samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 esittää lisätalousarvion yhteydessä Nesteen omistusosuuden laskemista 50:stä 33 prosenttiin. Nesteen hyvin tuottavien osakkeiden myynti ei ole järkevää tuottonäkökulmasta eikä omistusten strategisen kehittämisen näkökulmasta. Neste on erittäin hyvin tuottava omistus, jonka avulla voidaan myös kehittää polttoainealaa ympäristöystävälliseen ja innovatiiviseen suuntaan. Nesteen myynti taitaa olla osoitus siitä, mitä tämä hallituksen "tase töihin" ‑puhe käytännössä tarkoittaa: tuottavien ja tärkeiden omistusten myyntiä, jotta voidaan rahoittaa valtioneuvoston mielihankkeita budjetin ja demokraattisen kontrollin ulkopuolella.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa herra puhemies! Annan ison arvon niille puheenvuoroille, missä ei laiteta erilaista urheilua, ei huippu-urheiluakaan, vastakkain. Itse puolustan aina sporttia, kun siitä on kyse. Kaikki liikunta, mitä me suomalaisille saamme, on arvokasta. Kymi Ring on hieno hanke, niin Stadionkin, mikä pitää korjata, samoin Tampere Areena, ja näissä on samoja piirteitä, että valtion liikuntaneuvosto on niihin kaikkiin päässyt tavalla tai toisella vaikuttamaan, ja aivan samanlaisia askelmerkkejä näissä kaikissa on ollut. Mikä tällaisten suurten tapahtumien yhteiskunnallinen merkitys sitten on — se on valtavan suuri. Esimerkiksi yksi ralli, Neste Ralli, Suomen MM-ralli,
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 lisätalousarvioesityksestä, tästä valtiovarainvaliokunnan mietinnöstäkin, kun esimerkiksi vaikkapa lisävelanotto pienenee arvioidusta 180 miljoonaa. Asia, jota ei juurikaan valiokunnan mietinnössä ole käsitelty, liittyy Lapin nousevaan talouskasvuun. Samalla lailla, kun matkailuluvut ovat lähteneet siellä hurjaan kasvuun tai teollisuuden viennin edellytykset ovat paranemaan päin, näkisin myös ne kansallisesti erittäin merkittäviksi. Siihen liittyy itse asiassa yksi teema, josta täälläkin on puhuttu:
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-06-28 mieleen, että "happamia, sanoi oppositio talouskasvusta ja parantuneista työllisyysluvuista." Nimittäin se nyt vain on fakta, että talouskasvu on tällä hetkellä vahvempaa kuin muissa Euroopan maissa. Vastaavaa ei ole koettu vuosikausiin Suomessa. Kyllä me voimme siitä kiistellä, kenen ansiota se on, ei siinä mitään. Niin kuin eilen täällä perustelin pitkästi, niin varmasti on viime hallituksen kaudella tehty oikeita ratkaisuja. Tämän hallituksen aikana on tehty määrätietoista työllisyyspolitiikkaa. Euroalue, johon olemme yhdessä päättäneet liittyä aikanaan, vetää tällä hetkellä paremmin, se tukee meidän talouskasvua. Ne ovat olleet oikeita ratkaisuja, mitä on tehty. Maailmantalous on kasvussa. Tässä on paljon eri elementtejä, mutta kyllä vahvasti puolustan myöskin hallituksen työllisyys- ja talouspolitiikan peruslinjaa, jota on viety eteenpäin, ja sitä jatketaan tässäkin talousarviossa. Mutta 41 000 työtöntä vähemmän kuin vuosi sitten tähän aikaan ja 2,5 prosenttiyksikön talouskasvu tälle vuodelle, puolitoista prosenttia ja sitä seuraavalle vuodelle: se näyttää nyt sitä, että talouskasvu on vahvemmalla pohjalla. Edellinen ennuste näytti vielä varovaista kasvua tälle vuodelle, no, alle 1 prosentin kasvua tuleville vuosille. Nyt me olemme vahvemmalla pohjalla, ja se antaa uskoa. Me olemme ikään kuin nyt siinä kiihdytysvaiheen vaiheessa, ja jos me pystymme pitämään tämän kasvun yllä, hallituksella on mahdollisuus saavuttaa työllisyystavoitteensa ja tavoitteensa myöskin velkaantumisen taittamisesta. Se vaatii nyt sitä, että saadaan tämä kestävälle pohjalle. Siksi tässäkin lisätalousarviossa tehdään niihin kriittisiin paikkoihin niitä panostuksia. Rakennemuutoksen, siellä Lounais-Suomessa olevan vahvan kasvun tukeminen: Sinne syntyy työpaikkoja, panostaa koulutukseen, osaamiseen, tutkimukseen, investointeihin, jotta ne muuttuvat todella uusiksi työpaikoiksi ja vielä vahvemmiksi investoinneiksi. Vielä haluan sanoa senkin tästä talouskasvusta, että se ei ole enää kapeasti rakentamisen tai kotimaisen kysynnän varassa, se on laaja-alaista tällä hetkellä. Laajasti investoidaan, vienti on alkanut vetämään. Tässä on nyt paljon hyvää. Tässä on hyvää, ja nyt meidän pitää jatkaa hyvää politiikan linjaa. Arvoisa puhemies! Minä olen todella pahoillani, mutta joudun poistumaan.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-28 14 miljoonan tieliikennehanke keskelle ei mitään. Tämä edustaja Heinosen ajama hanke on huono, ja menettelytavatkin ovat hieman kyseenalaisia. Näin yhdyn siihen, mitä edustaja Uotila on sanonut. Sitten tässä lisäbudjetissa annetaan 5 miljoonaa Nivalan nikkelikaivoksen sulkemistoimiin. Kaivoksen vakuus oli vain 2 miljoonaa, ja valiokunta kiinnittää minun mielestäni hienosti huomiota siihen, että nämä vakuudet täytyy nostaa oikealle optimaaliselle tasolle, jotta ei jouduta semmoiseen menettelytapaan, että tässä valtio joutuu 20 miljoonaa kaivamaan omasta pussistaan. Sitten vielä Oulun syväväylästä: Tämä on hyvä hanke. Kiitos tästä, kun tämä toteutui. Hankkeen hyöty—kustannus-suhde on 1,1, elikkä tämä maksaa itse itsensä takaisin. — Kiitos.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 tätä pilottirahaa valinnanvapaudelle perustelitte ja sanoitte, että kyllä se sieltä tulee. Kun kuuntelee teidän ja pääministeri Sipilän puheenvuoroja viime päivien ajalta, väistämättä minun eteeni tulee kuva Mies ja alaston ase -elokuvasta, jossa Leslie Nielsen seisoo räjähtelevän ilotulitetehtaan edessä, josta lentelee raketteja ilmaan, ja sanoo, että hajaantukaa, täällä ei ole mitään nähtävää. Sote-uudistus saadaan kuulemma uuteen kuntoon päivissä tai ehkä muutamassa viikossa. Eikö nyt olisi rehellistä, valtiovarainministeri Orpo, vetää nämä pilottirahat pois tästä lisätalousarviosta ja myöntää, että ei tämä nyt ihan mene putkeen
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 perään sitä, että tämä jää ainoaksi aluepoliittiseksi toimeksi tässä lisäbudjetissa. Kysymyshän on siitä, että meillä on paljon alueita, joilla työttömyys on edelleen erittäin korkea ja kasvaa. Eilen, kun tästä asiasta keskusteltiin, sanoitte, että se hyvä, mikä Länsi-Suomessa on, valuu Itä-Suomeen. Tämä on erilaista aluepolitiikkaa kuin mihin ollaan totuttu aikaisemmin. On myös harjoitettu sellaista aluepolitiikkaa, että niitä alueita on kehitetty, joilla erityisen huonosti menee.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 piilotyöttömiä eivätkä välttämättä ilmoittaudu työvoimatoimistoon, ja se osaltaan näyttää tämän työllisyystilanteen hivenen parempana kuin mitä se todellisuudessa on. On siis järisyttävää, että tämän kansainvälisen talouden vauhdin meille antamissa olosuhteissa meillä työllisyyskin on edelleen hiuksenhienossa tilassa sen suhteen, paraneeko vai eikö parane.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Lisätalousarvioesitys on osoitus siitä, että hallitus urakoi taukoamatta työlinjalla. Valtiovarainvaliokunnan jäsenenä voin todeta ministeri Orpolle, joka sen hyvin tietää, että hallituksen talous- ja työllisyystavoitteita ei ole vielä saavutettu eivätkä ne ole saavutettavissakaan, jos ei hallitus paranna tahtiaan, ja hyvä on, että näin on tarkoitus tehdä. Budjettiriihessä tarvitaan lisää päätöksiä. Lisätalousarvion hyvä, ehkä paras, kohta, yksi parhaimmista, ovat nämä 30 miljoonan pilottirahat. Parhaillaan on jo meneillään palvelusetelikokeiluita. Asiantuntijat ovat hyvin vahvasti todenneet, että sosiaali- ja terveydenhuoltoa pitää kehittää kokeilujen kautta. Niiden pitää olla osa sosiaali- ja terveydenhuoltoa senkin jälkeen, kun hallituksen sote- ja maakuntalaki on hyväksytty. Valiokunta pitää tätä pilotointia erittäin tärkeänä. Saadaan lisätietoa erilaisten palvelumallien toimivuudesta, mikä vahvistaa hallitusohjelman tavoitteita mutta mikä on myöskin ict-järjestelmän kehittämistä. Haluan sanoa, että valiokunta kiinnitti huomiota siihen, että hakukriteereiden pitää olla piloteissa sellaiset, että suuretkin maakunnat pääsevät mukaan, ja toivon, että tähän tulee muutos. Uusimaa on valmis pilotteihin.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Juuri alueellisten kokeilujen kautta pitäisi edetä sote-uudistuksessa, sitähän kaikki asiantuntijat ovat hallitukselle suosittaneet. Sitä hallitus ei tee, vaan sote-uudistus aiotaan toteuttaa kertaheitolla, mutta sen sijaan varataan tässä lisätalousarviossa 30 miljoonaa sellaisen lainsäädännön kokeilemiseksi, jota ei vielä ole olemassa ja jonka perustuslaillisuudesta eduskunnalla ei ole vielä tietoa. Kyllä se kertoo kaiken tämän hallituksen sote-uudistuksen valmistelun tilasta ja vaiheesta. Haluan vielä kysyä ministeri Orpolta liittyen Lounais-Suomen positiiviseen rakennemuutokseen ja osaamistarpeeseen. Kuten hyvin tiedätte, tämä diplomi-insinööriosaamisvajehan on pysyvä Lounais-Suomessa, ja haluaisin kuulla ministeri Orpon näkemyksen: onko tämä tekniikan alan yhteistyöyliopisto, johon nyt on päädytty, teidän mielestänne tyydyttävä ratkaisu siihen pysyvään
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Kehittämistyötä jatketaan senkin jälkeen kun sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntö on valmis. Ei ole niin, edustaja Andersson, että sen jälkeen kun puhemiehen nuija kopahtaa pöytään, sote-järjestelmä on valmis, vaan se on jatkuvaa kehittämistä, ja siksi myöskin valinnanvapaus on osa tätä kokonaisuutta, että se pitää järjestelmän kehittämisen vauhdissa senkin jälkeen kun lainsäädäntö on valmis. Ja ihmettelen kyllä, mikä on opposition kanta: tuetteko te näitä pilotteja vai ette? Ensin te vaaditte niitä, sitten kun ne tulevat, te vastustatte. Teillä ei ole linjaa, se on taas kerran osoitettu. Onneksi hallituksella on.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Mitä tulee opposition sote-linjaukseen ja -kantaan, se on varsin johdonmukainen ja selkeä ollut koko ajan. Koko eduskunta toivoo, että Suomeen saadaan sote-uudistus aikaiseksi, mutta halutaan sellainen, jonka valmisteluun kaikki puolueet voivat sitoutua ja osallistua ja jossa toteutetaan ne alkuperäiset tavoitteet, mitä sote-uudistukselle asetettiin.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Kävimme eilen keskustelua talouden isosta kuvasta. Kehotimme silloin julkisen talouden suunnitelmassa hallitusta kiirehtimään perhevapaauudistuksen sekä sekä yritystukikarsinnan eteenpäinviemistä. Toivottavasti nämä toteutuvat elokuussa. Kuten tässä on mainittu, lisäbudjettiin sisältyy minustakin outoja kohtia. En itsekään kuullut ministeriltä tai keneltäkään hallituspuolueen edustajalta, kuinka esimerkiksi tämä Kymi Ring olisi kansallisesti merkittävä hanke. Kyllähän tämä 3,5
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Pietarsaaren seudulla on monta menestyvää yritystä, joidenka työllisyystilanne on hyvä. Silti seudun yritykset joutuvat katsomaan sivusta, kun hallitus investoi muualle, muun muassa tämän 14 miljoonaa plus 3,5 miljoonaa tähän moottoriurheiluhankkeeseen. Eräs tärkeä investointihanke Pietarsaaren seudulla olisi Kuusisaaren teollisuusalueen liikennejärjestelyt. Tällä teollisuusalueella työskentelee liki tuhat työntekijää. Ruuhka-aikoina tulee pitkiä jonoja, kun työvuorot purkautuvat tielle, ja tämä risteys on kuuluisa useista peltikolareista ja läheltä piti ‑tilanteista.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 työttömyysturvan aktiivimallin, joka tulee voimaan myös vuodenvaihteessa, mutta sen toteutushan alkaa jo lokakuussa. Tiedämme, että siihen kohdistuu vuodenvaihteen jälkeen varmasti hyvin paljon purinaa ja nurinaa, että ei ole ilmoitettu, ei ole neuvottu. Nimittäin vaikka parhaansa varmasti hallitus tekee tuessa ja neuvonnassa, niin tämä yksi osa siinä on vaaraa tuottava: mikäli työtön ei ole 65 työttömyyspäiväetuuden aikana tehnyt viikkoa töitä tai osallistunut viideksi päiväksi työllisyyspalveluihin, hän menettää yhden korvauspäivän kuukaudessa eli 4,65 prosenttia työttömyysturvasta. Esitykseen kuuluu myös omavastuuajan lyhentäminen seitsemästä päivästä viiteen. Haluan korostaa tätä: tukea ja neuvontaa on annettava etukäteen riittävästi, koska tiedetään varautua siihen, että vuodenvaihteen jälkeen yllättävän moni tulee sanomaan, että emme ole tietäneet tästä yhtään mitään, miksi meitä ei ole neuvottu.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-06-28 merkki. Minä uskon, että tässä tullaan näkemään — ja uskon, että tämä kehitys nyt jatkuu — paljon parempia kehityslukuja. Mitä velkaantumiseen tulee, muistutan, että lisätalousarvio tehtiin vielä vanhan ennusteen ja siihen perustuvien verotuloarvioiden pohjalta, ja jos nyt katsottaisiin VM:n uusimman kansantalousosaston ennusteen mukaan, niin verotulot uskallettaisiin varmaan arvioida ylemmäs. Mutta kun me teemme sen aina sen hetken tiedon varassa emmekä tähän omaan tiedekuntaan pitää palata. Minusta tämä on aivan ehdotonta, koska minulle on sinänsä sama, mistä tuutista niitä diplomi-insinöörejä sinne telakan ja autoteollisuuden tarpeisiin tulee, kunhan niitä sinne saadaan. Se on lähtökohta. Aluepolitiikkaan: Siis kyllähän hallituksella on valtava määrä aluepolitiikan keinoja koko ajan käytössä, esimerkiksi kärkihankkeitten myötä satojen miljoonien panostukset biotalouteen tai vaikkapa perusväylänpitoon, mikä on aivan oleellista. Meillä on rakennerahastot, meillä on maaseudun, maatalouden tuet. Ne ovat kaikki aluepolitiikkaa ja aivan merkittävä osa. Ja kun sanoin eilen, että jos meillä on läntisessä Suomessa vahvaa kasvua, niin se valuu: ehkä valua-verbi on outo, mutta se tarkoittaa sitä, että kun jossain se kehitys lähtee liikkeelle, niitä yrityksiä niissä ketjuissa on.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 mietityttämään nuo ministerin sanat siitä, että tämä aluepolitiikka voisi valua alueelta toiselle. Se on mielenkiintoinen ajatus. Erityisesti tässä Lounais-Suomen positiivisessa rakennemuutoksessa on jo huomattu valiokunnan työskentelyssä, että edes Lounais-Suomen sisällä tämä Lounais-Suomen aluepolitiikka ei valunut Satakunnan rajan toiselle puolelle. Eli siltä osin en oikein jaksa uskoa tähän aluepolitiikan valumiseen alueelta toiselle, kun se ei valunut edes Lounais-Suomen sisällä niin, että se olisi kohdentunut oikein. Toisaalta kiinnitin huomiota tähän Sari Sarkomaan esittämään näkökulmaan, jossa kannustitte ehdottomasti hallitusta kokeilemaan asioita ennen kuin tämä sote-lainsäädäntö on valmiina ja ennen kuin valinnanvapaus on eduskunnassa hyväksytty. Siihen liittyy se ongelma, että nyt kokeillaan jotain sellaista, joka ei mahdollisesti mene ollenkaan läpi eduskunnassa, ja silloin kysymys on se, onko tämä oikeudenmukaista rahojen käyttöä.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 liikenneturvallisuuden testausympäristö ajoneuvoteollisuudelle. Nämä kaikki asiat tulevat tähän Kymi Ring ‑hankkeen ympärille. Sitten täällä on kritisoitu myös tätä 14 miljoonan rahaa vt 12:lle. Sehän ei mene sinne
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Kiitän hallituksen johdonmukaista talouspolitiikkaa. Tästä kun on odotettavissa parempaa tulosta, niin se sijoitetaan sitten järkeviin investointeihin ja kasvua edistävään osaamiseen sekä, jos mahdollista, myös velkaantumisen hillintään. Tässä tuloarvion ennustetaan kasvavan noin puolella miljardilla, ja myös pitempiaikainen näkymä on rohkaisevampi kuin aikaisemmin.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-28 Keski-Suomi mainitaan nyt tässä mietinnössä, kiitos siitä. Saimme siis tekniikan alan tarpeisiin huomiota valiokunnassa, ja se on todella tärkeää, koska Keski-Suomessa on vahva talouskasvu ja tarve teknisen alan koulutetusta työvoimasta on huutava. Mitä tulee sitten tähän pilottihankkeeseen, tähän valinnanvapauden pilotointihankkeeseen, niin johtamassani jaostossa sitä käsiteltiin ja käsittely oli melkoinen sekasotku, kun todettiin, että on perustuslain vastaista menetellä niin kuin hallitus ensin esitti. Saimme kuitenkin korjattua tämän kohdan, mutta sekin tulos, mikä sitten tänne mietintöön kirjattiin, osoittaa, että hanke on melko lailla järjetön. Ei ole mitään mieltä vanhojen pykälien mukaan järjestää 30 miljoonan pilottihanketta, koska rakennetaan uutta eikä eletä vanhan mukaan. Tämä määräraha olisi pitänyt vetää pois ja käyttää järkevämmin.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 tietynlainen positiivisen rakennemuutoksen paketti, joka mahdollistaa insinöörikoulutusta, mutta niin kuin tässä salissa äsken kuultiin, monella muullakin alueella on insinööriosaajista pulaa, jopa Oulun seudulla. Meillä on noin 18 500 henkilöä korkean teknologian ja ict-alan yrityksissä ja tulevan reilun 10 vuoden aikana 7 000 ict-alan osaajaa eläköityy. Ict-ala tavallaan tulee vasta siihen eläköitymisvaiheeseen tulevan 10 vuoden aikana, ja vaikka meillä koulutetaan, niin vain noin puolet, 3 200 osaajaa, valmistuu sinä aikana kouluista. Elikkä ict-alalle ja insinööripuolelle tarvitaan niitä koulutuspaikkoja alueesta huolimatta.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Tässä on kahdeksan vuotta rämmitty laman suossa, ja nyt, kun ollaan pääsemässä ulos ja ensimmäiset positiiviset talouskehityksen merkit ovat tulleet, niin valitus jatkuu kahta kauheampana. Ei voi kuin ihmetellä, missä ovat opposition aloitteet. Onko sitten jotain tehty todella väärin, kun päästiin kasvuun? Pitää muistaa kuitenkin se perustotuus, että kun talouslama iskee maahan, niin kuin Suomeen on iskenyt todella rankasti, olemme siinä tilanteessa joutuneet tekemään sellaisia liikkeitä, jotka ovat olleet erittäin epämiellyttäviä. Olen tavannut tällä viikolla monta yrittäjää, joilla on investointihankkeita vireillä, ihan aidosti isoja investointeja tulossa, jotka toisivat Suomeen uutta työtä, valtiolle verotuloja, ja ennen kaikkea se pienentäisi valtion budjetista sitä valtavaa erää työttömyysmenoja.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 yhtä hyvin voisi silloin edellyttää sitä, että hallitus olisi jo huomioinut sen, että Euroopan unionin neuvosto käsittelee parhaillaan alvidirektiivin muutosehdotusta, joka sallisi alhaisemman verokannan sähköiselle julkaisulle. Tämä on se toive, jota kotimaiset julkaisijat ovat jo pitkään toivoneet, joka mainitaan hallitusohjelmassakin ja johon nyt sosiaalidemokraatit hallitusta erityisesti hoputtavat. Hallituksen tulee välittömästi valmistella sähköisten julkaisujen arvonlisäveron alentaminen paperisten julkaisujen tasolle. Samalla on huolehdittava, että varataan rahoja huomattavasti merkittävämmällä tasolla kuin mitä nyt on tässä lisäbudjetissa varattu myöskin sähköisen median uutistuotantoon sen mukaisesti, että yhden miljoonan lisärahoitus ei tunnu nyt lainkaan riittävältä siihen, että huolehdittaisiin
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Pilottirahoista voisi todeta, että hallitus parhaillaan pilotoi jo palveluseteleitä. Meillä on palvelusetelikokeilut, jotka perustuvat hallituksen kärkihankkeisiin, nykyiseen lainsäädäntöön. Nämä ovat selkeää jatkumoa, hallitusohjelman mukaista toimintaa, jossa kokeillen haetaan uusia toimintatapoja, uusia palvelumalleja. Näiden pilottirahojen myöntökriteerien pitää perustua nykyiseen lainsäädäntöön. On totta, arvoisa puhemies, perusteita, joilla tämä määräraha myönnetään, sen takia, kun sote-lainsäädäntö ei vielä ole voimassa. Tämä oli enemmänkin tekninen muutos, joka oli välttämätöntä tehdä. Mutta ihmettelen teidän, opposition, asennetta. Teillä on jalka jarrulla sote-uudistukselle, teillä on jalka jarrulla erilaisille kokeiluille. On kaikkien suomalaisten etu, etenkin niiden työttömien ja eläkeläisten, jotka odottavat siellä terveyskeskusjonoissa, että luodaan uusia malleja, jolloin samalla rahalla saadaan enemmän ja paremmat palvelut
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! En nyt malta olla lyhyesti sanomatta tähän valinnanvapauspilottiasiaan, että kyllä minä tässä tilanteessa koen, että tämä 30 miljoonaa euroa on lähes hukkaan heitettyä rahaa. Rahat tulisi voida käyttää viisaammin esimerkiksi kasvupolitiikkaan ja osaamispolitiikkaan. Tämä osaamispolitiikan nostaminen tässä yhteydessä on vähän tällainen aasinsilta. Tässä valtiovarainvaliokunnan mietinnössä nostetaan esille eri alueiden kasvunäkymiä, kuvataan Lounais-Suomen ja Keski-Suomen tilannetta. Mietintöön on päässyt myöskin kolmella rivillä Tampere 3 -hanke, joka on poikkeuksellisen mittava rakenteellinen uudistus, jonka tavoitteena on yhdistää Tampereen teknillinen yliopisto, Tampereen yliopisto ja Tampereen ammattikorkeakoulu yhdeksi yliopistokonserniksi. Koin tämän esilleoton valtiovarainvaliokunnan mietinnössä tietysti positiivisena, mutta täytyy sanoa, että aika kevyesti ja vähällä huomiolla tämä oli kyllä nostettu esille verrattuna eräisiin muihin alueisiin ja rinnasteisiin asioihin. Sen vuoksi haluan, arvoisa puhemies, todeta, että tämä Tampere 3 -hanke on Tampereen ja koko Pirkanmaan seudun kannalta äärimmäisen merkittävä. Sehän koskee Suomen valmistavan teollisuuden keskusta. Meillähän on hyvin vahvaa high tech -valmistusta muun muassa biomateriaaleissa sekä laser- ja puolijohdeteknologiassa. Pirkanmaan teollisuuden liikevaihto oli vuonna 2014 kymmenen miljardia euroa, ja se työllisti 42 500 henkilöä. Eli Tampereen seutu on erittäin merkittävä teollisuuden tuotekehityskeskittymä, ja Tampereen kaupunkiseudun strategiat korostavat uudistumista, osaamisen merkitystä sekä innovaatioyhteistyötä. Vielä korostan sitä, että Pirkanmaan osuushan Suomen väestöstä on 10 prosenttia ja alueen väestön ennustetaan kasvavan lähivuosikymmeninä. Niinpä tällä Tampereen T3-hankkeella, alueen korkeakoulujen yhteistyöllä, tulee olemaan aivan keskeinen rooli seudun elinvoimaisuuden ja kilpailukyvyn kannalta. Meillä on jo nyt poikkeuksellisen vahva tämä koulutusinfrastruktuuri, mutta haluan, että eduskunta antaa myöskin talouden ja resurssien osalta voimakkaan huomion tälle ilmeisen ainutlaatuiselle konsernihankkeelle, jota tässä nyt vähän esittelen ja jonka kuvaa syvennän. Siitä olemme tietysti Tampereella ja Pirkanmaalla nyt tyytyväisiä, että hallitus on antanut esityksen niin yliopistolain kun ammattikorkeakoululainkin muuttamisesta, joilla nimenomaan sitten vauhditetaan ja turvataan tämä kahden yliopiston ja yhden ammattikorkeakoulun yhteistyö.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-28 Sen sijaan työllisyys ei kasva samassa suhteessa, ainakaan vielä. Talouskasvun vauhdittamiseksi on tärkeää rohkaista ihmisiä perustamaan uusia yrityksiä ja helpottaa itsensä ja muiden työllistämistä. Piristyvää taloustilannetta pitää pyrkiä nyt hyödyntämään, niin että saadaan luotua mahdollisimman paljon uusia työpaikkoja. Hallitus on tällä vaalikaudella vähentänyt työllistämiseen suunnattuja määrärahoja. Vuonna 2016 määrärahavajetta jouduttiin korjaamaan lisäbudjetilla, mutta siitä huolimatta tälle vuodelle osoitetut määrärahat ovat alimitoitettuja. Hallituksen lisätalousarviossaan esittämä 10 miljoonan euron lisäys työttömyysturvan aktiivimallin käyttöön ottamiseksi ei ihan riitä. Lisämäärärahan tarve koskee erityisesti palkkatukea ja aloittaville yrittäjille myönnettäviä starttirahoja. Palkkatukeen ja starttirahoihin kohdennettu 25 miljoonan euron lisäpanostus mahdollistaisi julkisten työvoima- ja yrityspalveluiden vielä aktiivisemman roolin loppuvuonna. Siksi olemme jättäneet lisätalousarvioaloitteen, että eduskunta lisää 25 miljoonaa euroa julkisiin työvoima- ja yrityspalveluihin. Arvoisa puhemies! Kansainvälisen selvityksen mukaan teknilliseen tutkimukseen sijoitetut määrärahat saadaan kolminkertaisesti takaisin, koska saadaan uusia patentteja, tuotteita ja innovaatioihin perustuvia kasvuyrityksiä ja työllisyyttä. Tällaista tutkimusrahoitusta välittää Innovaatiorahoituskeskus Tekes. Hallituksen tekemä Tekesin myöntämisvaltuuksien leikkaus kohdistuu kielteisesti esimerkiksi teknologian tutkimus- ja kehittämiskeskus VTT Oy:n toimintaan, koska Tekes on suurin julkinen tutkimusten tilaaja. Jotta saataisiin uusia kasvuyrityksiä ja työllisyyttä, on tki-toimintaan lisättävä rahoitusta. Arvoisa puhemies! Käsittelyssä olevassa lisätalousarviossaan hallitus lisää tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan tukemiseen kohdennettuja määrärahoja 10 miljoonaa euroa. Lisäys johtuu rahoituspäätösten maksatusarvioiden tarkentumisesta. Mutta lisäyksen jälkeenkin tki-toiminnan tukemiseen on kohdennettu 50 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuonna 2016. Lisäämällä tki-määrärahoja 10 miljoonalla mahdollistetaan uusien tutkimushankkeiden aloittaminen loppuvuonna.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 vastaanottamiseen vaikuttaa ja sitä edistää. Alueellinen kehitys toden totta vaatii muutaman kommentin. Tuore pormestari sanoo, että Helsinki on se Suomen veturi, mikäli minä tulkitsen vähän, ja että suuret kaupungit vetävät Suomea nousuun. Ensinnäkin, Helsinki on tärkeä kaupunki, mutta tämä on hallintokaupunki ensisijaisesti: täällä on yritysten hallinto, täällä on valtionhallinto, vientiyrityksiä on vähän. Vientiyritykset ovat pääasiassa tuolla rannikolla. Otan vaikka Uudenkaupungin tehtaan: Miksi Mercedes-Benz sijoittaa toimintaansa sinne? Miksi näissä seutukaupungeissa, miksi Pietarsaaressa, Raumalla, miksi siellä yritystoiminta menestyy? Koska siellä on myöskin vahvuuksia. Siellä kustannustaso voi olla 20 prosenttia alempi kuin täällä, siellä on ihmisillä edullista asumista, siellä on turvallista ja edullista asumista, siellä on palvelut kunnossa, siellä on työmotivaatio korkealla. Ja tämä on vahvuus, joka mahdollistaa, että yritystoimintaa on eri puolilla Suomea. Pormestari Vapaavuori kauhisteli myöskin maakuntahallintoa, joka tähän liittyy, ja sanoi, että maakunta valloittaa Turun ja Tampereen. Halloo, meitäkin on 17 kansanedustajaa Varsinais-Suomesta, kaksi on Turun seutukunnan ulkopuolelta. toinen selvityshenkilö Esko Aho selvittää ja antaa raporttinsa elokuussa. Silloin nimenomaan on tarkoitus sitä edistää, sitten käyttää sitä pilottina, kun Lapissa tarvitaan työvoimaa, Keski-Suomessa tulee ongelmia, työvoiman saatavuusongelmia ja niin edelleen, ja se pitää pilottina ymmärtää. On totta, että osaaminen on erittäin tärkeä asia, ja miksi Varsinais-Suomessa puhutaan diplomi-insinöörikoulutuksesta: sen takia, että diplomi-insinööritkään eivät liiku enää, sillä tavalla yritystoiminta laajenee, ja myöskin tässä suhteessa nämä liikenneinfrainvestoinnit ovat tärkeitä: Uudenkaupungin rata, ja siinä yhteydessä myöskin Ysitien osalta liikenneministeri tiedotteessa ilmoitti, että tuo mahdollinen leveäkaistatien suunnittelu uudistuu välillä Lieto—Aura, ja on muitakin tärkeitä hankkeita. Suomi nousee, herra puhemies, ja tätä tietä meidän pitää jatkaa.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 helpottunut kovin paljon. Nyt maakunnassa on käynnissä poikkeuksellisen vahva valmistavan teknologiateollisuuden nousu, jonka kärkinä ovat Turun telakalta ja Uudenkaupungin autotehtaalta toistuvasti kuuluvat hyvät uutiset. Positiivisen rakennemuutoksen haasteisiin pyritään vastaamaan lisäämällä teknillisten alojen koulutusta, edistämällä työvoiman liikkuvuutta ja varmistamalla
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 todella tärkeää suunnata niitä oikeaan kohtaan, mutta onko se niin, että tällä hetkellä vientiteollisuuden osalta tietyt maakunnat ovat avainasemassa? Me olemme kuulleet tänään puheenvuoroja, joissa halutaan syventää satamia Vuosaaressa, Kemissä. Ja kun meillä on olemassa olevia satamia, jotka jo nyt toimivat todellakin hyvin, niin kannattaa keskittää näissä kaikissa valtiontalouden rahoissa niihin, mitkä ovat kansallisen tulorahoituksen kannalta keskeisiä kohteita. Satakunta on se maakunta, johonka kannattaa nyt keskittää liikenneinfraa. Se 14 miljoonaa kannattaa keskittää sinne, missä on enemmän vientipotentiaalin edistämisen mahdollisuuksia. Kun keskustellaan — kuinka se edustaja Heinonen sanoikaan — Kimi Ringistä taikka mistä hyvänsä, niin on hyvä, että alueellisista vaikutuksista ja turismista keskustellaan myös tässä kehikossa. Mutta se ei ole ollenkaan niin taloudellisesti kannattavaa kuin se, että me keskustelisimme, mikä on vientiteollisuuden valtti.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Minä haluan nostaa kiitoksena hallitukselle täältä yhden asian, ja se on määräraha Oulun meriväylän syventämiseksi. Eli tällähän on tarkoitus lisätä alusten kuljetuskapasiteettia ja tuoda sitten elinkeinoelämälle kilpailukykyä, ja juuri viennin vauhdittamiseksi tämä asia on tärkeä. Pohjoisen Suomen teollisuus tarvitsee kaiken mahdollisen tuen, koska pitkät kuljetusmatkat rasittavat esimerkiksi juuri sahateollisuutta. Tämä Oulun meriväylähanke on erittäin hyvä hanke, ja juuri se on tasoite tähän kilpailutilanteeseen kansainvälisessä kilpailussa. Suurempien alusten myötä saadaan yksikköhinnat pienenemään esimerkiksi vaikka näiltä puutavaralasteilta. Tässä yhteydessä minä haluan muistuttaa, että muutakin tukea tarvitaan. Esimerkiksi kuljetustuet, jotka nyt aina näyttävät olevan liipaisimella, pitää ehdottomasti säilyttää. Toivoisin niihin jopa huomattavaa korotusta. Nykyisen tasoisilla kuljetustuilla me häviämme kilpailussa kyllä naapurille Ruotsille, eli ei ole millään tavalla eduksi, että me tässä pohjoisessa kilpailussa olemme kakkosena.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 pitää myös muistaa se, mikä on meriliikenteen merkitys ja kuinka sitä rahoitetaan. Meillä Satakunnassa yritykset maksavat sen, että pohjoisen satamat ovat auki. Me maksamme 1,72 pistettä siitä, että pohjoisen satamat ovat auki.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Aika erikoista kuultavaa hyvin arvostamaltani edustaja Myllykoskelta. Olen ajatellut, että hän ajattelee koko Suomea. Täytyy kyllä sanoa, että ei ole silloin niin kuin päässä kaikki asiat, jos sanotaan, että pohjoisessa ei tarvita syvempää merisatamaa. Meillä on asukasta kohti kaikkein eniten tonneja kuljetettavana ja meidän kuljetuskustannukset ovat todella korkeita. Kun tuli myös tämä rikkidirektiivi ja kaikki muu siihen päälle,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Jos näitä mietitään yhden kaupungin tai yhden maakunnan näkökulmasta, niin se kokonaishyöty Suomelle ei ole paras mahdollinen. Tässä yhteydessä on hyvä muistuttaa myös näistä ratahankkeista. Jos verrataan kustannuksia ja hyötyjä, niin yksi ja ilmeisesti kannattavin hanke on Helsinki—Tampere-välin nopeuttaminen, että se saadaan
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Edustaja Myllykoski nosti tärkeän asian keskusteluun, miten näitä maakuntien välillä olevia satamia ja väylähankkeita pitää kehittää. Juuri sillä perusteella tämä valtatie 12:n 14 miljoonaa on tärkeä hanke Kymenlaaksolle. Meillä on siellä Kotka—Hamina-seudun satama, joka on tällä hetkellä luvuiltaan Suomen suurin vientisatama. Tämä palvelee hyvin kaakkoissuomalaista metsäteollisuutta ja Äänekoskea, Varkauden aluetta, meitä kymenlaaksolaisia, Kuusankosken, Kouvolan seudun tehtaita ja myös Lahden seutua. Mutta olen täysin samaa mieltä, että pohjoisen tavaran pitää kulkea pohjoisten satamien kautta. Kemi—Oulu-alueen satamat pitää saada kuntoon, väylät sinne kuntoon, kun sitten taas myös Turun seudulla on tärkeitä metsäteollisuuden alueita. Myös oli hyvä tämä uutinen Uudestakaupungista — eihän se ole tarpeellista, että niitä autoja sieltä
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Mutta totuus on se, että pitää myös nähdä se, että koko elinkeinoelämän puitteissa on mielestäni epäoikeudenmukaista, että joku maakunta, jolla on erinomaiset jääolosuhteet, kustantaa kaikkien muiden maakuntien satamien väylänpidon
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Kokonaissuunnittelu on totta kai tärkeä. Pienellä maalla ei ole resursseja ihan mihin vain. Mutta tämä Oulun satama on juuri satama, joka palvelee erittäin laajaa aluetta itärajaa myöten sieltä Kainuusta korkealle Lappia kohti. Tämä jos mikä on hanke, joka kannattaa viedä eteenpäin. Näin on hallitus myöskin sen huomannut. Korostan sitä, että tässä
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 että on hyvä, että Lounais-Suomen alue saa nyt tämän niin sanotun positiivisen rakennemuutosrahoituksen. Opetus- ja kulttuuriministeriö sen on esittänyt, että vahvistetaan myöskin tekniikan korkeakoulutusta sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintaa, ja siihen jo pelkästään varataan se 2 miljoonaa euroa. Kuten tänään salissa jo aikaisemmin keskusteltiin, niin ict-alan osaajista on erityisesti tietenkin Lounais-Suomessa pulaa, mutta niin on myöskin Keski-Suomessa ja myöskin Pohjois-Pohjanmaalla. Meillä Oulun seudulla äkillisen rakennemuutoksen toimien myötä, kun noin vuosina 2011—2012 tuhansia ict-alan työpaikkoja, melkein 5 000 työpaikkaa, hävisi, on myöskin uusia työpaikkoja syntynyt. Yli 400 ict-alan yritystä ja yhteensä yli 650 korkean teknologian yritystä on uudestaan kaupungissa, ja nämä yhdessä työllistävät 18 500 osaajaa, jotka ovat erityisesti ict-alalla ja korkean teknologian alalla. Miten sitten on työttömyys tällä puolella Pohjois-Pohjanmaalla? Meillä on työttömiä työnhakijoita 25 000 ely-keskuksessa, ja näistä vain 9 alle 30-vuotiaista on nimenomaan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita. Eli 25 000 työttömästä vain 9 on sillä alalla. Ja kun huomaan, että salissa on myöskin edustajakollega ja aikaisemmin ministerinä toiminut Ihalainen, niin näistä äkillisen rakennemuutoksen toimista on tosiaan huomattava määrä kiitos silloiselle ministerille — tavallaan saatu työpaikkoja Oulun alue uudelleen syntymään. Mutta tämä tarkoittaa myös sitä, että ict-alan osaajista on nyt jo pula ja heistä tulee olemaan tulevaisuudessa pula, sillä 7 000 ict-alan osaajaa tulee eläköitymään reilun kymmenen vuoden aikana, ja vaikka meidän kaikki koulutuspaikat lasketaan, niin vain noin 3 200 valmistuu samassa ajassa, elikkä noin puolet tarvitaan lisää. Näin ollen onkin tärkeätä, että Oulun yliopisto on esittänyt, että tälle asialle on myöskin tämän vuoden aikana tehtävä jotain. Sitten lisätalousarvion liikenneinvestointeihin, jotka itse asiassa äskenkin debatissa puhututtivat: Oulun meriväylä. Eli Oulun sataman kautta kulkevan sahatavaran viennin kasvu on ollut viime vuosina poikkeuksetta plus 20 prosenttia, elikkä se puoli on kasvanut, ja suuret sahatavarayritykset ovat kertoneet säästävänsä per yritys per vuosi noin 400 000 euroa kuljetuskustannuksissa, kun tämä syväväylä tulee tulevaisuudessa, jo ensi vuoden jälkeen, mahdollistamaan sen, että laivojen koko lähes kaksinkertaistuu. Ruoppauskustannuksista, jotka ovat kuitenkin olleet oleellisia — joka toinen vuosi, joka neljäs vuosi — pystytään luopumaan, koska tämä syväväyläys, mikä tehdään, tulee sinne luonnonväylälle, myöskin näistä ruoppauskustannuksista tulee tulevaisuudessa säästöä. Ja niin kuin äsken myöskin edustaja Parviainen toi esiin, niin Oulun satama ja Oulun kaupunki osallistuvat tähän lähes 6 miljoonalla eurolla, ja näin ollen valtion osuus jää alle puoleen koko hankkeen osuudesta. Ihan samaa mieltä olen siitä, että on tärkeää, niin kuin
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-28 Eilen me kävimme täällä keskustelua talouden isosta kuvasta. Me vihreät silloin kehotimme julkisen talouden suunnitelmassa hallitusta kiirehtimään muun muassa perhevapaauudistuksen eteenpäinviemistä sekä kiirehtimään yritystukikarsintaa. Toivomme, että elokuun budjettiriihessä nämä asiat otetaan huomioon. otetaan huomioon. Tähän lisäbudjettiin sisältyy muutama outo määräraha. En vieläkään ole kuullut ministeriltä, jolta kysyin, tai hallituksen edustajilta, jotka istuvat täällä, kuinka tämä Kymi Ring olisi kansallisesti merkittävä hanke. 3,5 miljoonaa plus 14 miljoonaa on iso summa, ja olisi aidosti tärkeää tietää, millä perusteella tämä on määritelty kansallisesti merkittäväksi hankkeeksi. Tähän en ole saanut vieläkään vastausta. Jos hallituspuolueiden edustajat haluavat vastata, niin olkaa hyvä. Seuraavana asiana tämä valinnanvapauden pilotointi ja siihen osoitettu 30 miljoonaa euroa: Sekin on ongelmallinen menoerä. On kyseenalaista, että kymmeniä miljoonia euroja annetaan hankkeelle, jonka lainsäädäntöpohja on epävarma. Hallitus siis antaa 30 miljoonaa euroa valinnanvapauden pilotointiin, kun lainkäsittely on vielä kesken ja kun emme tiedä tarkalleen, miten tuleva laki muotoutuu.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Yanarilla oli sen verran vähän sanottavaa, että tuli vähän yllättäen jo tämä vastauspuheenvuoro, mutta vastataan siihen Kymi Ringin osalta. Tämä arvio siitä, että Kymi Ring on valtakunnallisesti merkittävä urheiluhanke, niin sanottu huippu-urheiluhanke, ei ole poliittinen arvio. Sitä ei ole tehnyt maamme hallitus, sitä eivät ole tehneet maamme eduskunnan hallituspuolueet taikka eduskunta, vaan tämä arvio perustuu urheilupuolen omaan arvioon näistä hankkeista. Eli Olympiakomitea toimii näissä arvioijana, he laittavat nämä hankkeet järjestykseen. Yksi sellainen keskeinen kriteeri — myös silloin, kun vaikkapa edustaja Arhinmäki oli ministerinä, nämä ovat menneet yli hallituspuolueiden ja ministereiden — on ollut se, että meillä olisi keskeisiin lajeihin suorituspaikat, että voisimme hakea arvokilpailuja, on kyse sitten jalkapallosta, jääkiekosta, yleisurheilusta tai siitä moottoriurheilusta.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 ohitustie. Eivät nämä ole mitään urheiluhankkeita, vaan nämä ovat selviä valtatie 12:n väylähankkeita. Väylähankkeilla on täällä sitten perusteltu, että pitää satamia tukea. Tämä valtatie 12 on erittäin tärkeä liikenneväylä kohti Kotka-Haminan satamaa, joka on Suomen suurin vientisatama, että jo silläkin perusteella tämä 14 miljoonaa vt 12:lle on hyvin perusteltu. Mutta myös korostan sitä, että se on ehdollinen sille, että tämä Kymi Ring ‑hanke etenee siltä osin, että sinne tulee se merkittävä yksityisen rahan osuus. Haluaisinkin nähdä sellaisen kulttuuri- tai urheiluhankkeen, mikä yhtä lailla ottaa mukaan niin suuren yksityisen rahoittajan kuin tämä Kymi Ring ‑hanke. Jos meillä kaikki tulevat oopperatalot tai urheilupaikat rahoitetaan tulevaisuudessa samalla rahoituspohjalla, että vaaditaan se yksityinen rahoitus, minä luulen, että meiltä jää merkittävä määrä teatteritaloja rakentamatta. Tässä puhutaan
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Meillä semmoinen järjestelmä ei ole mahdollinen. Mutta meillä on porsaanreikä: jos meillä on Ruotsissa tytäryhtiö kanadalaisella kaivosyhtiöllä, niin me voimme sinne siirtää varoja, jotka voidaan sitten siirtää edelleen Kanadaan. Mutta meillä ei ole tällä hetkellä kaivostoiminnassa sellaista mahdollisuutta, että suoraan Suomesta tulevaa tuloutusta voitaisiin siirtää Kanadaan. — Ihan tämmöisenä pienenä korjauksena.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 lisätyöllistämistä ja etenkin työttömien saamista töihin. Tämän mallin tavoitteena on lisätä työllisyyttä kannustamalla työttömiä aktiivisuuteen ja omatoimisuuteen, kun sinne ehdotetaan lisättäväksi 10 miljoonaa euroa. Sen tarkoitus on tulla voimaan vuoden 2018 alussa, ja siihen liittyy tietenkin tämä sama periaatteellinen kysymys, josta jo aikaisemmin erään toisen asian yhteydessä täällä paljon keskusteltiin, elikkä tämä halutaan toimeenpanna jo 3 kuukautta aikaisemmin kuin laki tulee voimaan. Ja siihen liittyy siis tämä periaatteellinen kanta, ja tietysti jaosto arvioi niitä vaikutuksia kokonaisuudessaan, mitä tällä saataisiin, ja sitä, mitä uhkia siihen liittyy. Kaikki toimenpiteet tietysti, jotka auttavat työttömiä työllistymään, ovat tervetulleita. Tämän lakiesityksen kautta varmasti ne mahdollisuudet lisääntyvät, ja sitä käytettäisiin samoihin toimenpiteisiin kuin momentin muukin määräraha on käytettävissä, käyttötarkoitus ei siis muutu. Kiinnittäisin kuitenkin huomiota eräisiin sellaisiin seikkoihin, jotka jotka huolella täytyy ottaa huomioon: onko tarkoituksenmukaisten palveluiden riittämättömyys eräänä haittana, ja ovatko erilaiset mahdollisuudet mallin toteuttamiseen eri puolilla maata valmiina? Tästä johtuen on olemassa todellista epävarmuutta mallin työllisyysvaikutuksista. Mutta tähän liittyy myös eräs olennainen kohta eli se, että tästä on hyvin huolella ilmoitettava ja työttömiä kansalaisia valistettava etukäteen, koska vaarana on, että silloin kun laki tulee voimaan, niin moni pettyy siitä, että heidän rahansa ovatkin yllättäen pienentyneet, koska he eivät ole ottaneet osaa näihin koulutus- tai työllisyyshankkeisiin, joihin laki edellyttää jo lokakuusta lähtien osallistumaan. Kuten tässä jo aikaisemmin mainitsin, tiivistys on se, että mikäli työtön ei ole 65 työttömyysetuuspäivän aikana tehnyt viikon töitä tai osallistunut 5 päiväksi työllistymispalveluihin, hän menettää yhden korvauspäivän kuukaudessa eli 4,65 prosenttia työttömyysturvasta. Tähän esitykseen kuuluu lisäksi omavastuuajan lyhentäminen 7 päivästä 5 päivään. On ennakoitavissa, että vuodenvaihteessa näitä, jotka ilmaisevat, että olemme yllättyneitä, emme ole tästä kuulleet mitään, tästä ei ole informoitu, tulee hyvin paljon, ja sen vuoksi tähän ennakkovalmistautumiseen ja informaatioon ja tiedottamiseen täytyy erittäin
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! On pakko kommentoida tätä kilpailukykysopimusta ja sen merkitystä Suomen taloustilanteelle ja työllisyyden kehittymiselle, mikä on nostettu esille myös muissa puheenvuoroissa. Kun tarkastelee ja vertaa, miten työvoimakustannukset ovat kehittyneet Suomessa verrattuna meidän keskeisiin kilpailijamaihin, käy mielestäni hyvin selvästi ilmi, että nämä erittäin rajut palkanalennukset, mistä sovittiin kilpailukykysopimuksessa, olivat ylimitoitettuja. Eli tämä väitetty hintakilpailukykyongelma Suomessa olisi kyllä korjaantunut myöskin sillä, että olisi jatkettu maltillisella palkankorotuslinjalla, esimerkiksi nollalinjalla, jolloin varmasti myöskin tilanne työmarkkinajärjestöjen välillä olisi erityyppinen nyt syksyllä kuin mitä nyt näyttäisi olevan eli että monissa liitoissa myöskin aivan oikeutetusti valmistaudutaan vaatimaan kompensaatioita esimerkiksi näistä lomarahaleikkauksista. Kun työvoimakustannukset Suomessa ovat laskeneet vuoden alussa 2,7 prosenttia verrattuna siihen, mitä se oli edellisenä vuotena, niin meidän keskeisissä kilpailijamaissa, kuten Ruotsissa ja Saksassa, työvoimakustannukset ovat nousseet saman verran, ja kehitys EU-maissa keskimäärin on plus 1,7
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 edellä edustaja Turunen kävi tätä kilpailukykysopimusta läpi. Kyllä se, niin kuin edustaja Ihalainen täällä esille toi, on ollut kiistatta tärkeä toimi tässä talouden kääntämisessä ja siinä, että me pääsimme lähes 10 vuoden negatiivisesta kierteestä kiinni tähän muun Euroopan ja muun maailman kasvuun. Siitä kiitosta täytyy antaa tietysti työmarkkinajärjestöille. He sen ratkaisun tekivät, he tekivät nämä painotukset, mitä tässä oli. Itse olin tämän esityksen suhteen hieman kriittinen siltä osin, että siinä leikattiin vain kuntapuolen ja julkisen puolen lomarahoja, mikä minun mielestäni oli tällainen heidän tekemänsä sopimuksen pieni pieni huono puoli. Minun mielestäni se ei ollut oikeudenmukaista. Mutta kun työntekijät ja työnantajat tekivät sen sopimuksen, niin silloin poliitikkojen ja maan hallituksen ja eduskunnan on syytä sitä kunnioittaa eikä sotkeutua sormineen siihen, ja näin toimittiin. Talous on kääntynyt. Kiitosta pitää antaa siitä ennen muuta suomalaisille, jotka ovat joutuneet tiukassa paikassa hieman tinkimään. Tämä Kymi Ring -asia on sijoitus tulevaisuuteen, niin kuin aiemmin sanoin. Neste Ralli yksin tuo Jyväskylän seudulle noin 15 miljoonaa vuositasolla.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! On kyllä todella outoa kuulla, kun hallituspuolueen edustaja puhuu siitä, että hallituksen tai poliitikkojen ei pitäisi sotkeutua työmarkkinaratkaisuihin tai palkkapolitiikkaan, kun tämä hallitus on sotkeutunut poikkeuksellisen voimakkaasti juuri näihin kysymyksiin, ja sen seurauksena tämä kilpailukykysopimus syntyi. Tämä sopimus ei olisi syntynyt, ellei hallitus olisi uhkaillut näillä lisäleikkauksilla ja pakkolaeilla, minkä lisäksi pääministeri itse löi heti hallituskauden alussa lukkoon tavoitteen työvoimakustannusten alentamisesta. Eli kyllä hallitus on sotkeutunut hyvinkin voimakkaasti tähän kokonaisuuteen. Siksi ei myöskään pidä paikkaansa, että työmarkkinajärjestöt olisivat tämän sopimuksen arkkitehtejä. Onko sitten niin, että kilpailukykysopimus kiistatta on tämän Suomen talouskäänteen takana? Tätä ei voi todistaa mitenkään, koska meillä ei ole verrattavissa sellaista tilannetta, jossa Suomessa ei olisi tehty kilpailukykysopimusta, tai sellaista tilannetta, jossa olisimme tehneet maltillisemman sopimuksen. Sen me voimme kyllä todeta, kun me vertailemme näitä työvoimakustannusten kehitystä mittaavia lukuja eri maissa, että tämä sopimus oli selvästi siinä mielessä ylimitoitettu, että kehitys Suomessa poikkeaa voimakkaasti siitä, mitä se on muualla Euroopassa ja myöskin meidän keskeisissä kilpailijamaissamme. Monet ekonomistit ovat tällä hetkellä huolissaan palkansaajien ostovoiman kehittämisestä. Meillä Suomessa on ollut poikkeuksellisen pitkään negatiivinen säästämisaste, mikä käytännössä tarkoittaa sitä, että kotitaloudet kuluttavat enemmän kuin saavat tuloja. Tämäkin on tämän pitkään jatkuneen maltillisen palkkakehityksen tulosta.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-28 Siinä mielessä olen ihan samaa mieltä kuin edustaja Andersson, että ei tämä talouden kääntyminen ainoastaan johdu kiky-sopimuksesta. Mutta kyllä kiky-sopimuksella iso merkitys tässä on. Kyllä tässä vaikuttaa luonnollisesti myöskin euron kurssi suhteessa dollariin ja maailmantalouden positiivinen kehitys, ja Suomi vientivetoisena maana on päässyt tähänkin mukaan. Toisaalta sitten meidän kilpailukykyämme on parantanut myöskin nousevat kustannukset meidän kilpailijamaissamme. Tämä on tämmöinen kokonaisuus, että tämä on nyt niin sanotusti hyvällä mallilla. Arvoisa puhemies! Kun tuossa varsinaisessa puheenvuorossani jäi ehkä tärkein asia ajanpuutteen vuoksi kertomatta, niin kerrottakoon se nyt.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Täällä on paljon puhuttu kilpailukykysopimuksen tuloksesta ja sitten siitä, miten se tehtiin. Täytyy todeta, että täällä ei ole mainittu sitä, mitä hallitus todella teki. Hallitushan aika pitkälle maksoi nämä mainitut lomapalkkaleikkaukset sillä, että laskettiin veroa, niin että siitä ei juurikaan
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Mitä tulee julkisen sektorin työntekijöiden ostovoiman kehitykseen, on mielestäni syytä kiinnittää huomiota siihen, että toisin kuin yksityisen sektorin työntekijöiden, julkisen sektorin työntekijöiden ostovoima ei kehity positiivisesti johtuen siitä, että nämä veronalennukset eivät täysimääräisesti kompensoineet tätä ylimääräistä palkanalennusta yhdistettynä inflaatioon. Mitä tulee edustaja Turusen kommentteihin, niin on totta, että tämä maailmantalouden kehitys on merkittävässä osassa tässä talouden käänteessä Suomessa, minkä lisäksi itse uskon, että työmarkkinaratkaisulla itsessään on ollut positiivista vaikutusta, koska se luo silloin ennakoitavuutta ja myöskin tietynlaista vakautta suomalaisille työmarkkinoille, millä tietenkin on työnantajien ja sijoittajien näkökulmasta paljonkin merkitystä.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Andersson varmaan tietää, kaikkien tutkimusten mukaan juuri tuo työn verotuksen alentaminen johtaa parempaan työllisyyteen, ja se taas johtaa parempaan talouskehitykseen.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! Edustaja Suutari toi esille nämä palkanalennukset, mutta se oma kritiikkini kohdistui nimenomaan siihen, että tämä osuus siis kohdistui kuitenkin lomarahoissa vain kunta- ja julkisen puolen toimijoihin ja oli siinä mielessä tämän työtekijöiden ja työnantajien itse sopiman paketin mielestäni epäoikeudenmukaisin kohta. Nämä veronkevennykset tulivat kaikille
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Tästä löytyy tutkittua tietoa muun muassa talouspolitiikan arviointineuvoston muistaakseni vuoden 2015 lopussa julkaisemasta raportista, jossa nimenomaan todettiin, että tämä vaikutus työvoiman tarjontaan ei ole kovin suuri. Mitä tulee hallituksen toimien vaikutukseen talouskasvuun ja talouskäänteeseen, niin sanoisin niin, että minun analyysini on se, että erityisesti edellisen hallituksen toimet pitkittivät tätä suomalaista taantumaa johtuen siitä, että tehtiin niin merkittäviä sopeuttamistoimia keskellä matalan kasvun tilannetta ja taantumaa. Mitä tulee tämän hallituksen talouspoliittisiin toimiin, niin pidän tätä harjoitettua veroelvytyspolitiikkaa siinä mielessä huonona ratkaisuna, että sitä ei ole kohdennettu sellaisella tavalla, joka olisi hyödyttänyt suomalaista työllisyyttä ja taloutta mahdollisimman hyvällä tavalla. Eli iso osa näistä nyt