samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2017-06-15 Itse asiassa on juuri niin, kuten tässä edustaja Puumala sanoi, että olemme siirtymässä tietyllä tavalla länsimaiseen asentoon aluehallinnon, kansanvaltaisen aluehallinnon osalta. Kun katsomme sitä, minkälaista aluehallintoa, kansanvaltaista aluehallintoa, itse kussakin maassa on — Pohjoismaissa tai sitten muissa Länsi-Euroopan maissa — niin siinä tulee paljonkin aste-eroja, mutta yksi asia on yhteinen kaikissa, ja se on se, että valitaan suorilla vaaleilla päättäjät. Joissakin on sitten verotusoikeutta, kuten Ruotsissa on ihan aito verotusoikeus, Norjassa on verotusoikeus, mutta valtio määrittelee, mikä se verotuksen taso on. Eli tässä voimme katsoa, että se itsehallinnollisuus
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! On tärkeätä se, että kun saadaan — ja jos saadaan — uusi hallinnon taso, se kansanvalta myös siinä kehittyisi. Nyt on valitettavasti ehkä käymässä niin, että näille maakunnille ei aiota antaa oikeata itsehallintoa, ei aiota antaa myöskään verotusoikeutta. Mutta oikeastaan kysymykseni nyt kuuluu: Nyt meillä on kunnat, joissa on kuntapäättäjät, sitten tulevat maakunnat, joilla ei ole paljon sanottavaa rahoituksesta, ja sitten meillä on eduskunta, jossa on kansanedustajat.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Kyllä tätä on syytä miettiä. Toki on myös näin, että pieni maa, vähän päättäjiä, keskeisiä toimijoita eri alueilla, eli tässä on tietysti monta näkökulmaa. Tämä täytyy tietysti tarkkaan arvioida, minkälaisia tilanteita syntyy päätöksenteossa. Meillähän on aikaisemminkin ollut sellaisia tilanteita, joissa esimerkiksi maakuntavaltuustot lähettävät ministeriöihin vahvistettavaksi vaikkapa maakuntakaavoja — aikanaan, kun tämä vahvistamismenettely vielä oli käytössä — ja näissä saattoi syntyä esteellisyyskysymyksiä, ihan juridisestikin jo. Ja tällaiset tilanteet tietysti ovat aika selviäkin. Tämä täytyy tarkkaan pohtia jatkossa, onko järkevää, että on mahdollisuus ylipäätään toimia. Minä luulen, että tämä on enemmän tarkoituksenmukaisuuskysymys. Jokainen joutuu ainakin itse pohtimaan sen, toimiiko ihan kaikilla tasoilla vaikkapa Euroopasta tuonne paikkakunnalle asti.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-15 iskusuunnitelmista. Viranomaiset, muun muassa poliisi, tarvitsevat todellakin riittävät resurssit ja myös toimivaltuudet terrorismin ehkäisyyn, ja tällä hetkellä Suomi on katveessa tiedusteluvaltuuksien suhteen. Maamme rajat ylittävää tietoliikennettä valvovat kyllä kaikki naapurimaamme, mutta omilla viranomaisillamme ei ole siihen valtuuksia. Nyt kysyn teiltä, ministeri Risikko: millä aikataululla nyt lausunnolla
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Suojelupoliisi todellakin eilen kertoi siitä, että uhkatasoa on nyt nostettu, liittyen nimenomaan siihen, että on entistä enemmän kytköksiä ja esimerkiksi näillä vierastaistelijoilla on suhteellisen korkea hierarkkinen asema taistelutantereilla ja näissä verkostoissa ja järjestöissä, ja siitä syystä, kun meillä on myöskin terrorismikohdehenkilöitä, joita seurataan, tällä hetkellä noin 350, on arvioitu, että uhka on noussut ja kohonnut. Mitä tulee sitten toimenpiteisiin — te kysytte nimenomaan tästä tiedustelulainsäädännöstä — niin tiedustelulainsäädäntöähän me tarvitsemme ehdottomasti, koska me olemme ainoa eurooppalainen niin sanottu kehittynyt maa, jossa tätä ei ole. Tällä hetkellä tiedustelulainsäädäntö, niin siviilitiedustelulainsäädäntö kuin sotilastiedustelulainsäädäntö, on lausunnoilla, ja heti kun se sieltä lausunnoilta tulee, me teemme tarvittavat korjaukset ja esittelemme sen sitten valtioneuvostossa tänne tullakseen.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-15 terrori-iskujen takana on usein radikalisoituneita toisen sukupolven maahanmuuttajia. Suomen kannalta tämä on erittäin huolestuttava tieto, sillä peruskoulun oppimistulokset kertovat, että nimenomaan meillä Suomessa on erittäin suuri ero juuri toisen sukupolven maahanmuuttajalasten koulumenestyksessä verrattuna kantasuomalaisiin ja jopa ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajalapsiin, eli me emme ole kyenneet integroimaan näitä
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Kiitos edustaja Räsäselle tästä kysymyksestä. Se on erittäin tärkeä ja on ollut meillä ministeriössä vahvasti pöydällä. Suomi erottuu muista maista oppimistulosvertailuissa siinä, että maahanmuuttajalasten oppimistulokset ovat heikommat kuin muilla suomalaisilla oppijoilla. Tähän on jo tartuttu ihan toimenpitein. Meillä on paljon tutkimustietoa nyt taustalla ja tutkijat myöskin töissä pohtimassa tätä. Opettajankoulutusta, erityisesti opettajien täydennyskoulutusta, on kehitetty, jotta monikulttuuriset oppimisen ympäristöt, jotka tänä päivänä ovat jo ihan jokapäiväistä arkea meidän kouluissa, tulisivat paremmin huomioon otetuiksi. Sitten tietysti aivan keskeinen asia on sen kielen oppimisen tuki. Se ei rajoitu ainoastaan siihen oppimispolun alkuun, että omaksuu suomen kielen tai ruotsin kielen, vaan myöskin se on tärkeää, että siihen kielen oppimiseen saa jatkuvan tuen. Jatkossa meidän tulee miettiä sitä, miten voitaisiin vielä tehostaa
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Vielä tuosta, mitä esimerkiksi sisäministeriö tekee nimenomaan tähän ongelmaan tarttuaksemme ja estääksemme tätä radikalisoitumista. Meillä on uskonnollisten yhteisöjen kanssa nyt tällaista jatkuvaa yhteydenpitoa ja yhteistyötä siitä, että siellä uskonnollisissa yhteisöissä myös huomioitaisiin näitä asioita, koska siellä useimmiten on niitä ongelmia ja niitä ei välttämättä tuoda päivänvaloon. Me haluamme, että tästä pystytään avoimesti keskustelemaan.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Radikalisoitumista ehkäisee parhaiten ihmisten syrjäytymisen ja ulossulkemisen estäminen — aivan kuten ministeri juuri totesi — sekä yhteiskunnallisen osallisuuden varmistaminen. Maahanmuuttajien kohdalla tärkeää on kotoutuminen mutta myös tunne siitä, että he ovat tasa-arvoisia kansalaisia suomalaisessa yhteiskunnassa. Nuoret miehet ovat erityisen alttiita radikalisoitumiseen, ja olisi tärkeätä, että nuorille olisi koulutusta, harrastusmahdollisuuksia ja mielekästä tekemistä. Myös rasisminvastainen työ on tärkeää radikalisoitumisen vastaista työtä.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-06-15 Suomen tulee lähettää kaikilla tasoilla selkeä viesti siitä, että meidän suomalaiseen yhteiskuntaan rasismi ja syrjintä eivät kuulu, kuten ei kuulu vihapuhekaan. Tämä on viime päivinä ollut aktiivinen keskustelunaihe, ja siinä meidän poliitikkojen on syytä piirtää selväpiirteiset rajat, että rasismia suomalainen yhteiskunta ei hyväksy missään muodossa. Ja tämä koskee aivan erityisesti tietenkin meidän koululaitostamme ja meidän
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-15 rouva puhemies! Tietoon on tullut aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyneitä suunnitelmia ja hankkeita myös Suomeen, ja tuo uhka-arvio on noussut nyt kakkostasolle eli kohonneeksi. Myös suomalaiset voivat joutua näiden arvioiden mukaan länsimaita vastaan suunnattujen iskujen kohteeksi. Moni suomalainen miettii tällä hetkellä tilannetta. Kysyn arvoisalta ministeriltä: onko kaikki mahdollinen tehty sen eteen, että jokainen suomalainen voisi tuntea olonsa turvalliseksi vaikkapa kesän isoissa kesätapahtumissa? Samaan aikaan meillä on palanneita vierastaistelijoita, Daesh-terroristeja. Meillä Suomessa
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2017-06-15 merkittäviäkin ongelmia ja tämän sääntelyn päivittäminen täytyy ottaa aika vakavasti. Se on ihan aito haaste, ja oikeusministeriössä on tehty tästä jo arviota. Näihin kaikkiin muihinkin, ulkomailla tapahtuneisiin, terroristisessa tarkoituksessa tehtyihin tekoihin tai suunnitelmiin suhtaudutaan erittäin vakavasti. Näissä yksi tärkeimpiä foorumeita, missä näistä keskustellaan ja tehdään linjauksia, on Euroopan unionin
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-15 terrorismia harkitsevista henkilöistä ja ulkomailta tulevasta vakoilusta. Kysyisin kuitenkin asianomaiselta ministeriltä sitä, että kun kerran me tiedämme, että Suomessa on noin 350 henkilöä, joita pitää seurata ja jotka mahdollisesti ovat uhka tälle yhteiskunnalle, niin voisimmeko me jollakin tavalla tehdä sellaista lainsäädäntöä, että me voimme ajoissa puuttua näitten henkilöitten olemassaoloon Suomessa tai siihen, että he saavat vapaasti liikkua tässä yhteiskunnassa. Eihän se voi olla niin, että me odotamme, odotamme, odotamme — kunnes tapahtuu. Toivoisin ministeriltä myös sitä, että jollakin tavalla voitaisiin puuttua siihen, kuka tänne maahan voi vapaasti tulla.
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-06-15 että kun rajalle tulee joku, niin onko mahdollisuutta sitten jättää häntä rajan sille puolelle. Tämä on erittäin tärkeää myös juridisesti, koska meidän pitää aina tarkkaan arvioida, kenet voidaan käännyttää jo rajalta. Sitten kysyitte siitä, kun täällä on henkilöitä, joita seurataan. Kyllä, seurataan ja tartutaan aivan varmasti heti, jos on pientäkin aihetta, mutta tässä mennään juuri sen rikoslain ja muuten kaikkien juridiikan perusteiden mukaan, niin että me emme voi siihen tarttua, jos ei ole aitoa näyttöä. Hyvin paljon supo on kuitenkin lähettänyt tuonne keskusrikospoliisille tutkintaan asioita, eli kyllä se yhteistyö toimii. Viitaten siihen, mitä äsken puhuttiin myöskin näistä vierastaistelijoista: Aina, jos me tiedämme, että vierastaistelija palaa tänne, ja jos on rikos taustalla, se otetaan rikosoikeudelliseen menettelyyn.
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Tarkastusvaliokunta teetti vuonna 2012 hyvin laajan tutkimuksen rakennusten kosteus- ja homeongelmista. Sen tutkimuksen sekä myöskin hyvin perusteellisen asiantuntijakuulemisen pohjalta eduskunta teki yksimielisen päätöksen, esitti silloiselle hallitukselle 14 kohdan toimenpidelistan homerakentamisen lopettamiseksi ja sisäilmaongelmien kuntoonsaattamiseksi. Viime perjantaina pääministeri Sipilä järjesti parlamentaarisen keskustelutilaisuuden sisäilmaongelmista, johon osallistui useita hallituksen ministereitä. Kysynkin: mitä hallitus aikoo tehdä sisäongelmien ratkaisemiseksi?
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-06-15 käynnistää valmistelun strategiaistunnoissa, jotta meillä on syksyllä tuotavissa eduskuntaan ohjelma, jolla nimenomaan tähdätään terveen julkisen rakentamisen edistämiseen. Oikeastaan työnimi voisi olla "Terveiden tilojen vuosikymmen" tai "Terveiden koulujen vuosikymmen", koska tulee olemaan erittäin iso asia tehdä tämä juttu.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Kiitos tästäkin tärkeästä ajankohtaisesta kysymyksestä. Arviolta noin 60 000—90 000 peruskoululaista ja heidän opettajansa ja muu koulun henkilökunta kärsii home- ja sisäilmaongelmista arjessaan, ja se on aivan kestämätön tilanne. Tässä meidän täytyy yhdessä tehdä enemmän, ja siihen tarvitaan edellä mainittuja rakentamiseen liittyviä kysymyksiä, mutta sen ohella tietenkin myöskin tämä tilanne
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2017-06-15 Muutettaviksi ehdotetaan myös opiskelijan valintaa koskevia kriteerejä Maanpuolustuskorkeakoulusta annetussa laissa, Rajavartiolaitoksen hallinnosta annetussa laissa ja Poliisiammattikorkeakoulusta annetussa laissa. Sotilaan, rajavartijan, poliisin ja pelastusalan koulutukseen valittavien nuhteettomuuden ja luotettavuuden varmistamisesta ei ole säännöksiä, eivätkä mahdolliset esteet asianomaisen alan virkauralle valittaessa selviä koulutukseen valittaessa.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 minä kuulun niihin, jotka ovat tyytyväisiä siitä, että hallitus tässä vaikeassa asiassa, voi sanoa, päätyi ratkaisuun, joka kunnioittaa oikeusvaltioperiaatteitamme hyvin syvällä tavalla, ja valitsi tämän tien ikään kuin henkilökohtaisten yksilöllisten turvallisuusselvitysten kautta. Sinällään, voi sanoa, lojaliteettiristiriidan olemassaololta ei pidä sulkea silmiä. Jokaisen maan on otettava se huomioon, mutta se, että keinoksi olisi valittu, voi sanoa, nihilistinen virkakieltomalli, olisi johtanut kansalaisoikeuksien kannalta juuri sen tyyppisiin asetelmiin, joita edustaja Heinäluoma ja edustaja Biaudet aikaisemmin kuvasivat. Siinä olisi lyhytpiippuisella haulikolla ammuttu kaukana olevaa kärpästä, aiheutettu ongelmia valtavan monille muille. Meillä on kaksoiskansalaisina ihmisiä, jotka ovat syntyperäisiä kaksoiskansalaisia tai ovat Suomesta muualle muuttaneita, tai on kymmeniätuhansia, jotka ovat tulleet Suomeen, arvostavat tätä maata ja yhteiskuntaa ja haluavat rakentaa tätä.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Se oli monipuolinen, asiantunteva, ja siihen sisältyi paljon arvokasta tietoa. Sen lisäksi arvostan sitä, että oppositiossa oleva edustaja Heinäluoma antoi suuren tunnustuksen hyvästä työstä ministeri Vehviläiselle, se on aika harvinaista täällä. Ainoastaan sellainen henkilö, joka tuntee asian,
Puhuja: Risto Hiekkataipale
Päivämäärä: 2017-06-15 kuluttavaa listatarkastusta valtioneuvoston päätöksentekojärjestelmään jo jaettujen esittelylistojen perusteella. Esittelylistat tulevat järjestelmään tiistaisin, ja tarkoitus on, että jo torstaina valtioneuvoston yleisistunnossa niistä päätetään — joskus 80‑luvulla Mauno Koivisto totesi, että maanantaina niistä sitten syytetään, mutta se ei liity tähän ajankohtaan enää. Normaalina listaviikkona tällaisen työtahdin voi katsoa riittävän, kun tarkastustyössä keskittyy juridiikkaan ja siinäkin tiettyihin olennaisiin asioihin eikä lainkaan laadunvalvontaan. Mutta laajempien ja yhteiskunnallisesti merkittävämpien hallituksen esitysten käsillä ollessa laillisuustarkastuksen mittana on usein lähinnä se — niitä on tänäkin keväänä annettu ja viime syksynä — että esitysehdotus täyttää sellaiset minimivaatimukset, perusvaatimukset, että se ylipäätään voidaan hallituksen esityksenä eduskunnalle antaa. Tunnettuahan on, että oikeuskanslerilla ei ole valtaa keskeyttää sellaista prosessia, jossa hallitus haluaa antaa eduskunnalle esityksen, lakiesityksen. Sitä voidaan tietyssä määrin pysäyttää, tai ei pysäyttää vaan poistaa se listalta ja sitä täydentää ja parantaa, mutta edes siihen ei ole kovin suuria ajallisia mahdollisuuksia. Kaoottisin tällainen tilanne on aina vaalikauden viimeisten valtiopäivien syksyllä, jolloin maailma pitää saada säädöstasolla kerralla valmiiksi ja eduskunnalle annettavia hallituksen esityksiä on viikkojen ajan, syys—lokakuu, vielä marraskuukin lukien, tuhansia sivuja joka ikinen viikko, 35 senttiä suomeksi ja Jokainen tietää, minkälaista laillisuusvalvontaa, puhumattakaan laadunvalvonnasta, niinä kahtena päivänä voidaan harrastaa. Arvoisa herra puhemies! Oikeuskanslerin keskeistehtäviin kuuluvan hallituksen esitysten perustuslainmukaisuuden ja muun oikeudellisen tarkastamisen vaiheistusta on siis tarpeen kehittää. Kehittämistoimet on tarpeen toteuttaa yhdessä hallituksen esityksiä laativien ministeriöiden kanssa. Vaikuttavienkin työtapauudistusten reunaehtona on kuitenkin edelleenkin oltava perustuslain 108 §:ään kirjattu oikeuskanslerin perustehtävä valtioneuvoston päätöksenteon lainmukaisuuden valvojana.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Tuntui kovin oudolta sellainen lehtikirjoittelu, jossa epäröitiin sen toimivuutta. Toiseksi, täällä oli eilen esillä eduskunnan oikeusasiamiehen kertomus, ja siinä yhteydessä tuli ilmi se, että siltä taholta on useasti kiirehditty vuosien varrella säädöksiin perustuvaa selvennystä näistä tehtävistä, ja Oikeuskanslerinvirasto on siihen suhtautunut vähintään empien. Kun toimin asianajajana pitkään aikoinaan, saatoin todeta, että ihmisillä ei ole täsmällistä tietoa, mistä kaikesta oikeusasiamiehelle tai oikeuskanslerille valitetaan. Sitä jotenkin suomalaisessa ihmisluonteessa pidetään ylimääräisenä muutoksenhakukeinona. Yhdyn siinä puhujaan, että tämä on mahdottoman epäselviin tilanteisiin johtava. Vähän toivottomissakin, ihmisen mielessä toivottomissa, tilanteissa käännytään eduskunnan oikeusasiamiehen tai peräti oikeuskanslerinkin puoleen, jolle tällaiset niin sanotut turhat ja mahdottomat valitukset eivät missään Selvennystä tähän tarvittaisiin, ja yhdyn siinä edellä olevaan, että näistä pitäisi jollakin laillisella tavalla päästä eroon, koska se aiheuttaa turhaa työtä
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 En ole toki ennättänyt lukemaan tätä kertomusta, mutta selailin tässä keskustelua kuunnellessani ja pysähdyin jo alkusivuille kohtaan, jossa käsitellään lainsäädännön tasoa. Olemme tästä asiasta melko usein täällä puhuneet, ja siksi kenties silmiini sattui kertomuksen sivuilla 14 ja 15 ollut teksti, jossa puhutaan lainvalmisteluun liittyvistä systemaattisista ongelmista. Tästä suora lainaus: "Ministeriöiden olisi huolehdittava, että niissä on riittävästi ammattitaitoista, myös perustuslakikysymyksiä tunnistavaa ja tuntevaa lainvalmistelukapasiteettia. Kyse ei kuitenkaan ole pelkästään valmistelevien virkamiesten ammatillisesta osaamisesta. Taloudellinen tilanne ja säästötarpeet ovat tuoneet havaintojeni mukaan enenevässä määrässä määrässä kiirettä ja poliittiselta taholta tulevaa painetta virkamiesvalmisteluun. Eräänlaista huippua tässä edustaa se, että fiskaalisilla intresseillä on avoimesti perusteltu jopa rangaistustason nostamista. Aiheellinen kysymys on, voivatko hallitusohjelman kirjaukset, nopeasti ilman alustavaa juridista valmistelua päätetyt poliittiset linjaukset ja niitä seuraavat kireät lainvalmistelun aikataulut vaikeuttaa perustuslaillisten näkökohtien huomioimista. Viitteitä tällaisesta saattaa olla näkyvissä." Tämä on aika voimakasta tekstiä. Arvoisa puhemies! Lainsäädäntötyössä ei koskaan saisi olla niin kiire, että työ tehdään puutteellisin tiedoin tai huonosti valmistellen. Tähän asiaanhan on puuttunut myöskin lainsäädännön arviointineuvosto, ja se on tehnyt erittäin hyvää työtä ja tuonut omalta osaltaan
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa herra puhemies! Tässä puhutaan hyvin tärkeistä asioista kaiken kaikkiaan, ja varmasti on totta, että me olemme viime aikoina törmänneet hyvin usein keskusteluun lainsäädännön tasosta ja siitä, että joskus kiireen vuoksi, joskus kenties muiden syiden vuoksi, joudumme täällä eduskunnassa toteamaan, että lainvalmistelu ei ole ollut ehkä sitä luokkaa kuin olisi hyvä ollut olla, kysymykset, mitkä liittyvät tähän kokonaisuuteen, resursseihin ja tähän, ovat hyvin tärkeitä. Kyllä minä kiinnitin vakavasti huomiota myös siihen, kun tässä mainittiin muun muassa kiireestä, mikä hyvin usein on, ja siitä, että on kovasti asioita ratkaistavana, luettavana ja läpikäytävänä hyvin lyhyessä, nopeassa ajassa. Puhemies! Myös omalta osaltani yhdyn kyllä sitten, mitä tulee tähän virantäyttöön liittyvään näkemykseen, pitkälti siihen, mitä edustaja Heinäluoma tuossa äsken sanoi. Ei, en minäkään halua moittia missään nimessä viransijaisuuden haltijaa vaan todeta ääneen sen, että kyllä tietenkin tietynlainen ongelma on se, että tässä kuitenkin aika pitkä aika ollaan sitten vailla tätä vakinaista haltijaa. Mielestäni se oli ihan hyvin todettu, että on hyvä, että asia tässä kuitenkin todetaan, koska se ei varmasti ole ihan maailman tarkoituksenmukaisinta, ja sitten nimenomaisesti sen takia, että tämänkaltaisista asioista ei tulisi pysyvää käytäntöä kaiken kaikkiaan. Omalta osaltani, puhemies, haluan myös korostaa sitä, että meidän on nähtävä tietenkin
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 oikeuskanslerin tehtävä, varsinkin tilanteessa, jossa — niin kuin tälläkin hetkellä — tehdään hyvin suuria uudistuksia, joihin perehtyminen ja siinä aikataulussa kannan sanominen siitä, ovatko ne perustuslain mukaisia vai eivät, on varmasti haasteellinen tehtävä. Tulee nyt mieleen, onko Oikeuskanslerinvirastossa ja valtioneuvostossa yhdessä mietitty, mitä pitäisi käytännössä tehdä. Meillähän on olemassa laintarkastuskunta, meillä on olemassa arviointineuvosto. Pitäisikö nyt sitten vielä olla jotakin lisää, joka mahdollistaisi tai tekisi, sanotaan, helpommaksi sitten sen oikeuskanslerin valvontatehtävän suorittamisen, joka lain mukaan kuuluu? Itse nostaisin tässä vielä esille kysymyksen, joka itseäni askarruttaa. Kun Euroopan unionista tulee meille hyvin merkittävä määrä lainsäädäntöä, tarkistaako kukaan sitä, ovatko ne millään lailla oikeassa suhteessa verrattuna Suomessa voimassa olevaan perustuslakiin? Tiedän törmäystilanteita, ja ainakin sen asian kohdalla, jonka itse ministeriaikanani jouduin hoitamaan, ensin Suomen valtiosääntöasiantuntijat kertoivat, että kyllä tämä Suomen perustuslaki jellaa, että näin voidaan tehdä, mutta sitten puolentoista vuoden päästä sieltä komissiosta tuli kirje, että pitääkin muuttaa tämä eduskunnan hyväksymä lainsäädäntö koskien tukioikeuksien kuulumista. Ja niin me jouduimme sen muuttamaan, jotta vältimme joutumisen Luxemburgin tuomioistuimeen. Sen takia haluan nostaa tämän esille: onko meillä todella olemassa semmoista tahoa, joka katsoisi, mitä tulee Euroopan unionista, ja niiden määräysten suhdetta perustuslakiin?
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 on ollut keskeisesti vastuussa sote-aluevalmistelusta, on mitä ilmeisimmin hoitanut sitä erinomaisen hyvin, ja juuri sen takia, että hän on ollut hyvä mies, hänet ilmeisesti halutaan pitää täällä loppuun saakka, mikä tuottaa sitten myös tämän ongelman, että hän ei voi ottaa heti virkaa vastaan. Ja tulen sitten tähän kysymykseen: olisi varmasti hyvä kuulla, kun monien mieltä se askarruttaa, syntyykö tässä tilanne, jossa tuleva kansleri ei voisi ottaa kantaa sote-alueen mahdollisiin kanteluihin. Se on iso asia ja iso kokonaisuus sekä kansalaisten oikeusturvan kannalta että myös niin vanhojen kuin uusienkin yhteiskunnan organisaatioiden, kuten tulevien maakuntaliittojen, toiminnan kannalta ja myös ministeriöiden toiminnan kannalta,
Puhuja: Risto Hiekkataipale
Päivämäärä: 2017-06-15 Vaatimus tietysti on olemassa, mutta totta kai käytännössä näin on, että siinä vauhdissa, missä ne pitää kansallisesti voimaan saattaa, ja varsinkin, jos se voimaan saattaminen on viivästynyt, ongelmia tulee. Tänäkin keväänä Oikeuskanslerinvirasto on — tosin ministeriön omasta impulssista meihin päin, ei omasta havainnostaan keskeyttänyt ja palauttanut sellaisen hankkeen, jossa on todettu, että se asia, millä lailla tietty asia on haluttu lainsäädännöllä Suomessa toteuttaa, on, niin kuin sanoin, Suomen oikeusjärjestykselle vieras. Se koski tietojärjestelmiä ja niitten julkisuutta ja rekisteröinnin kohteena olevan asiakaskunnan, elinkeinon alan, omaa mahdollisuutta sanoa siitä, mitä tietoja heitä koskeviin rekistereihin laitetaan ja mitä ei. Niitä on muitakin. Mutta sen verran korjaan, että laintarkastuskuntaa ei ole enää Suomessa ollut ja oikeusministeriön lainvalmisteluosasto on myöskin primäärisesti osasto, joka tekee oikeusministeriötä koskevia lakeja. Sellaista toimielintä ei ole, joka ikään kuin tarkastaisi — paitsi tämmöinen tarkastustoimisto, joka käy läpi teknisessä mielessä lain perusvaatimuksia — eli semmoista toimielintä ei ole, joka katsoo perustuslainmukaisuuden perään. Se on meidän tehtävämme. Ja siinä on ne rajoitteet, mitkä on hallituksen esitysten osalta todettu moneen kertaan, että se koskee vain niitä perusvaatimuksia. Siinä eivät julkisuudessa professorit eivätkä kaikki muutkaan välttämättä tiedä, kuinka paljon siinä tehdään, koska siinä on just se työnteon ongelma, että ihminenhän aina tietää sen, mitä on tehty, ja sitten voi joku sivusta katsoa, onko se tehty oikein vai ei, mutta kukaan ulkopuolinen ei tiedä sitä, mitä ei ole koskaan päästettykään läpi. Mielenkiintoisimpia valtioneuvostoasioita ilman muuta ovat sellaiset asiat, joista ei koskaan tule valtioneuvostoasioita, joissa näytetään se, että tämä ei etene. Niitä on muissakin kuin lainsäädäntöasioissa. Niitä on hyvinkin merkittäviä asioita, joista sitten myöhemmin voi joku tutkija katsoa, missä vaiheessa joku asia tyssäsi ja missä ei. Tässä on, herra puhemies, hyvin tärkeitä asioita tullut esiin, ja tähän täyttöprosessiin en ymmärrettävistä syistä voi enemmälti puuttua, koska kysymys on ihan sellaisista asioista, joihin ei voi tässä yhteydessä millään lailla vaikuttaa. Mutta sen verran sanon, eikä mennä nimiin, että jo vuonna 2005, silloin kun Suomeen perustettiin controller-toiminto julkishallintoon, sen perusti valtiovarainministeriöön juuri siirtynyt oikeustieteen tohtori Tuomas Pöysti, suunnilleen niihin aikoihin, kun hän kävi varsin usein meillä — erittäin sivistynyt tapa pitää yhteyttä — arvostettu oikeuskansleri Paavo Nikula totesi, että siellä kylässä kävi varmaan sellainen henkilö, joka jonain päivänä istuu tässä.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 ja Oikeuskanslerinvirasto on siihen suhtautunut vähän empien. Toivottavasti tämä on väärä ilmaisu heiltä silloin ollut. Sen pitäisi tosiaan tapahtua täysin yhdessä, niin että se ei ole kummankaan erityisintressejä korostavaa. Minäkin ymmärrän, että tällaisesta nykypäivän lööppijulkisuudesta tulee siihen siihen liittyviä kanteluita, jotka ovat niin sanotusti varmastikin turhanpäiväisiä. Kun ajattelen tällaista tavallista kansalaista, joka ei lööppijulkisuudesta niin välitä, sellaista, joka on epätoivoinen ja käynyt normaalikeinot lävitse, niin hän joskus, vaikka tietäisikin, että tämä ei mitään auta, kirjoittaa vielä niin sanotun kantelun tai toiveen, jopa aineellisen muutoksenhakupyynnön Oikeuskanslerinvirastolle ja eduskunnan oikeusasiamiehelle, joka sisällöltään ei sinne mitenkään kuulu ja jonka kohde on väärä.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Vt. oikeuskanslerin muistelo ensimmäisestä kohtaamisesta Pöystin kanssa antaa aiheen vielä kerran sanoa, että itse olen todella vakuuttunut siitä, että Suomi saa hyvän oikeuskanslerin, kun hän viran aikanaan ottaa vastaan. Olin nimittäin itse controller-toiminnoissa valtiovarainministerinä ja siinä yhteydessä tutustuin Pöystiin
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Talousvaliokunnan mietinnössä käsitellään kansainvälistä talouspoliittista tilannetta, ja ei käy kiistäminen, etteikö Suomen talouteen vaikuttaisi se, miten vaikkapa Ison-Britannian irtaantuminen EU:sta tulee etenemään. Sillä on varmasti Britannian talouteen huomattavasti suurempia merkityksiä, sillä voi olla joidenkin EU-maiden talouteen jopa positiivisia merkityksiä, mutta joka tapauksessa se luo epävarmuutta. Lyhyellä aikavälillä ei niinkään suuria heilahduksia ole näkyvissä, mutta pidemmällä aikavälillä on vaikea sanoa. USA:n talouspolitiikka on kääntynyt lyhyemmäksi, sillä epäilemättä on koko maailmantaloudelle merkitystä, samoin kuin sillä, että Kiinan tilanne on velkaantumisen osalta aika huolestuttava, ja jos siellä tapahtuu suuria muutoksia, se vaikuttaa koko maailmantalouteen. Tässä edeltävissä puheenvuoroissa on käsitelty eurooppalaista talouspoliittista viitekehystä pankkiunionin osalta, on keskusteltu siitä, kuinka suuri on sijoittajan vastuu ja millaista on julkinen pääomittaminen ja mikä näiden välinen suhde on. On hienoa, että Italian pankit eivät ole lauenneet euromaiden, EU-alueen, yhteistyössä meidän silmiimme vaan Italia on saanut ainakin toistaiseksi sen hoidettua itse pois pöydältä. Tässä on tullut esille tämä Kreikka-keskustelu. Kyllähän Suomen näkökulmasta täytyy sen olla tärkeää, että IMF sitoutuu osaltaan Kreikan paketteihin. Kreikassa on tehty muistaakseni lähes 120 erinäköistä toimenpidettä, aika koviakin juttuja, ja vaikuttaisi siltä, että maassa talouskasvu on alkanut ja se selviytyisi näistä varsin rankoista velvoitteistaan, mutta kovaa ja tiukkaa se kyllä on.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 itse kuulemani ja lukemani pohjalta, että nämä Finanssivalvonnan tarkistuskäynnit, joista oli hyvä kuulla, että niitä tehdään, eivät kuitenkaan ole riittäviä. Tässä on pankeilla pankkien johtamisjärjestelmiä ja palkitsemisjärjestelmiä radikaalisti muutettu ja on siirrytty siihen aikaan, että yksittäisellä pankkivirkailijalla on tulostavoitteet ja bonukset ja siellä yksi keskeinen asia on näiden omien rahastotuotteiden markkinointi. Siitä seuraa ilmiö, jota olen tavannut lukuisten ihmisten kokemuksissa, että sitten tarjotaan näitä pankkien tuotteita ja kehotetaan myymään muita asiakkaan hallussa olevia tuotteita, kuten suoria pörssiomistuksia, vaikka jokainen ulkopuolinen voi välittömästi nähdä, että se myynti ei ole järkevää, se johtaa siihen asti kertyneen myyntivoiton verotukseen ja tuotto näissä on saattanut aikaisempaan historiaan katsottuna olla suurempi kuin näissä pankkien sijoitusrahastoissa. Vaikka valiokunta on siis kuullut hyvän selvityksen Finanssivalvonnalta, rohkenen edelleenkin toivoa, että tämä asia olisi valiokunnassa erityisen selvityksen kohteena, jotta nämä ongelmatapaukset selvitettäisiin. Näitähän on julkisestikin mainittu useita, ja tiedän itse paljon tapauksia, joissa ihmiset ovat kääntyneet puoleeni ja kysyneet, miten näin on. Sitten eräissä tapauksissa pankit ovat suostuneet, kun olen kehottanut peräämään korvausta, myös korvaamaan näitä, mutta pankit eivät halua tietenkään puhua tästä, koska ei haluta avata sellaista ovea, joka johtaisi sitten isompaan liikkeeseen, joten rohkenen siis toivoa, että tässä asiassa ei nyt pantaisi vielä rakseja päälle vaan tämä asia pysyisi siellä selvityslistalla.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 mielestäni hyvä, että tämän mainitsitte myös omassa vastauspuheenvuorossanne. Puhemies! Edelleen minä hieman tässä Kreikassa pysyisin, ihan siksikin, että tämä on nyt juuri niin ajankohtainen tämän päivän aihe. Katselin täällä tosiaan otsikointia nyt tästä tämän päivän kokouksesta, jossa valtiovarainministeri Orpo toteaa, että Kreikka pitäisi vihdoin päästää löysästä hirrestään. Tietenkin, koska meillä nyt ei ole tarkkaa tilannetietoa, mitä siellä parhaillaan tapahtuu, siinä mielessä mielestäni on hyvin olennaista hyvin pian saada vakuutus siitä, että Suomen hallitus nyt ihan oikeasti pysyisi sillä tiukalla linjalla, mikä aikanaan näissä asioissa on otettu. Kyllä minua huolestuttaa ja myös sosiaalidemokraatteja se, että jos nyt mennään kovasti näitä velkahelpotuksia antamaan, niin mitä sitten tapahtuu ihan oikeasti tulevaisuudessa. Te tiedätte että meillä on riski siitä, että tämä ikään kuin avun tarve jatkuu ja jatkuu ja on pakettia paketin perään, niin tietenkin toivoisi siinä suhteessa, että jonkinlaista kokonaisvaltaista harkintaa olisi. Erityisesti haluaisin tietenkin kuulla tässä esimerkiksi juuri eurooppaministeri Terhon näkemyksiä, joka kuitenkin on tätäkin asiaa hyvin vahvasti aikanaan kommentoinut — tässä nyt ihan vain terveisiä sitten jatkoon.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 ja sitä kautta tietysti myös Suomen Pankin erilaisiin riskeihin. Siellähän on esillä nyt kysymys kolmannen velkaohjelman seuraavasta lainaerästä. Se kolmas velkaohjelmahan hyväksyttiin 2015 loppukesästä nykyisen hallituksen aikana. Nyt kysymys on siitä, maksetaanko tämä runsaan 7 miljardin euron suuruinen erä Kreikalle vai ei. Tämä 7 miljardin euron niin kuin sitä sanotaan — antaminen on oma asiansa. Mutta sitten tullaan tähän velkajärjestelyasiaan, ja tästä on pakko puhua täällä, koska meillähän on nyt semmoinen lainsäädäntö voimassa, että näitä tukipaketteja ei tarvitse tuoda suureen saliin, vaan ne hautautuvat suureen valiokuntaan. Pidän sitä jopa tietynlaisena epäkohtana, koska se tarkoittaa sitä, että kansalaisten mahdollisuus nähdä järjestelmän lävitse heikkenee: mistä on kysymys, mitä tapahtuu, miksi, kuinka paljon rahaa, mihin se menee ja mitä kantoja eri toimijat tässä yhteydessä ottavat. Se ei tule nyt läpivalaistua nykyisessä järjestelmässä. Minäkin kyllä kiinnitin huomiota ministeri Orpon lausuntoon. Olin aika hämmästynyt, että mitähän tämä nyt mahtoi tarkoittaa, että pitää päästää Kreikka löysästä hirrestä. En halua, että Kreikkaa pidetään minkäänlaisessa hirressä, en löysässä enkä kiinteässä. Mutta sitten tullaan siihen, että ei kai tämä nyt vain tarkoita sitä, että ministeri Orpo olisi hyväksymässä Suomen kannalta lisälaskuja. Sitäkö tämä tarkoittaa, vai tarkoittaako se vain epätietoisuuden poistamista tästä 7 miljardin erän suorittamisesta? Näillä summilla, joista tässä puhutaan, on iso vaikutus valtiontalouteen ja myös sitä kautta Suomen Pankkiin ja koko EKP-järjestelmän toimintaan, jos
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 on aivan selvää, että sitten myös yksityinen kulutus kasvaa. Valitettavasti se on kuitenkin velkavetoista. Se ei ole huolestuttavaa, mutta se on kuitenkin asia, johon kannattaa kiinnittää huomiota. Se näkyy mietinnössä muistaakseni sivulauseessa, mutta pankkivaltuusto oli kiinnittänyt asiaan aivan oikein huomiota. Mutta sitten asia, mikä ei kyllä tässä kertomuksessa näy, mikä liittyy tähän Kreikka-keskusteluun, jota nyt täällä kuitenkin käydään. Kun tällä hetkellä valtiovarainministerit ovat koolla Euroopassa ja keskustelevat siitä, niin kyllä nähdäkseni tilanteessa on edelleen kyse siitä, miten Kansainvälinen valuuttarahasto IMF saadaan sitoutettua tähän Kreikka-pakettiin,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Siis tämä on tietenkin aivan olennainen kysymys, mihin siellä nyt sitten päädytään ja mikä on Suomen linja sitten sen lopullisen päätöksen suhteen. Nimittäin tosiaan — varmuuden vuoksi sanon, en minäkään halua missään nimessä minkäänlaisessa hirressä pitää Kreikkaa — tämä löysä hirsi ‑vertaus ihan oikeasti antoi varaa uusille epäilyille. Koska yhtäkkiä valtiovarainministeri näin toteaa, niin jotain siellä täytyy olla, mutta sehän ei tästä tekstistä käy täsmällisesti ilmi, mitä parhaillaan tältä osin se tarkoittaa. Tässähän on se kuriositeetti, että IMF:hän koko ajan vaatisi ikään kuin velkojen leikkauksia, mitä tietenkään emme voi hyväksyä: jos samaan aikaan väen vängällä vaatisimme IMF:ää mukaan, niin tässä on se kuuluisa yhtälö, missä ollaan nyt jo pitkän aikaa tanssittu ympyrää. Suomihan on lehtitietojen mukaan hieman omaa kantaansa IMF:n osalta miedontanutkin, mutta tärkeää on mielestäni, puhemies, se, että me emme mene nyt sellaisiin lisähuojennuksiin, joissa tosiasiassa tulisi käymään niin, että Suomen riskit ja vastuut lisääntyisivät ja joissa tosiasiassa voisi olla iso riski siihen, että myöhemmässä vaiheessa suomalaiset sitten ikään kuin maksaisivat Kreikan lainojen korkoja. Mielestäni se ei ole oikea tie, ja juuri siksi, puhemies, minä kiinnittäisin huomiota tähän samaan, mikä täällä on aiemminkin todettu, aiemmissa keskusteluissa, äsken edustaja Heinäluoma hyvin muistutti siitä. Sinänsä hyvä, että suuri valiokunta, eduskunta näitä asioita käsittelee koko ajan, mutta koska niistä ei tässä salissa puhuta eikä julkisesti tätä keskustelua käydä
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Tämä IMF:n mukanaolo tässä Kreikan velkaohjelman alkuvaiheessa on ollut erittäin perusteltu, tarpeellinen ja hyödyllinen. IMF:llä on paljon asiantuntemusta ja osaamista tällaisten velkatilanteiden hoitamiseksi ja vararikkotilanteen välttämiseksi. En kaikista IMF:n neuvoista ole kylläkään samaa mieltä, mutta totean, että heidän mukanaolonsa on ollut perustelua. Nyt voi kuitenkin kysyä, onko se aika mennyt ohitse. Yleisestihän ei sanota ääneen, mitä tämä IMF:n linja tarkoittaa. Kun IMF vaatii euromaita ja euromaiden mekanismeja, kuten EVM:ää, leikkaamaan velkapääomia, niin se ei todellakaan tarkoita, että se koskisi niitä velkoja, joita IMF itse on antanut, ei, ei tietystikään. IMF vaatii sitä, että EU-maat leikkaavat näitä velkoja, IMF:n velkapääomaan ei saa koskea. Eikä vain näin, vaan tämän lisäksi IMF perii erittäin kohtuutonta korkoa Kreikalta, moninkertaista korkoa siihen nähden, jolla EU-maat ovat joko suorana tai sitten EVM:n kautta rahoituksena Kreikalle järjestäneet. Eli IMF tekee tiliä hädänalaisella tilanteella, jossa Kreikka on ollut. Ja tässä tilanteessa katson, että vaatimus siitä, että IMF:n pitää olla täällä mukana, on menettänyt järkevän merkityksensä. Se siis tarkoittaa, että tätä IMF:n tilintekomahdollisuutta jatketaan. Ja keille laskut siirretään? Meille,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Puhemies! Sen takia tässä vielä pyysin täydentävän puheenvuoron, kun hieman tuossa jäi kesken ajatus siitä, että tarvitaan myös julkista keskustelua näistä EU-asioista. Meillähän oli tämä yksi ulkopoliittinen keskustelu, johon olivat kytkettynä myös Euroopan unionin asiat sinänsä, mutta nämä ovat niin iso kokonaisuus, että pitäisi pystyä nyt joku ajankohtaiskeskustelu tai muu käymään myös tästä Euroopan unionin tiivistymisestä ja muusta. Ja nyt mitä tulee sitten tähän talouspuoleen, niin tämähän tuli jo hieman siellä kyselytunnilla esille, kun ministeri Terholta kysyttiin tätä, onko nyt sovittu jotain sitten siihen liittyen, kun Euroopassa nyt kuitenkin koko ajan käydään keskustelua Emun tulevaisuudesta ja siitä, mennäänkö tulevaisuudessa myös tässä suhteessa tiiviimpään yhteistyöhön, enemmän kohti yhteisvastuuta veloista, esimerkiksi kohti yhteisempää finanssipolitiikkaa. Valtavan isoja kysymyksiä, ja itse en kannata tämänkaltaista kehitystä, että mennään tällaisiin ytimiin vahvasti mukaan. Mutta juuri siksi, koska on tätä todella isokokoista keskustelua todella isoista asioista, jotka vaikuttavat merkittävällä tavalla myös Suomeen ja eduskunnan budjettivaltaan, kaikkeen tähän,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Rohkenisin toivoa, että myös hallituspuolueiden edustajat olisivat paikalla, jotta tulisi se käsitys, mitä kukin on tässä tekemässä ja kenen lompakkoa näissä järjestelyissä tullaan käyttämään. Tämä kysymys velkahelpotuksista liittyy tähän kysymykseen yhteisvastuusta ihan olennaisesti. Kun hallitus on nyt luonut semmoisen käsitteen, että vastuut eivät lisäänny, niin se käsite pitäisi avata, mitä se tarkoittaa. Hallitus on antanut sille aivan erikoisen tulkinnan, että se tarkoittaa sitä, että EVM:n puitteissa voidaan ottaa mitä tahansa vastuita, joista tosiasiassa me olemme vastuussa, mutta niin kauan kuin täältä ei lähetetä EVM:lle lisää rahaa, niin tulkinta on, että Suomen vastuut eivät kasva. Minun mielestäni tämä on käsittämätön tulkinta Suomen vastuista. Jokainen riskirahoitus, johon EVM lähtee mukaan, tosiasiassa lisää meidän vastuitamme, ihan ymmärrettävästi, koska siellä on meidän rahaamme ja sitoumuksiamme jatkossa maksaa. Ei voi siis sanoa, että jos se koko potti, joka EVM:ään on pantu, jossa on siis kymmeniä miljardeja Suomen sitoumuksina, käytetään, niin Suomen vastuut eivät lisääntyisi. Totta kai ne lisääntyvät. Jos EVM tyhjentää oman pääomansa, panee kaikki rahansa ja ottaa kaiken luototuksen, johon olemme luvanneet takauksia maksimissaan käytettäväksi, niin ilman muuta meidän vastuumme lisääntyvät. Tämä on siis
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 törmännyt hyvin usein tähän keskusteluun, kun puhutaan, että ei, ei, vastuut eivät kasva, riskit kasvavat mutta eivät vastuut. Yhdyn täysin edelliseen puheenvuoroon siitä, että nimenomaan tämä on kummallinen tulkinta, että vastuut eivät kasva. Itse asiassa halusin kertoa tässä puheenvuorossa, että tätä näkemystäni vahvistaa Timo Soinin lausunto viime kesältä, pohti tätä asiaa, kun tätä kolmatta tukipakettia alettiin rakentaa. Silloin kesällä ministeri Soini itse totesi Ilta-Sanomissa, kun puhuttiin tästä järjestelystä, mikä siis myöhemmin toteutui — silloin näytti siltä, että osittainen brexit tai tällainen väliaikainen brexit olisi mahdollinen — ja tulkitsi, että tämän kolmannen tukipaketin suhteen ylipäätään summat ovat selkeää vastuun kasvattamista, ei siitä millään sanakikkailulla pääse eroon. Hän itse sanoi näin. No, kun sitten kului vähän aikaa eikä tullut brexitiä eikä muutakaan vaan Suomi lähti tähän mukaan, niin sitten yhtäkkiä tämä tulkinta muuttuikin niin, että eiväthän ne vastuut nyt sitten lisäännykään, että riskit vain vähän kasvavat. Tämä on juuri sitä mainittua sanakikkailua. Juuri kaiken tämän vuoksi, koska on varsin hämmentävää monista kansalaisista varmaan tämä keskustelu,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Luotan siihen, että velkapääomaratkaisua ei lähdetä tekemään. Paitsi että se olisi EU-perussopimuksen ja aikaisempien sopimusten vastaista, se myös loisi erittäin vakavan moraalikato-ongelman koko tähän eurojärjestelmään. Jos semmoinen tieto ja käsitys leviää, että euromaat hoitavat toistensa velkoja, niin sehän tarkoittaa sitä, että sijoittajat, jotka antavat rahaa, eivät huomioi sitä riskiä, joka eri maiden erilaisesta taloudenpidosta kullekin maalle kuuluu ja jonka pitäisi selittää tätä korkotasoa, joka valtiolta vaaditaan, jotta ne rahaa saavat. Mutta luotan siihen, että se on pois suljettu. Mutta sitten oletan, että täällä keskustellaan luottoaikojen pidentämisestä ja korkokatosta. Korkokatosta haluan vain sanoa, mitä se tarkoittaa. vain sanoa, mitä se tarkoittaa. IMF lähtee omissa laskelmissaan siitä, että Kreikan keskikorko tulisi olemaan 6 prosenttia. Nyt jos tehdään prosentin korkokatto, niin se tarkoittaa sitä, että euromaat EVM:n kautta ottavat vastatakseen 5 prosentin korkokustannukset Kreikan luototuksesta. 5 prosenttia runsaasta 220 miljardista tarkoittaa
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Tämä ei kuitenkaan ole nyt historiankirjoitus, eikä tässä ole kysymys tuomioistuimesta eikä syytekirjelmästä vaan siitä, mitä päätöksiä tällä hetkellä tehdään ja mikä niiden vaikutus on Suomen valtiontalouteen ja niihin riskeihin, jotka meillä on, ja myös siihen taakkaan, joka veronmaksajille tulee. Mitä historiaan tulee, sanon siitä vain lyhyesti sen, että sikäli kuin muistan oikein, keskusta hyväksyi Kreikan tulon euromaaksi. Tämä kannattaa tarkistaa, koska en ole täysin varma, mutta se on aika olennaista liittyen tähän edustaja Hoskosen teesiin, niin että ehkä katsomme, mitä edustaja Pekkarinen silloin suuressa valiokunnassa ja suuressa salissa asiasta sanoi, koska hän oli jo silloin vaikutusvaltainen henkilö. — Mutta keskusta oli täällä, vaikkei edustaja Hoskonen ollutkaan täällä. Keskusta oli kuitenkin Suomen eduskunnassa silloin, kun tämä päätös tehtiin ja Kreikka hyväksyttiin. Mutta en ole tästä tiedosta varma, sen takia aion itsekin sen tarkistaa. Mutta sitten tullaan tähän kysymykseen, että 80 miljardia olisi roskapapereita. Eihän se niin ole ollenkaan, se on 180 astetta väärä kanta. EKP:llä on tarkat kriteerit siihen, millaisia papereita voidaan hyväksyä tähän osto-ohjelmaan. Jos ne on roskaluotoiksi luokiteltu, niitä ei voi hyväksyä tämän järjestelmän piiriin. Suomi esimerkiksi ei osta Suomen Pankin taseisiin mitään Kreikan valtion papereita. Suomi ei siis ole tätä kautta onneksi lisännyt sitoumuksiaan. Sitten tullaan tähän, onko lisäkulua vai ei. Totta ihmeessä, kyllä minä odotan, että tässä arvon edustaja Hoskonenkin voi sen myöntää, että jos pannaan lainakatto ja eurovaltiot sitoutuvat maksamaan sen lainakaton yli menevät korkokustannukset,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 tehdä, mutta kun edustaja Hoskonen sillä historialla aloitti, niin todettakoon nyt kuitenkin, että minä luulen, että silloin kyllä jäivät silloiselta hallitukselta pahasti läksyt tekemättä, kun ensimmäisen kerran lähdettiin Kreikkaa tukemaan siten kuin lähdettiin. Eli silloinhan nimenomaan annettiin tämä kahdenvälinen kahdenvälinen laina, jossa ei ollut minkäänlaisia vakuuksia, ja muistaisin silloin vielä Matti Vanhasen todenneen, että tämähän on vain hyvä bisnes — tämä on hyvä bisnes ja näin. No, sitten kävi niin, että vaalit tulivat väliin ja SDP tuli hallitukseen, ja meidän ehtonamme nimenomaan oli se, että jatkossa kaikki luototukset tarvitsevat ne vakuudet. Sen saimme läpi, ja sen myös ministeri Urpilainen sitkeästi siellä Euroopan unionissa taisteli. Siellä on miljardi tilillä turvaamassa kuitenkin Suomen saatavia siinä suhteessa, jos huonosti kävisi. Toinen, mitä edellytimme koko ajan, on, että mukana täytyy olla sijoittajan vastuu. Se on keskustelu, mitä tänä päivänä esimerkiksi käydään, kun puhutaan pankkien yhteisestä talletussuojasta ja muusta, että sijoittajan vastuu täytyy olla. Tämä sijoittajan vastuu tuli sitten mukaan vaatimuksestamme, ja nyt esimerkiksi EVM:ssähän on sitten näitä ensisijaisuusperiaatteita ja muita, jolloin se mekanismi sinänsä rakennettiin turvalliseksi aikanamme. Mutta sitten kun tullaan tähän edustaja Hoskosen tulkintaan — en lähde toistamaan, mitä aikaisemmin keskustelimme — tämähän on nyt tulkintakysymys, kun puhutaan, että vastuut eivät kasva, kun niitä rahoja käytetään. Mielestäni tässä jo edustaja Heinäluoma aiemmassa puheenvuorossaan kohtuullisen seikkaperäisesti ja aika kuvaavalla tavalla kuvasi, että totta ihmeessä ne vastuut sitten kasvavat, jos tällaisiin mekanismeihin enemmän ja enemmän
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Jos oikein muistan, niin se oli vajaa vuosi sitten syksyllä, jolloin Deutsche Bankin joukkovelkakirjalainoihin ei ollut enää uskoa ja Saksan liittotasavalta joutui antamaan sinne rahaa lisää. Sillä hetkellä muutamat talousviisaat — minä en niihin kuulu — tutkivat tämän asian ja totesivat, että Deutsche Bankilla oli erilaisissa johdannaisissa riskejä, joiden kokonaisloppusumma oli yli 40 000 miljardia euroa — yli 40 000 miljardia euroa. Kyllä tavallisen maalaispojan järki, kuten allekirjoittaneen, sanoo jo selkeästi — jos me viisastelemme täällä, onko olemassa joku takuu tai tuottojenjakosopimus — eli jokainen järkevä ihminen tietää, että kun yhdellä pankilla on tämmöiset valtavat sidonnaisuudet, joiden arvo tiedetään sitten vasta, kun niin sanotusti ne paperit ovat tulleet siihen määränpäähänsä, että niiden arvo lasketaan oikeasti, niin näillä muutaman sadan miljoonan takuilla voi pyyhkiä roskakorin pohjia, ne ovat ihmisten hämäämistä. Koko se valtava velkamassa, mikä Euroopan pankeissa pyörii, se aivan... — Ei tarvitsekaan ymmärtää, arvoisa edustaja Pia Viitanen. Tärkeintä on tietää se, että se koko pankkijärjestelmä seisoo valtavien riskien päällä tällä hetkellä, ja jos me puhumme täällä jostain 1,2 miljardin tuottojenjakosopimuksesta, niin varmaan me haukumme pikkuisen väärää puuta. — Siinä samassa liemessä me kaikki toki olemme tällä hetkellä, kaikki eurovaltiot. Sen tautta Ruotsi ei halunnut sinne mennä. Suomen piti päästä torvet soiden. Norja ei sinne ikinä tule menemään. Miksi? No, se on ainoa Euroopan valtio, jolla on oikeasti rahaa, muut ovat enempi tai vähempi konkurssin partaalla. — No kyllä, jos Suomellakin 100 miljardia on velkaa, niin ei se tilanne hyvä ole, arvoisa edustaja Viitanen. Vaikka te kuinka siinä väittäisitte sen asian olevan hyvä, sitähän se ei ole.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 täytyy kyllä nyt tässä tukea edustaja Hoskosta sikäli, että kyllähän tilanne on sen kaltainen, että jos me emme euroalueessa olisi, ei meidän tarvitsisi tätä debattia oikeastaan edes käydä. Mutta kun siellä ollaan, niin me koetamme tietenkin hoitaa asiat mahdollisimman hyvin, että euroalue pärjäisi hyvin ja Suomen talous osana sitä menestyisi. Itse asiassa tilannehan on sen kaltainen, että siellä EVM:ssä on rahaa käyttämättä. Ja jos me ajattelemme sitä, että korkotaso on erittäin matala Suomen takauksille, Suomen vastuille, ei ole mitään syytä niiden kasvamiseen, koska siellä on sitä pääomaa käyttämättä. Suomen hallitusohjelma on erittäin kirkas ja selkeä siltä osin, että me emme myöskään hyväksy minkäänlaista takauksien kasvamista. tässä tietenkin muistuttaa vielä siitä, että on aivan totta, että oma puolueeni on varmasti kantanut myös poliittista vastuuta siitä, että olemme olleet mukana näissä Kreikan euroneuvotteluissa ja koettaneet tukea maita, jotka ovat ajautuneet vaikeuksiin. Olemme kantaneet sitten myös erittäin suurta poliittista vastuuta. Mutta sikäli vaikuttaa hyvältä, että esimerkiksi sen ensimmäisen lainapaketin osalta Kreikka pystynee maksamaan jopa etuajassa takaisin sieltä