Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin täytyy sanoa, että olen tavattoman iloinen siitä, että valtioneuvostossa on otettu huomioon tulevaisuusvaliokunnan mietinnössä esittämiä ajatuksia. Esimerkiksi koordinaatioryhmään saatiin resurssivahvistusta, ja se on erittäin tärkeätä. YK:n Agenda 2030 ‑toimintaohjelma on jopa historiallisesti tärkeä prosessi, Maailman valtioilla on nyt ensimmäistä kertaa yhteiset kestävän kehityksen tavoitteet. Jos kestävän kehityksen tielle päästään yhteisesti, kysymyksessä voi todellakin olla ihmiskunnan tärkein päätös. Mutta onnistuminen on kiinni tietenkin siitä, kuinka vahvasti maailman valtiot sitoutuvat toimintaohjelmaan. EU:n ja myös Suomen edelläkävijän asema on erittäin hieno ja tärkeä esimerkki. Suomi on todellakin saanut kiitosta ja positiivista huomiota toiminnastaan Agenda 2030:n eteenpäinviemisessä. Mielestäni ministerit täällä kertoivat paljon niistä asioista, joita on ruvettu tekemään tuolla valtioneuvostossa ja sen kansliassa, erittäin hyviä asioita. Prosessi on ollut tässä tärkeä. Agenda 2030 ‑toimintaohjelman toteuttamiseen alettiin heti, ja hallitus antoi toimenpideohjelman selontekona eduskunnalle. Se antaa nyt mahdollisuuden laajalle keskustelulle eduskunnassa ja, mikä tärkeää, myös toimenpiteiden seurannalle mahdollisuuden joka vuosi. Hallitus on osallistanut mielestäni laajasti eri sidosryhmiä toimenpideohjelmaa tehdessään ja toteuttaessaan. Olennaista on myös monipuolinen indikaattorijärjestelmä toimenpiteiden ja vaikuttavuuden seurantaan. Se osuvien indikaattoreitten luominen ei muuten aina ole ihan helppoa. Olen iloinen, että sitä työtä kovasti tehdään. Tulevaisuusvaliokunta kuuli erittäin laajaa asiantuntijajoukkoa, ja nuo valitut painopisteet — Hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi sekä Yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi — ovat hyvin perusteltuja. Kestävä hyvinvointi muuttuvassa maailmassa edellyttää bkt:lle rinnakkaisia hyvinvointitalouden mittareita, sekin on täällä tuotu monta kertaa esille, ja se on kyllä erittäin tärkeä asia. Kestävän kehityksen politiikkajohdonmukaisuutta pitää todellakin edistää pitkäjänteisesti, ja esimerkiksi julkisten hankintojen kestävyyteen on pistettävä enemmän painoa. Vastuullinen kuluttaminen, kierrättäminen, lähiruuan suosiminen, ruokahävikin vähentäminen, ruokaturvallisuuden parantaminen ja uusiutuvan energian ratkaisut niin liikkumisessa kuin lämmittämisessäkin ovat hyviä esimerkkejä tästä. Suomen ulkopoliittista profiilia on vahvistettava edelleen nostamalla esiin Agenda 2030:n tavoitteita kansainvälisissä pöydissä ahkerasti — Arktinen neuvosto ja Pohjoismaiden neuvosto sekä EU ja YK on täällä mainittu tänään keskustelussa monta kertaa, ja näinhän se on. Hallitus on sitoutunut ohjaamaan 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kehitysyhteistyöhön, ja tähän tavoitteeseen pääseminen edellyttäisi konkreettista suunnitelmaa ja aikataulua. Tästä olen kyllä ehdottomasti kriitikkojenkin lausuntojen kanssa ihan samaa mieltä. Kestävän kehityksen tavoitteita ei saavuteta ilman yksityisen sektorin osallistumista. Kehitysmaiden yksityisen sektorin yrittäjyyden ja kyvyn vahvistaminen uusien työpaikkojen luomiseksi on mitä suurimmassa määrin kestävää kehitystä ja kestävää kumppanuutta. Järjestöt korostavat aivan oikein sen varmistamista, että yritysten toiminnan on oltava vastuullista. Tietenkin näin kuuluukin olla. Koska kehitysrahoittaja Finnfundin hankkeista ja toiminnasta esitetään usein edelleenkin virheellisiä väitteitä, kannattaa huomata, että esimerkiksi vuonna 2016 Finnfundin sijoituspäätöksistä 82 prosenttia tehtiin kolmeen köyhimpään OECD:n kehitysapukomitean määrittämään maaluokkaan. Finnfundin rahoittamat yritykset työllistivät vuonna 2015 suoraan 25 600 ihmistä, ja yritykset, joiden investointeja Finnfund oli ollut mukana rahoittamassa, maksoivat veroja ja maksuja valtiolle yhteensä 285 miljoonaa euroa toimintamaissaan. Ei huonoja tuloksia. Ja kehitysmaiden verotuskyvyn tukemista jatketaan tietenkin, ja Finnfund ja eurooppalaiset kehitysrahoituslaitokset ovat parasta aikaa uudistamassa yhteistä veropolitiikkaansa. Nuorten Agenda 2030 -ryhmä antaa kannanotossaan erittäin hyviä huomioita: On turvattava nuorten aktiivinen osallistuminen päätöksentekoon, erityisesti kestävän kehityksen ekologisia ja sosiaalisia tavoitteita edistävään päätöksentekoon. Sukupolvien välinen eriarvoistuminen on voitava pysäyttää.