Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-06 EU:n tietosuoja-asetus on tietosuojalainsäädännön suurin uudistus 20 vuoteen Euroopan unionissa ja siten myös Suomessakin. Kyseessä on tärkeä ja laaja uudistus, ja tämä käsiteltävä lakikokonaisuus ja siihen liittyvä asetus sisältävät tavattoman paljon ulottuvuuksia, jotka edellyttäisivät huolellista pohdintaa. Henkilötietoja kerätään yhä enemmän teknologisen kehityksen ja globalisoitumisen myötä. Korkeatasoisella tietosuojalla voidaan myös parantaa luottamusta verkossa tarjottaviin palveluihin ja hyödyntää digitaalitalouden antamia mahdollisuuksia. Tässä asetuksessa on harvinaisen paljon jätetty liikkumavaraa kansalliselle, täydentävälle ja täsmentävälle lainsäädännölle. Antamissaan lausunnoissa tästä hallituksen esityksestä esimerkiksi Viestintävirasto ja lainsäädännön arviointineuvosto ovat nostaneet esitysluonnoksen keskeisimmiksi puutteiksi muun muassa sen, että esitys on vaikealukuinen. Koska Euroopan unionin tietosuoja-asetuksen soveltajakunta on hyvin laaja ja lakia soveltavat pääosin muut kuin asiantuntijat, tulisi täytäntöönpanoa koskevan lain olla hyvin selkeä. Mielestäni olisi tarpeellista, että hallitus avaisi sitä, mitä kaikkea tarkalleen ottaen tarkoitetaan keskeisellä käsitteellä, tietoyhteiskunnan palveluilla. Tietosuojaa koskeva säätely koskettaa syvästi kansalaisia yhteiskunnassa, jossa informaatioteknologia kehittyy nopeasti. Joudutaan punnitsemaan keskenään erilaisia arvoja, punnitsemaan henkilötietojen suojan ja yksityisyyden suhdetta muun muassa sananvapauteen ja median toimintaan, toisaalta myös tarpeeseen vaihtaa tietoja eri viranomaisten kesken. Muutama vuosi sitten järkytystä herätti Eerika-tytön surullinen kohtalo, ja tieto lapsen kaltoinkohtelun epäilystä ei kulkenut viranomaiselta toiselle, muun muassa koulusta poliisille, osittain juuri tiukkojen henkilötietojen salassapitosäännösten vuoksi. Tietosuoja-asetuksen toimeenpanossa tulee löytää tasapaino myös lapsen suojelun ja lapsen osallistumisoikeuden välillä. Sehän on tässä yksi konkreettinen asia, minkä ministerikin toi esiin. Yhtenä tietosuoja-asetuksen tavoitteena on ollut parantaa lapsen suojaa henkilötietojen käsittelyssä. Lastensuojelun Keskusliitto on lausunnossaan nähnyt ongelmallisena sen, että vaikka tietosuoja-asetus ja tietosuojalaki liittyvät keskeisesti lasten oikeuksiin, ei kokonaisvaltaista viitekehystä ja toimintastrategiaa lapsen oikeuksiin liittyen ole uudistuksen yhteydessä pohdittu. Kuinka paljon hallituksessa on mietitty sitä, minkälaisia vaikutuksia lasten ja huoltajien asemaan on ikärajan asettamisella 13 vuoteen? Tämän esityksen mukaan tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoaminen suoraan lapselle edellyttäisi, että lapsi on vähintään 13-vuotias. Melko alhainen ikäraja tukee toisaalta lapsen oikeutta ilmaista mielipiteensä, mutta toisaalta verkkoympäristössä on riskejä, joille erityisesti lapset ja nuoret ovat alttiita. Esimerkiksi Lastensuojelun Keskusliiton kyselyssä 13—17-vuotaille lapsille tuli esille se, että nuoret olivat joutuneet sosiaalisessa mediassa tilanteisiin, joissa heidän kuviaan oli väärinkäytetty. Lisäksi lapsen oikeuksien komitea on useissa eri yhteyksissä nostanut esille verkkopalveluiden sisältämiin mainoksiin liittyvät ongelmat ja haitat lasten ja nuorten osalta. Toisaalta, mikäli huoltajien lupaa koskeva ikäraja taas sitten asetettaisiin kovin korkealle, uhkana olisi, että se vaikuttaisi kielteisesti lasten ja nuorten yksityisyyteen ja osallistumisen oikeuteen. Olisi toki tärkeää, että myös muut lapsiin liittyvät näkökulmat kuin vain tähän ikärajan asettamiseen liittyvät kysymykset nousevat tästä laista keskusteltaessa esiin. Lapsijärjestöt ovat tuoneet esille huolensa, että useiden verkkopalveluiden ehdot ovat lapsen näkökulmasta vaikeaselkoisia. Pidän erityisen tärkeänä, että tietosuoja-asetuksen ja tietosuojalain voimaantulon jälkeen seurataan lain vaikutuksia niin ikärajan asettamisen kuin muiden lasten oikeuksiin verkkomaailmassa liittyvien ratkaisujen suhteen. Mielestäni on asianmukaista edellyttää, että laista myös tehdään perusteellinen lapsivaikutusten arviointi, ja tätä ovat esittäneet muun muassa Suomen Nuorisoyhteistyö — Allianssi, Ehkäisevä päihdetyö EHYT, Lastensuojelun Keskusliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Mediakasvatusseura, Pelastakaa Lapset ja Suomen Unicef, siis hyvin laajalla kirjolla. Lapsivaikutusten arviointi mahdollistaisi sen, että lapsen oikeuksia verkkomaailmassa voidaan tarkastella kokonaisvaltaisesti sekä ottaa etukäteen huomioon toimeenpanon kannalta olennaiset asiat. Ja yksi käytännön elämässä eteen tuleva ongelma on se, että eteen voi tulla tilanne, jossa lapsen vanhemmat asuvat erillään mutta ovat molemmat huoltajia ja sitten toisaalta erimielisiä lapsensa verkkopalvelunkäytön suhteen. Riittääkö yhden huoltajan suostumus, ja jos riittää, kumpi heistä päättää? Arvoisa puhemies! On hyvä, että siltä osin kuin tietosuoja-asetus sisältää kansallista liikkumavaraa, esityksessä pyritään säilyttämään nykyistä oikeustilaa mahdollisimman pitkälle. On tärkeää huomata se, että tietosuoja-asetus lisää myös yritysten oikeudellista epävarmuutta ja sääntelytaakkaa. Tietosuojalaissa säädettäisiin, että henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä valvoisi jatkossa tietosuojavaltuutettu. Nykyisin tärkeintä päätösvaltaa käyttää tietosuojalautakunta, joka nyt lakkautettaisiin. Tämä tarkoittaa, että tietosuojavaltuutetulla olisi tietosuoja-asetuksen mukainen tutkintatoimivalta, ja hän päättäisi mahdollisista korjaavista toimenpiteistä, kuten käsittelykielloista, ja myös määräisi mahdollisen hallinnollisen sakon. Tätä esimerkiksi tuossa EK:n lausunnossa on arvosteltu sen takia, että tässä tulisi sakon määrääminen tietosuojavaltuutetulle tuomioistuimen sijaan.