silloisen silloisen elinkeinoministeri Vapaavuoren toimesta tuotu lakiesitys, jossa velvoitettiin kaapeloimaan nämä sähkölinjat maahan kaikkialla Suomessa — alueilla, joilla ei välttämättä edes puita kasva — on nyt ehkä pikkuisen liian korkea veto ollut. Toki sitten on tultu siihen, että Olli Rehnin johdolla, Kimmo Tiilikaisen jatkamana tätä lakia on koetettu lieventää ja sinne on tehty erilaisia korkokattoja. Sinne on tehty malli siitä, että ei voi kolmea vuotta putkeen korottaa hintoja, ja on tehty myös helpotuksia investointeihin, niitä on pidennetty. Mutta ongelma on tietenkin edelleen olemassa isoilla harvaan asutuilla alueilla, joilla linjat ovat pitkiä mutta väkeä on vähän, mutta tarvitseeko aivan todella kaivaa ne sinne maahan samalla lailla kuin vaikka täällä Helsingissä on kaapeloitu ne jo aikaa sitten, ja tietenkin maksupohjakin on aivan erilainen. Sitten olisi tietenkin tärkeää, että me miettisimme, miten tämä asia voidaan kansallisesti ratkaista. Siksihän esimerkiksi ministeri Tiilikainen on jo ottanutkin asiassa härkää sarvista ja toukokuussa on laittanut selvitysmiehen selvittämään tätä kyseistä asiaa, mitä tälle voitaisiin tehdä vielä näitten lakimuutostenkin jälkeen. Viime talvena Kainuussa useamman päivän ajan, osa jopa viikkoja, ilman sähköä. Siinä vaiheessa, jos elinkeinoelämä ja maatalous joutuvat olemaan ilman modernia tuotteistoa, on aivan selvää, että ei siellä pärjätä. Ja toki tullaan myös sellaisiin kysymyksiin, että miten meidän sähköverkkoihimme voidaan vaikuttaa vaikka jostain muualta. Sikäli tämä on kansallinen ja iso kysymys, ja siihen pitäisi miettiä jonkinlaisia massiivisempia ratkaisuja myös.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-19 ja sähkölinjat menevät poikki. Erittäin hyvä asia on se, mitä edustaja Myllykoski otti tuossa esille, että yhtiöt maksaisivat metsänomistajille näitten suoja-alueiden hakkaamisesta. Se varmasti helpottaisi sitä tilannetta. Toinen on sitten tämä aggregaattiasia, mitä täällä on nyt heitelty ja nostettu esiin. Pahoin pelkään, että siinä kävisi siten, että ne mummot ja papat mökeissänsä siellä preerialla joutuisivat maksamaan sen aggregaatin, joka tuottaisi heille sitä sähköä. Kyllä tässä nyt se tilanne on semmoinen, että jonkin näköistä vastuuta täytyy kyetä asettamaan myöskin sähköntuottajayhtiöille. Ne tahkoavat voittoa tällä hetkellä, kuten varsin hyvin tiedätte. Kyllä niitä voittovaroja täytyy pystyä käyttämään siihen, että sähköverkot ovat sen kelpoisia, että ei tämmöisiä viikkokausien sähkökatkoksia tule mihinkään päin maata, ei sen enempää lumimyrskyn kuin vesimyrskyn tai tuulenkaan seurauksena. Että kyllä myyjälläkin on vastuunsa. Eikä myyjä voi pelkästään nostaa hintaa. Me olemme päästäneet tässä maassa vähän kummalliseen tilanteeseen tämän: tämän: siellä yksi pystyy melkein sanomaan, mitä tämä sähkö nyt sitten maksaa, eikä pystytä panemaan vastaan, kun ei ole kunnollista kilpailua, ei ole voimavaroja siihen. Tämä on kyllä semmoinen asia, mihin meidän täytyy puuttua, ja ennen kuin taas kylmä talvi tulee, niin tällä asialla on, kuulkaa, kiire. Lämpöä täytyy saada. Kun meillä muutama vuosi sitten rakennettiin aika paljon sähkölämmitystaloja ja mökit ovat sähkölämmityksellä, niin sinne ihmiset paleltuvat kuin sanonko mitkä — kun pakkaset tulevat ja lämpöä ei tupaan saada, niin ei ole kovin mukavaa sekään asia. Eli todella tämä aloite on siinä mielessä kannatettava, että se nyt sitten tutkitaan ja katsotaan läpi. Minä toivon, että valiokunnassa paneudutaan tähän asiaan hyvin ja mietitään vaihtoehdot läpi,
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-19 erityisesti siitä, miten sähkön hinta ja nimenomaan siirtohinnat ovat nousseet, ovat kyllä kaikilla tiedossa. Täällä edustaja Myllykoski aikaisemmin viittasi tähän isoon, niin sanottuun Tapani-myrskyyn. Muistan sen myös erittäin hyvin, koska kotikunnassani Sastamalassa se aiheutti huomattavia ongelmia. Meillä oli tiettyjä alueita, kuten muun muassa Kiikoinen, jossa oli puolitoista viikkoa sähköt poikki monissa talouksissa. Osalla toki oli aggregaatit. Mutta silloin kävi ilmi myöskin sellainen tilanne, että tämä varallaolohenkilöstö näillä sähköyhtiöillä oli ristiin toistensa kanssa. Se olisi toiminut silloin, jos olisi ollut vain pienellä alueella myrsky, olisi voitu muualta tuoda kaverit apuun, mutta kun tämä myrsky koski laajalti koko eteläistä Suomea, oikeastaan vasta Oulun korkeudelta, sieltä pohjoisemmasta, voitiin tuoda vähän apuvoimia. Eli siinä oli selvästi yksi kohta, jossa meidän huoltovarmuutemme oli pettänyt. Toinen oli se, mihin edustaja Lehti täällä jo aikaisemmin viittasi, että näitä aggregaatteja ei ollut riittävästi, jotta olisi voitu nopeasti reagoida. Tämä on tietysti kaksipiippuinen juttu. Olen kyllä sitä meiltä, että meidän täytyisi nyt tarkastella kriittisesti sitä, onko maakaapelointivauhti tällä hetkellä, mihin moni muutkin on täällä viitannut, liian nopea ja nostaako se kohtuuttomasti sähkön siirtohintoja. Eli siinä mielessä on todella tärkeä asia, että edustaja Eestilän aloitteen myötä tämä tulee
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-19 kiinnitetään tosiaan huomiota erittäin tärkeään asiaan, kun puhutaan täysin välttämättömästä hyödykkeestä eli sähköstä ja sen hinnasta ja sen hinnan muodostuksesta. Yleisemminkin tietysti tämä aihe liittyy asumisen hinnan kallistumiseen ja jopa kohtuuttomuuteen. Eilenhän eduskunnassa käytiin myös laajaa keskustelua asunnottomuudesta ja sen syistä, eli aihe on erittäin ajankohtainen. Tämän lakialoitteen lisäksi eduskunnan tulee kyllä ehdottomasti kiinnittää sähkön kuluttajahinnan nousuun huomiota laajemmastikin ja pohtia eri vaihtoehtoja, joilla asumisen hintaa saadaan alennettua. Arvoisa puhemies! Aihe herättää paljon kysymyksiä kansalaisten keskuudessa, kuinka tämä sähkön siirtohinta ja erilaiset verot, jopa arvonlisävero sitten vielä tähän päälle laskettuna, nostavat kovasti sitä sähkölaskun hintaa, vaikka varsinainen energian hinta on ollut viime vuosina kohtuullisen matalalla tasolla. Tähän asiaan tulee ehdottomasti kiinnittää huomiota. Aloitteessa esitetään, että tähän sähköveron tasoon voitaisiin puuttua alueellisesti, madaltaa sitä. Kenties vielä perustellumpaa olisi alentaa sähköveron tasoa koko maassa, mutta yhtä kaikki, tähän asiaan on saatava kyllä korjaus pikaisesti. Edustajat Lehti ja Vähämäki nostivat aiemmissa puheenvuoroissaan esille myös varsinkin nykyiseen markkinakorkotasoon verrattuna täysin kohtuuttoman 6,8 prosentin tuottovaatimuksen, ja se on tosiaan asia, jota pitää tarkastella, ja sitä tuottovaatimusta tulee ehdottomasti saada selvästi alemmaksi. Kyse on kuitenkin
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-19 Välttämättömyydestään huolimatta sen siirtäminen on monopolitoimintaa, kuten edustaja Lehti juuri äsken täällä totesi. Onkin siis selvää, että sähkön ja sen siirtomaksujen hintojen pitäisi olla kohtuullisia. Tätä kohtuullisuuden vaadetta on nyt haastettu todella suurilla siirtohintojen korotuksilla. Olosuhteet maan eri osissa vaihtelevat suuresti, kuten täällä on jo moneen kertaan todettu, mutta nyt näyttää siltä, että siirtomaksuihin syntyy alueellista hajontaa ja eroja vielä luonnonolosuhteita enemmän, jopa huomattavasti enemmän. Lisäksi vaikuttaa siltä, että ainakin täällä etelässä Caruna olisi korottanut hintoja huomattavasti enemmän kuin mitä sähkön toimitusvarmuuden turvaaminen edellyttäisi, kuten edustaja Kulmunikin täällä aiemmin totesi. Huonointa korotuksissa on se, että edes säästämällä energiaa kuluttajat eivät pysty suojautumaan kovalla vauhdilla kovalla vauhdilla kasvavilta sähkölaskuilta, koska sähkönsiirtoyhtiöt ovat painottaneet suuria hinnankorotuksia nimenomaan sähkönsiirron kuukausimaksuihin eli perusmaksuihin. Edustaja Eestilän aloite on paikallaan, jos sen avulla viime hallituskauden virheitä sähkönsiirtohinnoitteluun saataisiin muutettua esimerkiksi ministeri Tiilikaisen asettaman selvitysmiehen tulevien ehdotusten perusteella niin, että sähkönsiirtotoiminnan läpinäkyvyyttä ja laskutuksen ennustettavuutta ja kohtuullisuutta kyettäisiin parantamaan
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-19 Sähkönsiirtomaksut ovat valtavat. Ne voivat olla suuremmat kuin itse sähkön kulutusmaksu, ja sitä eivät meidän kansalaisemme — enkä itsekään — ymmärrä. Kun tuli aikaisempina vuosina sähkölaskuja, niin jos ne olivat nousseet, selitettiin, että nyt on satanut liikaa tai on satanut liian vähän. Nyt syy on kaapeleiden vetäminen, ja totta kai niitäkin pitää vetää. Mutta edustaja Lehti nosti esiin asian ytimen elikkä nämä kuuluisat Caruna-kaupat: miksi valtio luovutti päätäntävallan näin jonnekin muualle kuin Suomeen? Asumisen hinta on tänä päivänä todella kallis, ja sähkömaksut ovat varsinkin siirtomaksujen osalta aivan, sanotaanko suoraan, älyttömät.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-17 Arvoisa puhemies! Todellakin silloin, kun on rauhan aika ja tyyntä ja tyventä, on aihe miettiä myös myrskyvaihtoehtoja, ja tässä mielessä myös pankkisektorin riskien läpikäynti Suomessa on perusteltua. Kun julkisessa keskustelussa on paljon ollut huolta ja huomiota nimenomaisesti tavallisten kansalaisten asuntoluototuksesta, on kuitenkin aihe palauttaa mieleen, että Suomessakin pankkikriisin ajalta tappiot tulivat yritysluototuksesta. Pankkien, rahalaitosten, tappiot yksityisen sektorin asuntoluototuksesta ovat olleet hyvin minimaalisia. Näin tässäkin keskustelussa on siis aihe korostaa sitä, ettei käy niin, että lähdetään tekemään ratkaisuja, jotka heikentävät tavallisen kansalaisen mahdollisuuksia hankkia asunto, ja kohdisteta näitä toimia luottokelpoisuuden tai riskienhallinnan merkeissä niin, että siinä kärsijänä ovat tavalliset asuntoluottojen hakijat. Siis riskien todellinen arvio on se, joka täytyy tehdä, eikä niin, että nämä kiristävät toimet suuntautuvat tavallisiin kansalaisiin niissä olosuhteissa, että tavallisella kansalaisella ei ole todellisesti
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-17 Arvoisa rouva puhemies! On aivan erinomaista, että Euroopan unionin direktiivistä lähtien lähdetään siitä, että eurooppalaista pankkijärjestelmää vahvistetaan. Vaikka, niin kuin valtiovarainministeri Orpo totesi, suomalaiset pankit ovat tällä hetkellä vakaita ja hyvässä kunnossa, niin kaikkien tiedossa on, että kaikki eurooppalaiset pankit eivät välttämättä ole hyvässä kunnossa. saattaa tapahtua hyvinkin poikkeavia tapahtumia, jotka vaativat ja edellyttävät, että suomalainen pankkijärjestelmä pystyy vastaamaan omasta kansallisesta luotonannosta ja toimimaan sillä tavalla, että täällä kaikki asiat hoituvat hyvin.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-17 Arvoisa rouva puhemies! Sinänsähän tällä esityksellä annetaan Finanssivalvonnalle uusi työkalu tarvittaessa turvata sitten pankkien tämmöistä riskinsietokykyä. Sinänsä varmasti ymmärrämme historiaa — lähihistoriaa ja vähän kauemmaskin kurkistaessa — että tämänkaltaiset mekanismit ovat tarpeen, koska meillä on ikäviä kokemuksia finanssikriisistä, jossa tosiasiassa kävi niin, että pankkien riskit siirtyivät veronmaksajien maksettaviksi, ja näinhän ei missään nimessä pidä olla, ei saa olla eikä voi olla tulevaisuudessakaan, ja siksi tämänkaltaisia työkaluja on hyvä ja pakko kehitellä ihan tietynlaisen vakauden turvaamiseksi. Voin osaltani tässä puheenvuorossa myös yhtyä niihin terveisiin, joita täällä esitettiin valiokuntakäsittelyn suhteen. Varmaan on hyvä ja paikallaan katsoa sitten kaiken kaikkiaan tätä analyysia, että mistä nämä pankkien riskit tosiasiassa isoimmiten muodostuvat, mutta sinänsä ymmärrän tämän
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-17 rouva puhemies! Luottolaitostoiminnasta annettua lakia tarkennetaan ja luodaan lisäinstrumentteja sille, että voidaan hallita mahdollisia kriisejä tulevaisuudessa paremmin. Mutta kun katsoo tätä eurooppalaista pankkijärjestelmää, voi suoraan sanoen kaunistelematta sanoa, että se ui syvällä velkojen suossa eikä varmaan sieltä lähivuosina pääse nousemaan. Euroopan keskuspankkihan tunnetusti lyö vauhtia lisää, kun markkinoille dumpataan rahaa jatkuvasti lisää ja korko on edelleen nolla. Varmaan jokainen ison pankin johtaja ymmärtää, että kysymyksessä on eräänlainen poikkeustilanne koko ajan. Tässä yritetään hoitaa järjestelmäriskiä, joka on aivan jättiläismäisen suuri. Jokainen tietää, että näillä pienillä muutamilla murusilla, mitä tänne ollaan lisäämässä, ei ole kriisin tullen mitään merkitystä. Euroopan pankithan ovat keräämässä sitä kriisirahastoa noin 50 miljardia euroa, ja siihen ei tarvita kuin yksi eurooppalainen pankki, joka menee nurin — sen ei tarvitse olla edes iso — niin silloin koko rahasto on käytetty. Toivoisin, että kun valtiovarainministeri asioi Ecofinin kokouksissa ja monessa muussa paikassa, hän pitää yllä tässä suomalaista näkökulmaa, että ei missään tapauksessa Suomen vastuita lisätä tässä asiassa vaan jokainen maa kantaa pankkiriskinsä itse. Kolmas asia on sitten talletussuoja: Kun tavallisen ihmisen rahat on talletettu pankkiin, ne palkalla tai eläkkeellä saadut pienet roposet siellä, niin niistä ei ruvettaisi sitten maksamaan näille suurille pankeille niitä valtavia riskejä, jotka ne ovat pörsseissä keinottelemalla hankkineet ja tehneet semmoisia manööverejä, jotka eivät varmasti kaikki päivänvaloakaan kestä. Toivoisin, että tässä asiassa pidetään suomalaisten ihmisten puolta, ettei näihin ylettömiin vakuuksiin ja erilaisiin riskijärjestelmiin lähdetä mukaan vaan pidetään siitä kiinni, että me huolehdimme talletussuojan itse ja pidämme pankkimme kunnossa, ja jos jossakin Etelä-Euroopan maassa menee kaikki
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-17 puhemies! Asia on juuri niin kuin ministeri Orpo sanoi: tämä lainsäädäntö ei liity ajankohtaiseen Nordean tilanteeseen ja sinänsä tervetulleeseen saapumiseen Suomeen. Mutta se onkin nyt syy siihen, että me käymme tätä lähetekeskustelua harvinaisen huonolla keskusteluaineistolla, koska tätä muuttunutta tilannetta ei näissä hallituksen esityksen perusteluissa mainita. On tietenkin selvää, että valiokuntakäsittelyssä päästään paremmin kiinni siihen, mikä on tämänhetkinen riskitilanne Nordean tulon jälkeen. Ja auta armias, voihan Suomeen tulla vielä lisääkin suuria pankkeja. Kuinka me sitten vastaamme näihin riskeihin — positiivinen ongelma periaatteessa sekin. Ministeri vetosi siihen, että kriisinhallintamekanismit ovat meillä käytössä. Itse näkisin asian niin, että rakennelma on vielä aika voimakkaasti kesken. Viime viikolla Luxemburgissa kokoontui euroryhmä, keskusteltiin EVM:n tulevaisuudesta. Puheenjohtaja Dijsselbloem sanoi, että siitä oltiin yhtä mieltä, että EVM tulevaisuudessa olisi tämän pankkien kriisirahaston viimekätinen julkinen takaaja. Tämä kuulostaa minusta yhteisvastuun lisäämiseltä, ja minusta yhteisvastuuta tarvitaan juuri näitten finanssikriisien estämiseksi. Mutta voisiko ministeri selventää sitä, että jos hallituksen linja on yhteisvastuun välttäminen, niin millä tavalla tämä EVM:n takuurooli siihen istuu? Sinänsä Suomen etu on edistää pankkiunionia ja talletussuojaa, ja olemme, ikävä kyllä, nyt kaksi ja puoli vuotta saaneet kuulla sitä, että asiassa ei voida edetä, kun eräät maat eivät
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-17 lähetekeskustelu, kuten edustaja Harakka totesi, on hyvin aiheellinen. On aivan selvää, että Finanssivalvonta, jos kuka, tarvitsee uusia työkaluja. Se on hyvä lähtötilanne. Mutta kuten tässä keskustelussa on tullut jo moneen otteeseen esille, meidän pitää elää sitä maailmaa, mikä on tässä ja nyt ja miltä tulevaisuus näyttää. Otan itsekin tämän Nordean
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-17 Olemme varmaan yhtä mieltä siitä, että sellaiset toimenpiteet, joilla vältetään uusia finanssikriisejä, ovat aina hyviä. Mutta vanha sanonta on, että mitalilla on kaksi puolta. Niin on rahalla ja rahoituksessakin. Tässä on useissa puheenvuoroissa kannettu huolta tavallisesta kansalaisesta. Siinä yhteydessä sopinee pohtia, mitä sillä tarkoitetaan. Kuka on se tavallinen kansalainen ja kuka on se epätavallinen kansalainen? Entä pienyrittäjä, joka tarvitsee rahoitusta, onko hän tavallinen vai epätavallinen kansalainen? Nyt lakiin lisättäisiin säännökset erityisestä lisäpääomavaatimuksesta, jolla katettaisiin pitkäaikaisten ja suhdannevaihteluista riippumattomien rahoitusjärjestelmää tai kokonaistaloutta uhkaavien tekijöiden muodostamaa riskiä.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-17 pankkipuolella. Nythän on mielenkiintoinen tämä keskustelu, kun meillä pitkän aikaa, monta vuotta sanottiin, että ei oikein minkäänlaista yhteisvastuuta. Nyt kun Suomeen on ruvennut tulemaan tietyllä tavalla pääomia, yrityksiä ja pankkeja, nyt me rupeamme puhumaan, että yhteisvastuussa on jotain hyviäkin piirteitä. Tämä keskustelun muutos on jännä. Olisin arvoisalta ministeriltä kysynyt kahta asiaa, vähän samalla tavalla kuin edustaja Östman: nyt kun täällä todellakin tulee tiettyihin systeemiriskisiin pankkeihin lisäpääomavaatimuksia, niin onko tässä myöskin se riski, että yritysrahoituksen saatavuus voi heikentyä, koska tietyllä tavalla täytyy laittaa rahaa
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-17 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin on hyvä panna merkille se, että elämme nyt Suomessa sillä tavalla vakaata talouden aikaa, että tämänkaltaisia muutoksia voidaan tehdä ilman että niistä aiheutuu mitään erityistä hermostumista missään. Itse näen tämän ennalta ehkäisevänä toimenpiteenä. Tämä antaa mahdollisuuden Finanssivalvonnalle pankkikohtaisesti esittää lisäpääomavaatimuksia ja sillä tavalla tietysti ohjata kyseisen pankin riskinottoa. Meidän pitää myös olla avoimia sille, että tällä hetkellä ehkä ainoa iso mittari, joka tietyllä tapaa vilkuttaa keltaista meidän taloudessamme, on kotitalouksien velkaantuminen. Se on tosiasia. Asuntoluototuksen suhteen minusta on ylläpidettävä tervettä ennalta säästämisen ja omavastuun vaatimusta. Nykyään ei voi välttyä siltä käsitykseltä, että sitä pyritään kiertämään sillä, että yhtiölainojen osuus kasvaa, jopa tontteja rahoituksessa lainoitetaan erikseen, autotalliosakkeita erikseen, eli tuntuu, että eri tavoin kierretään kokonaisvelan määrää. Siksi on tarpeellista, että Finanssivalvonnalla on tällainen tämän
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-17 toki tarpeenkin. Mutta aivan niin kuin täällä edustajat Jaskari ja Östman ovat miettineet, onko mahdollista, että tällä on kuitenkin sitten heijastusta talouskasvuun lyhyellä ajalla? Ja sitten kuinka paljon tällä voi olla vaikutusta esimerkiksi luottojen korkojen tasoon, koska todennäköisesti viime kädessä kuitenkin yritykset ja tavalliset kansalaiset ovat ne, jotka ovat sitten nämä lisääntyneet kulut maksamassa? pankkien lausunnoissa tulee esille se huoli siitä, että suomalaisten pankkien taseet ovat koko lailla toisentyyppisiä kuin monien eteläeurooppalaisten ja keskieurooppalaisten riskipankkien taseet. Meillä esimerkiksi asuntolainojen osuus on kohtuullisen suuri tavallisten tavallisten pankkien taseissa, ja suomalainen on se, joka vaikka hampaat irvessä maksaa sitten sen asuntolainansa, ja niitten riskitaso on varsin matala. Siinä mielessä ymmärrän kyllä tämän pankkien valituksen tästä, että jollakin tavalla niille nyt tässä tulee ylimääräistä maksettavaa. Mutta aivan niin kuin täällä muutamissa puheenvuoroissa, haluaisin tässä yhteydessä myöskin puhua tästä kriisinhallinta-arkkitehtuurista laajemminkin eurooppalaisella tasolla ja siitä, että meillä on otettu nyt aika myötäsukaisia kantoja sen suhteen, että edetään kohti yhteistä talletussuojaa tietyillä edellytyksillä. Kuitenkin näyttää siltä, että tämä lainsäädäntö on monissa maissa hyvin keskeneräisesti laitettu toimeen,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-17 Se seikka, että Suomen pankkisektori hurjasti kasvaa suhteessa bkt:hen, kun Nordea tulee meille, ei tarkoita sitä, että Suomen pankkisektori on huonommassa kunnossa. Suomen pankkisektori on hyvässä kunnossa, ja meillä on tilanne hyvä ja ei ole syytä erityiseen huoleen. Mutta Euroopan osalta tietenkin riskien vähentäminen on tärkeätä. Minusta tämä liittyy myöskin tärkeään omavastuun ensisijaisuuteen. Ei pidä antaa siimaa sille, että esimerkiksi vaikka italialaiset pankit haluaisivat, että perustettaisiin jonkinlainen eurooppalainen roskapankki, jonne sitten siivottaisiin eurooppalaisten kurapankkien riskit. Sille ei pidä antaa pienintäkään siimaa, ja silloin myöskin on tärkeätä, että Suomi itse hoitaa mallikkaasti oman pankkisektorinsa, joka on kunnossa, ja silloin meidän puhevaltamme on näissä asioissa aina vahvempi.
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-17 Yhteisiin toimiin liittyi muun muassa sekä kansallinen että eurolaajuinen kriisinhallintajärjestelmä kriisirahastoineen. Siinähän tietysti valtioiden veronmaksajien kontolta siirrettiin pankkien asiakkaitten kontolle vastuuta. Tuo ratkaisu tarkoittaa esimerkiksi sitä, että jos jossakin maassa euroalueella tapahtuu iso kriisi, sen viimekätiset maksajat eivät ole Euroopan valtioiden veronmaksajat, vaan kaikkien Euroopan maiden, myös Suomessa, pankkien asiakkaat osallistuvat silloin sen vaikkapa portugalilaisen kriisiin ajautuneen pankin ongelmien hoitamiseen. Tätähän tarkoitti kriisinratkaisujärjestelmä ja tämä 55 miljardin euron kriisirahasto. No nyt sitten, kun edetään tästä eteenpäin, tuleekin tavallaan kysymys vastaan, että kun se backstop, se perälauta, jäi päättämättä, miten se rakennetaan, ja kun talletussuojajärjestelmä jäi rakentamatta, miten se rakennetaan. Tässä yhteydessä uskon, että eduskuntaa kiinnostaa, kuinka selkeä periaatteellinen linja Suomen hallituksella on suhtautumisessa näihin sekä talletussuojajärjestelmään että ennen kaikkea nyt tämän perälaudan hoitamiseen. Siis perälauta tarkoittaa sitä, että kun ei se 55 miljardia riitä itse asiassa mihinkään, hoidetaanko se tällä samalla tavalla kuin on tämä kriisirahasto, jolloin eurooppalaisten pankkien asiakkaat siihen osallistuvat, vai hoidetaanko, niin kuin täällä vilahti se asia esille, tämä EVM:n kautta, koska EVM:n kautta hoidettuna kaikkien maiden valtioiden veronmaksajat osallistuvat tämän homman hoitoon.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-17 kun tähän kaukolämpöön esimerkiksi puututaan, tämä iskee aika rajusti nimenomaan kaupunkiasukkaiden rahapussiin. Samoin sitten todella moni omakotitalossa asuva lämmittäjä kokee lämmityskustannusten nousun. Tämä on mielestäni sellainen asia, että haluaisin hallituksen kiinnittävän kokonaisvaltaisesti huomiota tähän. Kysyisinkin: onko hallituksella jo joitain suunnitelmia, miten miten se selvittää tämän vaikutuksia asumiskustannuksiin ja kompensoi tämän menetyksen näille ihmisille, jotka mahdollisesti näiden korotusten seurauksena kärsivät? Meillähän on tältä päivältä sinänsä hyvä uutinen, ja se hyvä uutinen on se, että opposition vaatimuksesta hallitus on jälleen kerran peruuttanut erään huonon päätöksensä. Olimme verojaostossa hyvin iloisia siitä, että tänään kuulimme, että hallitus ottaa nyt takapakin tässä kiinteistöveron pakkonostossa. Tästähän me kävimme pitkän lähetekeskustelun, ja sosiaalidemokraatteina edellytimme muun muassa, että tästä pakkokorotuksesta, joka nimenomaan iskee asumiskustannuksiin ja moneen kaupunkiasujaan, luovutaan, ja nyt siitä on luovuttu. Ensi vuoden osalta tämä alarajan pakkonosto ei toteudu, ja siinä suhteessa järki voitti, mainittakoon se tässä yhteydessä. Niin no, nyt
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-10-17 puhemies! Meidän tavoitteemmehan ei silloin, kun päätettiin kiinteistöveron lisäkorotuksesta, ollut kiinteistöveron korotus vaan huolehtia siitä, että tärkeä varhaiskasvatusmaksujen alentaminen, joka tehtiin, pystytään kompensoimaan niin, että me pidämme kiinni hallituksen talouspolitiikan perusraamista ja turvaamme kuntien taloudellisen tilanteen, kun näitä varhaiskasvatusmaksuja alennetaan. kun ne on käyty läpi, on todettu, että verokertymä kiinteistöverosta on noussut niin paljon, että meidän ei tarvinnut tehdä tätä. Siitä täytyy sanoa kiitosta myöskin valtiovarainvaliokunnan verojaostolle, joka on käynyt tätä asiaa läpi. Me tulimme samaan tulokseen hallituksen piirissä, että pystyimme välttämään yhden ikävän veronkorotuksen. Mikään ei ole iloisempaa kuin se, että ei tarvitse turhaan veroja nosteskella. Toiset yleensä siitä tykkäävät.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-17 maatalouden energiatuotteitten valmisteveron palauttaminen, koska märkä syksyhän aiheutti merkittävän energiankulutuksen lisäyksen viljankorjuussa ja kuivatuksessa. Tällä hetkellähän maa- ja puutarhatalouden tuottajille palautetaan tuo kevyen ja raskaan polttoöljyn energiasisältövero kokonaisuudessaan, ja se on 17 miljoonaa euroa vuodessa. Lisäksi palautetaan sähkön valmisteveroa 14 miljoonaa euroa vuodessa. Mutta vähääkään ei palauteta energiatuotteitten hiilidioksidivero-osuudesta, joka on kaiken kaikkiaan 32 miljoonaa euroa vuodessa. Tämähän poistettiin silloin pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen aikana. Siihen ei ole mitään järkevää syytä. Ilmeisesti se johtui vihreiden vaatimuksesta, mutta tämä vaatimus sikäli oli ontto, jos sellainen oli, että maataloudessahan on pakko käyttää traktoreissa ja kuivureissa ja niin edelleen polttoöljyä. Sitä ei voi vähentää sen mukaan, palautetaanko hiilidioksidivero-osuutta vai ei.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-17 Tämä hallituksen esitys on lähtökohtaisesti aivan kannatettava ja hyvä. Käytännössähän tässä painotetaan hiilidioksidiveron tapaisesti veronkorotusta. Noin kolme neljäsosaa korotuksesta kohdistuu hiilidioksidipäästöihin ja sitten se yksi neljäsosa energiasisältöveroon, eli ilmasto-ohjaavuus vahvistuu, ja esimerkiksi maakaasun kilpailukyky kivihiileen nähden paranee, mikä on hyvä asia. Esimerkiksi talojen lämmityksessä ja työkoneissa käytettävän kevyen polttoöljyn hinnannousu on tosiasia, ja on rehellistä myöntää, että tämä korotus kohdistuu täysimääräisenä esimerkiksi öljylämmitteisten talojen ja muiden kiinteistöjen lämmityskuluihin, mutta tätä ei pidä kyllä kovin paljon synkistellä. Öljylämmityksestä pyritäänkin eroon, mikä on aivan oikea suunta. Paitsi yksityisiin kiinteistönomistajiin toivottavasti tällä on ennen kaikkea myös julkisen sektorin, kuntien, kaupungin ja valtion, omistamien rakennusten lämmitysmuotojen uudistamiseen vahvasti ohjaava vaikutus. Turpeen verotukseen hallitus tässä ei puutu eikä esitä muutoksia, joten turpeen kilpailukyky verrokkipolttoaineisiin nähden kyllä selvästi paranee. Tässä mielessä tätä esitystä ei voi kyllä täysin ilmastoystävällisenä pitää. Jonain päivänä turpeesta on suuren mittakaavan energiakäytössä kuitenkin luovuttava
Puhuja: Simon Elo
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-17 Arvoisa puhemies! Niin kuin tässä on tullut esille, nämä ehdotetut muutokset muuttaisivat polttoaineiden välisiä verotuksellisia suhteita siten, että vähemmän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien polttoaineiden, kuten maakaasun, kilpailukyky suhteessa kivihiileen paranisi, ja kiitänkin edustaja Halmeenpäätä siitä, että rehellisesti myönnätte, että tämä on hyvä asia. Kun edustaja Viitanen otti esille, että onko mietitty, mikä vaikutus tällä on kuluttajiin, niin täytyy muistaa, että käytettävissä oleviin tuloihin suhteutettuna veronkorotuksen suora vaikutus on varsin vähäinen. mitattuna, jota oppositiokin on täällä monta kertaa käyttänyt, ehdotettujen korotusten vaikutus on lähellä nollaa. Absoluuttisesti mitattuna nämä korotukset koskevat ylimpiä tulokymmenyksiä alimpia voimakkaammin. Eikö tämä ole juuri sitä, mitä vasemmisto-oppositio on yleensä vaatinut näihin uudistuksiin liittyen, että ne vaikuttaisivat suurituloisiin suhteessa enemmän kuin pienituloisiin? Tässä täytyy muistaa juuri se, että ylemmissä tuloluokissa
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-17 Arvoisa puhemies! Ilmaston kannalta on kyllä ehdottomasti positiivista, että tässä korotuksessa painotetaan hiilidioksidipäästöjä, ja siinä mielessä se ohjaa meidän verotusta juuri siihen suuntaan, mihin vihreiden esityksissä on pyrittykin. Eli meidän pitää käyttää polttoaineveroja niin, että me pyrimme kaikessa päästöjen pienentämiseen, ja tässä mielessä tämä esitys onkin ehdottoman kannatettava. Mutta kun edustaja Halmeenpää tässä ihmetteli, että kun otetaan näitä hyviä askeleita, miksi sitten ei katsota kokonaisuutta, niin näihin ihmetyksiin on kyllä helppo tässä yhtyä,
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-17 lämmityspolttoaineiden valmisteveron korotuksesta, ja tähän pohdintaan aina tähän aikaan vuodesta liittyy polttoaineverojen korotukset kokonaisuutena. Tässä yhteydessä, kun lämmityspolttoaineiden veronkorotuksesta puhutaan, siinä on vahva ohjausvaikutus siihen, että pyritään uusiutuvaan energiaan myös lämmityskäytössä, mutta kolikon toiseen puoleen on yleensä aina tähän vuodenaikaan kuulunut se, että korotetaan myös dieselin ja bensan valmisteveroja. Tällä kertaa se on selvä arvovalinta työn linjan puolesta: työssäkäynnin kustannuksia tässä maassa, suuressa maassa, jossa ihmiset ovat riippuvaisia henkilöautoista mitä suurimmissa määrin, ei haluta nostaa, elikkä ei haluta nostaa työssäkäynnin kustannuksia korottamalla dieselin ja bensan verotusta, ja siitä kiitos hallitukselle ja valtiovarainministeri Orpolle, joka on tämän asian hyvin oivaltanut. Sitten täällä edustaja Viitanen nosti ansiokseen kiinteistöveron alarajan jättämisen ennalleen, että sitä korotusta ei nyt tehdä. Täytyy muistuttaa edustaja Viitaselle, että se on hallitus, joka täällä tekee nämä päätökset, eikä oppositio. — Hallitus tekee esitykset ja eduskunta sitten päättää budjetit, näin se on. — Tämä korotus
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-17 puhemies! Tämä on hyvä lakiesitys. Kun kerrankin näin on, piti tulla tänne saliin saakka oikein sanomaan se ääneen, kun harvemmin näin pääsee tämän hallituksen aikana tekemään. — No, edustaja Zyskowicz voi pitää siitä huolen. Voitte oppia uutta samalla. Haluaisin vain sanoa sen, että meidän pitää miettiä todellakin kokonaisuutta silloin, kun me mietimme veron keräämistä energiaveroista ja polttoaineveroista, ja pyrkiä varmistamaan, että suomalaisten ihmisten, myös niiden omakotitaloasujien ja kaukolämmityksen piirissä olevien, ja suomalaisen yhteiskunnan taloudellinen hyvinvointi on pitkällä aikavälillä paras mahdollinen. Tässä esimerkki Ruotsista kertoo vain sen, että kun Ruotsi jo 15 vuotta sitten päätti nostaa näitten lämmityspolttoöljyjen verotason noin kolminkertaiseksi meidän silloiseen verrattuna ja antoi samaan aikaan aika isot kannustimet ja tuet siihen, että vaihdetaan pois polttoöljyn käytöstä lämmityksessä, niin Ruotsissa ei ole öljylämmitteisiä omakotitaloja käytännössä enää ollenkaan. Meillä on vielä kymmeniätuhansia jäljellä, ja se on ollut karhunpalvelus näille ihmisille, että poliitikot Suomessa ovat olleet hitaampia tässä muutoksessa. Siksi ehkä peräänkuulutankin nyt hallitukselta sitä, että ei se ole ihmisten vika, että heillä on talossaan joku lämmitysjärjestelmä, joka on vanhentunut, mutta meidän pitäisi auttaa heitä vaihtamaan se ja sen pitäisi olla heille mahdollisimman kannattavaa. tämä lakiesitys on erittäin perusteltu, enkä lähde sitä populistisesti, lyhytjänteisesti vastustamaan sen takia, että se voi nostaa jonkun lämmityskustannuksia lyhyellä aikavälillä, mutta pitää miettiä, mikä näiden ihmisten vaihtoehto on. Eli energianeuvontaan pitäisi panostaa,