Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Hyvät edustajakollegat! Jatkan vielä vähän näistä maakuntien liikennehankkeista, joiden toivon saavan valtiolta rahoitusta. Olen vähän toista mieltä kuin edustaja Rossi siitä, että nyt käsissä oleva talousarvio olisi jotenkin kiinni parlamentaarisesta työryhmästä. Hallituspuolueilla on valta ja mahdollisuus toimia ja lisätä valtion budjettiin rahoitusta väylämomentille. Itä-Suomessa metsäteollisuuden ja puuhuollon kuljetukset merkitsevät maakuntiin elinvoimaa, uusia työpaikkoja ja yritystoimintaa. Samalla raskaan kuljetusliikenteen kasvu asettaa lisävaatimuksia valtateiden risteyskohdissa. Erityisesti raskaan liikenteen osuus kasvaa valtatie 13:lla Mikkelistä Jyväskylään päin, jonka kautta kuljetetaan puuta Etelä-Savosta Keski-Suomeen Äänekosken uudelle biotuotetehtaalle. Valtatie 13 risteää Mikkelissä kaupungin taajamassa. Valtatien valo-ohjatun risteyksen neljästä haarasta valtio omistaa kolme ja Mikkelin kaupunki yhden tulosuunnan haaran. Kyseisen valo-ohjatun liittymän kapasiteetti ei riitä enää kasvaneisiin liikennemääriin. Tiedossa oleva kasvukehitys Äänekoskelle tulee tukkimaan liittymän kapasiteetin, mikä johtaa liikenteen ruuhkautumiseen ja pitkiin odotusaikoihin. Tämä liittymäalue vaatii pikaista korjaamista, jotta henkilöliikenne sujuu eikä ammattiliikenteen kuljetuksiin tule viivästyksiä. Jokainen meistä haluaa, että Äänekoski saa puuta, ja Etelä-Savossa puu kasvaa parhaiten koko Suomessa, ja meillä sitä riittää, kunhan saadaan se kulkemaan eri puolille Suomea. Liittymän korjaaminen kaksikaistaiseksi turbokiertoliittymäksi parantaisi liikenteen sujuvuutta ja liikenneturvallisuutta. Liittymän rakentamisen mahdollistava asemakaava on lainvoimainen, ja parhaillaan ely-keskus ja Mikkelin kaupunki työstävät liittymästä tiesuunnitelmaa. Rakentamisvalmius on olemassa tämän vuoden 2018 aikana, ja kustannusarvio on vain 3 miljoonaa euroa. Kuljetuspalveluiden toimivuus on elintärkeää myös Joroisissa sijaitseville useille elintarviketuotantoalan ja puutarha-alan yrityksille, joiden tuotteita kuljetetaan kauppoihin ja suurtalouksiin koko Suomeen. Samalla kun kuljetusala tuo meille maakuntiin kasvua ja työllisyyttä, se lisää merkittävästi maanteiden pintojen kulutusta ja asettaa lisävaatimuksia käytetyille tieosuuksille ja liittymäkohdille. Tämä näkyy erityisesti muun muassa Joroisissa. Sitten vähän alemman tieverkon teistä. Esimerkiksi Varkaudesta Rantasalmen läpi Savonlinnaan kulkeva maantie numerolla 464 on todella vilkkaasti liikennöity Stora Enson Varkauden viilupuutehtaan, Punkaharjun kertopuutehtaan ja Leppävirran jätteenpolttolaitoksen kuljetusten takia. Tiellä ajaa vuorokaudessa 1 100—2 660 ajoneuvoa, joista 175 on raskasta ammattiliikennettä. Tämä tie on yksi esimerkki erittäin huonossa kunnossa olevasta tiestä ja on aivan liian kapea liikenteen määrään nähden. Lisäksi tällä huonokuntoisella maantiellä tapahtui vuosina 13—17 yhteensä 41 liikenneonnettomuutta, joissa menehtyi kolme henkilöä. Tien huono kunto vaarantaa myös potilasturvallisuutta. Kriittisesti sairaimmat ja neurologiset potilaat joudutaan kuljettamaan Kuopion yliopistolliseen sairaalaan Juvan kautta, mikä lisää kuljetusaikoja. Tämä tie pitää valtion pikaisesti korjata ja osoittaa talousarviossa sille rahoitus. Samantyyppinen alemman tieverkon tie on valtion maantie 474 lähellä Savonrantaa ja Heinäveden kuntaa. Tien runkorakenne on pettänyt, ja tiellä on paljon routavaurioita. Pahimmissa paikoissa henkilöautollakaan ei voi ajaa kuin kahta- tai kolmeakymppiä. Tielle on olemassa valmiit suunnitelmat tierakenteen parantamiseksi ja tien uudelleenpäällystämiseksi. Vain rahat puuttuvat, joten eiköhän lisätä ne. Arvoisa puhemies! Etelä-Savon maakunnan liikenteellisenä tavoitteena on tärkeiden raskaan liikenteen kuljetusten sujuminen turvallisesti ja nopeasti sekä arjen liikkumisen parantaminen lisäämällä henkilöliikenteen sujuvuutta ja turvallisuutta koko maakunnassa. Toivon valtion tukevan näitä tavoitteitamme. Valitettavasti valtion osoittamat teiden päällystysrahat ovat noin 6 miljoonaa euroa pienemmät tänä vuonna kuin viime vuonna Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan alueelle