Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-10 tunteja ja varmasti kuukausia, että ollaan tässä vaiheessa. Kiitän vielä siitä, että olette läpi tämän pitkän keskustelun, jota on salissa käyty, ollut läsnä ja antanut vastauksia. Tavoitteet ovat varmasti meitä yhdistäviä, mutta näistä keinoista ja lopputulemasta olemme eri mieltä. Arvoisa puhemies! Mikään ei ole oleellisesti muuttunut välikysymyskeskustelun jälkeen tässä hallituksen esityksessä, eikä myöskään asiantuntijoiden lausuntokierroksesta ole hallitus ottanut lopulliseen esitykseen kuin pieniä viilauksia. Esitys sisältää isot riskit. Me sosiaalidemokraatit olemme valinnanvapauden kannalla, me olemme maakuntien kannalla. Mielestämme esitys ei kuitenkaan ole huomioinut riittävästi lausuntokierroksella esitettyjä epäilyjä eikä parannusesityksiä itse esitykseen, sen toteutukseen tai aikatauluun. Meidän sosiaalidemokraattien mielestä tärkeintä on toteuttaa ja täyttää perustuslain asettama perusoikeus: julkisen vallan on turvattava, sen mukaan kuin lailla tarkemmin säädetään, jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut ja edistettävä väestön terveyttä. Kysyisinkin: voiko julkista valtaa käyttää yksityinen yhtiö? Nyt esitetty malli ei nyt esitetyssä muodossa täytä lopputulemaltaan tätä perusoikeutta. Esityksellä luodaan malli ja isojaossa rahat jo etupainotteisesti, mutta varsinainen julkinen valta, joka toteuttaa, on vasta tulossa, eli maakunnat. Etenkin SDP:n kritiikki on kohdistunut maakuntien valtaan, itse asiassa vallan puutteeseen, koska maakunnilla ei ole samanlaista itsehallintoa kuin kunnilla eikä verotusoikeutta. Arvoisa puhemies! Hallintohimmeleitä tärkeämpää on, ettei nyt esitetty laki anna kansalaisille hoitotakuuta, tietoa, missä ajassa pääsee terkkarille tai lääkärille, missä ajassa sosiaalityöntekijälle. Esitys kyllä jakaa jo rahat yksityisille toimijoille, ja tällä aikataululla se jättää maakunnat ilman omaa paikallista harkinnan mahdollisuutta. Kuinka paljon tarvitaan palveluja? Kuinka paljon ulkoistetaan? Mitä jo olemassa olevia paikallisia mahdollisuuksia voi hyödyntää? Tämä kaikki olisi sitä oleellista harkintaa, ja se tiedetään kyllä jokaisessa maakunnassa parhaiten. Tällä esityksellä Suomeen luodaan terveydenhuollon markkinat. Palvelut viedään yksityisiin yhtiöihin, ne pakkoyhtiöitetään. On ennustettavissa, että hallitus tällä esityksellä haluaa luoda suurien kansainvälistenkin toimijoiden markkinat ilman, että hallitus takaa tällä uudistuksella potilaalle ja asiakkaalle varsinaisesti mitään uutta. Tällä esityksellä jaetaan rahat yksityisille toimijoille maakuntien puolesta tosiasiallisesti ennen kuin yhdessäkään maakunnassa on organisaatio valmiina. Suoritetaan isojako, jolla veronmaksajien sote-rahat jaetaan uudelleen markkinatoimijoille. Rahanjaolla markkinatoimijat laitetaan kyllä samalle viivalle, mutta eriarvoistetaan kuluttajat, siis potilaat ja asiakkaat. Arvoisa herra puhemies! Tämä esitys ei anna potilaalle mitään takuuta hoitoon pääsystä. Hallituskaan ei enää lupaa nopeaa lääkäriin pääsyä potilaan itse valitsemalle lääkärille kuten matkan varrella on kuultu. Esityksellä mahdollistetaan se, että sote-keskus voi rajata hoitoon otettavien määrää: eli käy niin, että vip-passilla ohituskaista jää auki. Käytännössä tuo johtaa juuri kermankuorintaan veronmaksajien rahoilla. Sote-keskus voi rajoittaa vapaana olevien paikkojen määrää ja lukita ne sekä ilmoittaa, ettei uusia potilaita enää oteta. Tällöin tapahtuu kuten on pelätty. Sosioekonomisesti potilaita valikoimalla tai markkinointia kohdentamalla saadaan potilasaines valikoitua helpoimmasta ja maksuvaraisimmasta päästä. Tähän on ajauduttu, koska hallitus haluaa toteuttaa uudistuksen ensimmäisen vaiheen huppu silmillä ja mahdollistaa esitysten palveluntarjoajien etabloitumisen markkinoille isojaossa rahat, jossa nopeimmat valitsevat ja täyttävät paikat. Tällöin vaikeimmat, haastavimmat ja vaativimman hoidon potilaat jäävät edelleen helposti oman onnensa nojaan. Kritiikin kohde on myös esityksen valmistelu, enkä tarkoita sitä, että päätöksiä ei tehtäisi. Perustuslain tasolla säädetään eduskunnalle annettavista esityksistä. On myös selvät vaatimukset, mitä vaikutusarvioita on tehtävä ja esitettävä hallituksen esityksen perusteluissa. Näissä esitöissä tulisi olla taloudelliset arviot, sukupuoli- ja tasa-arvovaikutusten arviointi ja lapsivaikutusten arviointi. Ne ovat jälleen puutteelliset, tai niitä ei ole. Ja yhtenä vaikuttavuusarviona pitäisi tässä asiassa tietenkin olla, miten uudistus hajottaa suomalaisen terveydenhuollon integraation ja mikä on sen hintalappu. Arvoisa puhemies! Meidän sosiaalidemokraattien mielestä maakuntien pitäisi antaa rauhassa luoda lain soveltaminen ja hankkia sitten yksityiseltä sektorilta mahdollisesti tarvittavat täydennykset palveluun, niin että jokainen todella pääsisi vapaasti valitsemalleen lääkärille. Nyt hallituksen esitys ei tätä lupausta mahdollista. Mallissa lukitaan potilas vuodeksi valitsemansa palveluntarjoajan palveluihin. Tämäkin tuntuu hieman nurinkuriselta. Eihän aidossa valinnanvapaudessa ostopäätöstä tarvitse tehdä jo ennen ensimmäistäkään kokemusta, etenkään pitkäaikaisesti. Tässäkään se ei ole ketterä. Lisäksi haluan nostaa esille yksityiskohdan, jota ihmettelen. Miten eilen tässä salissa lähetekeskustelussa olleessa julkisen talouden suunnitelmassa eli budjettikehyksessä ei esitetä menopuolelle rahoitusta mallin toteuttamiseksi? Eikö sen pitäisi olla siinä menolisäyksenä, kun tiedetään sen aiheuttavan ainakin 100 miljoonan euron lisämenot? Arvoisa puhemies! Lopuksi haluaisin kiinnittää huomion eräiden varsin kokeneiden ja oppineiden kantoihin, joita he ovat lausuneet nyt esityksen tultua julkiseksi. Professori Heikki Hiilamo tyrmää: isoja ongelmia ei ole ratkaistu. Hallitus on lakiesityksessään pyrkinyt korjaamaan valinnanvapauden ongelmakohtia. Heikki Hiilamon mielestä uusi malli on aiempaakin monimutkaisempi. Sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo on sanonut Taloussanomille, että lakiesitykseen on tehty lähinnä kosmeettisia viilauksia: pienillä korjauksilla on otettu kantaa kritiikkiin, mutta isoja ongelmia ei ole ratkaistu. Muutokset oikeastaan tekevät järjestelmästä entistä monimutkaisemman. monimutkaisemman. Hän pitää useasta osasta koostuvaa korvausmallia monimutkaisena ja vaikeasti toteutettavana. Hallitus on lisännyt esitykseensä kohdan, jonka mukaan maakunnat voivat tarjota yksityisille rahallisia kannusteita palveluiden tarjoamisesta harvaan asutuilla alueilla, jota voi pitää lausuntokierroksen jäljiltä hyvänä lisäyksenä. Muun muassa professorit Jussi Huttunen ja Martti Kekomäki ovat sanoneet, että hallituksen suunnitelma ottaa valinnanvapaus käyttöön maakuntauudistuksen yhteydessä vuonna 2019 on epärealistinen ja siitä tulisi luopua. Myös Heikki Hiilamon mielestä valinnanvapaus pitäisi toteuttaa vasta maakuntauudistuksen jälkeen. Ja suurimpana muttei pienempänä: Lakiluonnoksessa hallitus ei vielä lähtenyt arvioimaan sitä, millaisia taloudellisia vaikutuksia valinnanvapaudella olisi. Kuitenkin se on tekemässä uudistusta, jonka se tietää parantavan palveluja, hoidon laatua ja saatavuutta sekä samalla se säästää 3 miljardia euroa. Uskon asiantuntijoita, ja päättäjänä vaadin, että nuo laskelmat on oltava eduskunnalla ennen kuin se pakotetaan asiassa tekemään päätöksiä puutteellisesti valmisteltuihin asiakirjoihin nojaten. Huolestuttaa myös, kuinka käy edunvalvonnan maakuntahallintoon siirtymisen myötä, kun arvioiden mukaan demokratian kaventumista ja kuntalaisten vaikutusmahdollisuuksien olennaista vähentymistä. Tämä on iso perustuslaillinen kysymys, joka tämän valinnanvapauden myötä on syytä eduskunnassa perin pohjin jumpata.