samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Todellakin, tässä esityksessä ehdotetaan muutettavaksi tekijänoikeuslakia niin, että näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten mahdollisuutta käyttää teoksia helpotetaan. Tämä on hyvä asia sinällään ja tosiaan direktiivin mukainen. Näin siis painetusta kirjasta, kirjallisesta teoksesta, nuottilehdistä tai tällaiseen teokseen sisältyvästä kuvasta saisi ilman oikeudenhaltijan suostumusta valmistaa sellaisen kappaleen, joka on näkövammaisen tai muutoin lukemisesteisen saavutettavissa. Tämä kaikki on erittäin hyvä asia, mutta haluan siitä muistuttaa kuitenkin, että tekijällä on oikeus korvaukseen äänikirjojen osalta nykyisessä laajuudessa, kun Suomeen sijoittautunut valvottu yhteisö valmistaisi saavutettavassa muodossa olevan teoskappaleen.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Halusin käyttää tämän puheenvuoron vain sen vuoksi, että mielestäni tämän lakiesityksen periaate on hyvin tärkeä. Se on tietenkin esteettömyyden edistäminen ja se, että myös näkövammaisilla ihmisillä on paremmat mahdollisuudet, kuten täällä todettiin, nauttia nauttia kirjallisuudesta ja muusta materiaalista — ehdottoman myönteinen asia. Ja tietenkin myös se on tärkeää, että aina kun tällaisia asioita kehitetään ja mennään tässä eteenpäin, niin toimitaan siten tasapainoisesti, että muistamme myös, että tekijänoikeudet ovat sitä taiteilijan toimeentuloa, ja myös niiden turvaaminen viisaalla ja asianmukaisella tavalla on äärimmäisen tärkeää. Siksi pidän merkittävänä tämänkaltaisia askelia siihen suuntaan, että pystymme kehittämään tasa-arvoista yhteiskuntaa. Mielestäni sitten, kun sivistysvaliokunta tätä esitystä käsittelee, valiokunta voisi ehkäpä hieman laajemminkin miettiä
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Tämä hallituksen esitys on hyvä ja vastaa myös niihin puheluihin ja yhteydenottoihin, joita näkövammaisilta ainakin itse olen saanut. Säännöllisin väliajoin saan vastata siihen, säilyykö mahdollisuus päästä kuuntelemaan äänikirjoja ja mitenkä käy pistekirjoituskirjojen, millä tavalla näkövammaiset pystyvät
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Täällä ovat muut edustajat pitäneet jo hyviä puheenvuoroja, joihin on helppo yhtyä, ja olen samaa mieltä, että tässä esityksessä tärkeä tavoite on erityisesti se esteettömyys ja yhdenvertaisuus, että kaikilla on pääsy näihin ja mahdollisuus osallistua ja käyttää näitä materiaaleja. Mutta kuten täällä on todettu, ehkä se tietynlainen ristiriita esityksessä on, että samaan aikaan ikään kuin sen esteettömyystavoitteen rinnalla kulkevat nämä tekijänoikeudelliset kysymykset. Varmasti käsittelyssä on tärkeää huomioida se, ettei synny vääränlaista ikään kuin vastakkainasettelua, koska pahimmassa tapauksessa se syö molemmilta puolilta niitä tavoitteita, joita on toisaalta asetettu ikään kuin sinne esteettömyyden puolelle ja toisaalta tekijänoikeuksien vaalimisen näkökulmasta, ettei jouduta jonkinlaiseen pysähtyneeseen tilanteeseen. Se on herkkä rajapinta, mutta siitä täytyy pitää huolta. Sitten ehkä tekijänoikeuksien näkökulmasta, kun katson noita lausuntoja, yksi kysymys on, miten me tulevaisuudessa nämä korvattavat teokset määrittelemme. Nyt se aika paljon määrittyy sen kautta, että käyttäjälle jää ikään kuin pysyvästi se materiaali, sitten jos ajatellaan jo tällä hetkellä olemassa olevia, esimerkiksi erilaisia striimauspalveluja ja sitä, miten ne tulevat tulevaisuudessa kehittymään, niin miten tämä kaikki vaikuttaa siihen: mitä se tarkoittaa, että se teos ja sisältö päätyvät käyttäjälle, ja sitä kautta edelleen niitten tekijänoikeuksien turvaaminen? Ja toinen, mikä lausunnoissa tietysti nousi esille: tämän valvontavelvoitteen näkökulmasta on huomioitava tietenkin se, että se vaatii myöskin resursseja, ja se on tärkeää myöskin pitää mielessä.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-05 näkövammainen tai joku, jolla aistit eivät ole kaikilla tavoin sillä tasolla, että voi esteettä toimia ja hakea niitä palveluita. Siksi on äärimmäisen tärkeää myös, että me emme pääse ainoastaan lainsäädännön kautta eteenpäin vaan myös yritystasolla pystytään toimimaan niin, että meidän suuret toimijat lähtevät mukaan sen kaltaiseen järjestelmään, jossa luodaan erittäin helppoja toiminta- ja palvelumahdollisuuksia, eli päästään eteenpäin. Ja kun esittelevä ministeri on täällä paikan päällä ja tuplatenkin tähän asiaan voi ottaa tarvittaessa kantaa, niin kysyn juuri liittyen tähän resurssikysymykseen, koska pelkkä lainsäädäntö yksistään ei tätä kysymystä ohjaa vaan tarvitaan myös laajemmalti yhteiskunnan otetta ja ennen kaikkea myös yritysten otetta.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Minunkin käsitykseni mukaan tämä lakiesitys on sinänsä oikein hyvä, että saatetaan näkövammaisten saataville kirjoja, ja nämä näkökohdat, joita on esitetty tästä tekijänoikeuskysymyksestä, ovat todella varteenotettavia. Ymmärrän, että tekijänoikeusjärjestöt ovat esittäneet kritiikkiä siitä näkökulmasta, että kun nykyisin on olemassa erilaisia digitaalisia striimausmahdollisuuksia ja muita, niin syntyy kysymys siitä, kuinka tekijänoikeuskorvaukset ikään kuin pysyvät mukana tässä teknisessä kysymyksessä. On tietysti hyvin tärkeää se, että
Puhuja: Raija Vahasalo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 puhemies! Yhdyn kiitoksiin siitä, että tämä on hyvä lakiesitys. Kaikki, koko eduskunta, ottavat sen hyvin ilolla vastaan, ja se on hienoa. Mutta kysyisin nyt tämmöisestä asiasta, kun edustaja Toivola nosti esiin hyvän ja mielenkiintoisen näkökohdan siitä, että esteettömyyttä ja tekijänoikeuksia ei saa asettaa vastakkain. Kysyisin ministeriltä:
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-05 itsekin haluaisin esittää ministerille kysymyksen liittyen näkövammaisten kirjastotoimintaan. On siis opetus- ja kulttuuriministeriön alainen näkövammaisten kirjasto Celia. Celia. Tilanne on se, että laissa säädettyä toimintaa varten myönnetyt määrärahat ovat viime vuosina vähentyneet merkittävästi, noin 30 prosenttia, ja kustannussyistä tässä kirjastotoiminnassa on siirrytty yhä enemmän käyttämään verkkopalveluja. Kuitenkin tiedossa on se, että osa asiakkaista ei kykene verkkopalveluja käyttämään, varsinkaan ikäihmiset, eli noin 10—20 prosenttia asiakkaista tarvitsisi muuta kuin pelkästään verkkopalvelua. Kysyn tästä resurssiasiasta: miten ministeri näkee, riittävätkö resurssit näiden palvelujen turvaamiseen?
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-05 tänäänkin eduskunnassa esillä eli siis tulevassa budjetissa, tämä hyvitysmaksu — luovan työn tekijöille maksettava hyvitysmaksu, joka siis on nyt pari vuotta, muutaman vuoden, maksettu valtion budjetista. Sekä sivistysvaliokunta lausunnossaan meille, valtiovarainvaliokunnalle, että sitten valtiovarainvaliokunta omassa mietinnössään viime keväänä kehyksen yhteydessä nosti esiin tämän kysymyksen, kun kehyksessä oli leikattu tätä määrärahaa 5 miljoonaa euroa. Tietenkin siellä tuli sitten järjestöiltä aika kova kritiikki siitä, että miksi näin, ja valiokunnat, niin kuin mainitsin, kiinnittivät tähän asiaan huomiota. Jos ministeri voisi jo tässä yhteydessä, hieman etukäteen, valottaa myös tätä tilannetta, koska mielestäni näin ei saisi olla. Tämä taso, 11 miljoonaa, silloin aikanaan määriteltiin, ja se oli sinänsä jo ikään kuin harkinnanvarainen, arvioitiin, mikä se suurin piirtein voisi olla, ja jo silloin tuli palautetta, että se ei välttämättä ole riittävä. Mutta se oli tärkeä periaate: silloin pitkäaikainen ongelma ratkaistiin sillä, että se sitten siirtyi budjettiin ja annettiin tietty seurantavelvoite ja selvittämisveloite. Ja nyt sitten, ennen kuin selvityksiä on tehty, tämä 5 miljoonaa leikataan. Jos tätä ministeri haluaisi jo nyt kommentoida — varmasti sitten budjetin yhteydessä jatkamme tätä keskustelua.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 toimeentulosta. Ja nyt kun tiedetään, että tekniikka kehittyy, meillä on yhä enemmän sähköisiä tapoja saada teoksia ei-fyysisinä kappaleina luettavaksemme, niin tietysti herää kysymys tästä tulonmuodostuksesta. Olisin kysynyt: miten ministeriössä suhtaudutaan tähän tekijänoikeusjärjestöjen kritiikkiin? Sitten toisaalta kysymykseni koskee myöskin tätä valvontaa koskevaa kritiikkiä. Jos olen ymmärtänyt oikein tämän lakiesityksen, niin näiden kirjastojen pitäisi valvoa sitä, että ikään kuin tämä materiaali on ainoastaan näiden tiettyjen edunsaajien saatavilla eikä päädy muihin käsiin. Mutta miten sitä käytännössä on mahdollisuus valvoa, ja ollaanko sitten osoittamassa esimerkiksi näkövammaisten kirjastolle resursseja sitä varten, että tästä valvontatehtävästä suoriudutaan? Sitten olisin kiitellyt myöskin edustaja Viitasta siitä, että hän otti tämän hyvitysmaksuleikkauskysymyksen esille. Se tuli aika yllättäen mielestäni, ilman minkäänlaista julkista keskustelua. Olisin tosiaan kysynyt, kun se nyt liittyy tähän luovan työn tekijöiden tulonmuodostukseen, mistä kummasta se oikein tupsahti. Ja sitten lopuksi, jottei kulttuuriministeri pääsisi liian helpolla, kysyn vielä siitä, kun nyt juhannuksena laitoitte lausuntokierrokselle arpajaislain, jossa esitetään pelihaittoihin puuttumista. Sinänsä se on erittäin hyvä tavoite, ja sitä lämpimästi kannatan, mutta jos tämä haittojen ehkäisy on tehokasta, niin sehän tarkoittaa sitä, että te samalla päätätte leikata edunsaajien budjettia. Elikkä onko onko hallitus valmis budjetoimaan kulttuurin, nuorten syrjäytymisen ehkäisyn, liikunnan ja niin edelleen rahoitukseen sen rahan, jonka tämä haittojen ehkäisy sieltä sitten leikkaa, koska jos te ette niin tee, niin silloinhan te ikään kuin leikkaatte tällä arpajaislailla ymmärtääkseni osan muun muassa kulttuurin tekijöiden, luovien alojen tekijöiden budjetista? Onko se teidän tarkoituksenne?
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-05 sen työn arvostamiseen ja sen työn eteenpäinviemiseen. Minusta nämä tekijänoikeusasiat pitäisi ihan oikeasti ottaa oikealla tavalla pöydälle ja katsoa. Nimittäin se tuntuu vähän hassulta, jos me kategorisoimme, että esimerkiksi äänikirjat on tarkoitettu pelkästään näkövammaisille. Minusta se on kummallinen lähtökohta. Meillä on hyvin paljon sellaisia ihmisiä, joiden lukutaito on heikohko, mutta äänikirjojen avulla he pääsevät kyllä sitten kirjallisuuden maailmaan, samaten vanhukset pääsevät kirjallisuuden maailmaan huomattavasti paremmin — ja myös me, sellaiset kansalaiset, jotka asumme sellaisilla paikoilla, missä on pitkät automatkat. Siellä on erittäin mukava pistää äänikirja korviin ja ruveta kuuntelemaan sitä tai äänikirja soimaan autoon silloin, kun autoa ajaa. Että kyllä sitä käyttävät muutkin. Jos me saamme tekijänoikeusmaksuja myöskin näistä, niin sen lisäksi mahdollisesti pystymme paremmin takaamaan sen, että kirjailijoilla ja ylipäätään luovan työn tekijöillä olisi mahdollisuus taiteilijaeläkkeeseen ja että heidän eläkeasiansa tulisi hoidettua kunnolla. Silloin he saisivat tämän korvauksen myöhemmin myös siitä työstä, mitä ovat aikaisemmin tehneet. Pyytäisin, että ministeri kiinnittäisi tähän asiaan huomiota. Tähän tietysti on pakko lisätä myöskin lehtimiesten eläkkeet, se että
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-09-05 esitetystä tuesta. Tässä todella on kyseessä tällainen varsin epäpoliittinen ja kaikkien varmasti periaatteessa kannattama hyvä hanke. Esiin otettiin kuitenkin näitä muutamia kysymyksiä, jotka tässä varmaan on syytäkin käsitellä. Ensinnä nimenomaan tämä tekijänoikeuksien haltijoiden toimeentulon turvaaminen. Se on tietysti ensisijaista aina kun ministeriössä uudistusta valmistellaan. uudistusta valmistellaan. Olinkin valmistautunut siihen, että tästä tulisi jonkinlainen keskustelu, ja tähän voin kommentoida seuraavasti: Voimassa olevassa tekijänoikeuslaissa on säädetty tekijälle oikeus saada korvaus, kun näkövammaisen haltuun jää pysyvästi kappale teoksesta, esimerkiksi siis äänikirja, joka on valmistettu ja toimitettu näkövammaiselle tekijänoikeuden rajoituksen nojalla. Tämä korvausoikeus ehdotetaan säilytettäväksi ennallaan. Mahdollisuus korvausoikeuden säilyttämiseen saatiin mukaan tähän direktiiviin tiukan väännön tuloksena. Tarpeesta kehittää korvausoikeutta on keskusteltu lainvalmistelun aikana. Direktiivin ja siihen perustuvien lainmuutosten tärkeänä tavoitteena on näkövammaisten jokapäiväisen elämän helpottaminen ja parantaminen Teosten käyttöön liittyvien erilaisten intressien yhteensovittaminen on sen vuoksi tässä nyt välttämätöntä ja tärkeää. Kun kaupalliset äänikirjamarkkinat ovat jatkuvassa kehityksessä ja palveluita voidaan tehdä eri tavoin paremmin saavutettaviksi, niin myös ulkomailta on mahdollista saada oppia näitä parhaita käytäntöjä varten. Kun edellä sanottu nyt otetaan huomioon, niin tätä kysymystä on syytä arvioida sitten uudelleen direktiivin vaikutuksia koskevan tarkastelun pohjalta, mikä komission on tarkoitus tehdä 2020. Eli asiasta on keskusteltu etukäteen, ja siihen myös varmasti palataan jälkikäteen, kun näemme tuloksia. Direktiivi itsessään ei sisällä perustetta laajentaa tai muuttaa nykyisin voimassa olevaa korvausoikeutta. Muuten tosiaan kiitän tästä tuesta tässä vaiheessa ja toivon tietysti esitykselle asianmukaista, ripeää käsittelyä, mihin selvästikin täällä oli valmiutta. Sitten tästä erillisenä kysymyksenä otettiin esiin ajankohtainen asia hyvitysmaksusta, jossa tosiaan uhkaa selkeä lasku, joka toteutuu nyt rajattuna. Lasku johtuu siis yksinkertaisesti niistä säännöistä, jotka tälle järjestelmälle laadittiin kauan ennen kuin minä astuin virkaani, mutta olen ja ministeriöni on neuvotellut tähän loivennuksen, eli tässä tehdään nyt niistä silloin sovituista säännöistä poikkeus, ja leikkaus ei tule niin suureksi kuin niiden alun perin sovittujen sääntöjen mukaan tulisi. loivennus on saatu, mutta ongelma on pysyvä, koska niillä laskentaperusteilla, mitkä silloin sovittiin, näyttäisi siltä, että hyvitysmaksu tulee jatkuvasti laskemaan, joten tässä on vielä jatkopohdiskelun paikka siltä osin, miten tämä saadaan kestävälle pohjalle. Mutta tämä tosiaan ei liity alkuperäiseen aiheeseen, ja palataan siihen laajemmin joskus toiste.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-05 sen tarkemmin tarkistellaan suuntaan tai toiseen, tarvitaan tämä tietynlainen puolueeton selvitys, siis objektiivinen selvitys siitä, mikä se summa olisi. Ainakin siinä palautteessa, mitä itse luin järjestöiltä tulleen, pidettiin kummallisena, että tämä 5 miljoonaa oli otettu jo ennen kuin nämä kyseiset selvitykset oli tehty. Tämä on nyt
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-05 Ministeriltä jäi vastaamatta tuohon edustaja Alanko-Kahiluodon esille ottamaan kysymykseen tähän asiaan liittyvästä arpajaislain muutoksesta ja sen aiheuttamasta mahdollisesta pelituottojen menetyksestä Veikkauksen edunsaajilla. Sitähän se tarkoittaa, jos tätä arpajaislakia muutetaan, että todennäköisesti ne pelituotot laskevat. Se täytyy ymmärtää sitä kyseistä muutosta tehtäessä. Ja on vain hyväksyttävä, että tuotot laskevat, kun pelihaittoja vähennetään, se on melko selvä fakta, joka siitä tulee seuraamaan. Se on myös eräs keskeinen seikka, minkä takia sitä arpajaislakia ei voida kovin hätiköidysti muuttaa, eikä Veikkauksen pelitarjontaa voida karsia kovin nopeasti, etteivät ne pelituottojen menetykset olisi niin suuria.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Minä olen huolestunut luovien alojen työntekijöiden tulonmuodostuksesta, joka on seikka, joka liittyy tähän puheena olevaan lakiesitykseen. Sen huomasivat myös monet muut kansanedustajat, jotka sitten siihen tarttuivat ja esittivät tähän liittyen kysymyksiä kulttuuriministerille, ja se oli minusta tässä kohtaa ihan perusteltua. Samoin minusta oli ihan perusteltua ottaa tässä esille arpajaislaki, koska hallitus antoi sen lausunnon aivan yllättäen juhannusaattona lausunnolle eikä ole käyty minkäänlaista julkista keskustelua siitä, miten tämä arpajaislaki vaikuttaa esimerkiksi kulttuurialan järjestöjen rahoitukseen. Kyseessähän on sisäministeriön lakiesitys, mutta kulttuuribudjetista päätetään nimenomaan hallinnonalalla, joka kuuluu kulttuuriministerille. Sen vuoksi minusta oli ihan mielekästä ottaa tässä esille kysymys siitä, tekevätkö nyt siis sisäministeri ja kulttuuriministeri tässä kohtaa yhteistyötä, kun sisäministeri säätää lain, joka leikkaa suoraan kulttuuritoimijoiden rahoitusta, eli miten tämä koordinoidaan. Kyllä minun ymmärrykseni on se, että jos rahapelihaittoja aidosti vähennetään, mikä on tavoite ja hyvä asia, jos käy niin kuin esityksessä arvioidaan, että edunsaajien rahoitus vähenee 5 prosenttia vuodessa, niin sehän on tietysti hyvä yhteiskunnan kannalta: silloin säästyy yhteiskunnan varoja, esimerkiksi sosiaalisektorilla, kun pienituloisten pelihaitat vähenevät. Tästä minun mielestäni seuraa se, että meillä olisi yhteiskuntana hyvin varaa kohdentaa lisää määrärahoja kulttuurin rahoitukseen, jonka taso Suomessa verrattuna esimerkiksi muihin Euroopan maihin tai vaikkapa Keski-Euroopan maihin on aika matalalla tasolla. Eli kyllä olen sitä mieltä, että tässä salissa on mielekästä keskustella siitä, pitäisikö valtion verotuloja sitten lisätä kulttuurin rahoitukseen, jos sieltä veikkausvoittovarojen rahoitus vähenee. Minusta tämä on relevantti kysymys, ja olen itse asiassa hyvin pahoillani siitä, että Suomessa ei kulttuuripolitiikasta juurikaan keskustella, eikä siitä, että esimerkiksi tämmöinen arpajaislakiesitys annetaan keskellä Suomen kesää, kun kaikki järjestöt ovat kesälomilla ja yksikään kulttuurijärjestö ei ole luultavasti ehtinyt tähän asian vaatimalla vakavuudella keskittyä ja paneutua.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 kannamme huolta siitä, että luovan alan työntekijöiden tulonmuodostus olisi vahvempaa ja riittävää tulevaisuudessa, mutta haluan kyllä tästä esityksestä antaa kiitosta ministeri Terholle, siitä, että hän on ryhtynyt toimeen. Lähestyn itse tätä nimenomaan siitä tulokulmasta, että kulttuuri, kirjallisuus, kirjat ja muut, mitkä tätä hallituksen esitystä koskettavat, olisivat meidän kaikkien saavutettavissa. Tekijänoikeudet ovat tässä omanlainen kysymyksensä, ja ne pitää ratkoa, mutta se, että me saamme kirjallisuuden kaikkien saavutettavaksi, on minun mielestäni ehdottomasti tämän esityksen kivijalka ja sellainen perusarvo, jota pitää eteenpäin viedä ja vaalia. Tässä on noussut esille, että meillä kaupalliset äänikirjamarkkinat kehittyvät. Se on totta, mutta tulevaisuudessa, kun tämä tarve tulee kasvamaan, me tarvitsemme keinoja myös sellaisille äänikirjoille, jotka eivät välttämättä toteudu kaupallisin perustein, ja silloin on hyvä etsiä ratkaisuja myös tämäntyyppisiin kysymyksiin. Mutta ministeri Terho on tehnyt hyvää työtä tässä asiassa tekijänoikeuslain näkökulmasta, tässä kysymyksessä, jolla nimenomaan taataan, että jokaisella ihmisellä olisi oikeus hyvään kirjallisuuteen ja päästä nauttimaan kirjallisuudesta, on sitten kyse vaikkapa siitä heikosta lukutaidosta tai heikosta näöstä tai heikosta kuulosta tai jostain muusta rajoitteesta, niin ettei pysty käyttämään vaikkapa perinteistä kirjaa tai edes sähkökirjaa — silloin tarvitaan näitä monipuolisia ratkaisuja.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Käsiteltävänä on siis hallituksen esitys lääkelain ja Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksesta annetun lain muuttamiseksi. Viime vuosina on puhuttu paljon apteekkitoimialaa koskevista muutostarpeista. Käsittelyssä on nyt hallituksen esitys, jonka tavoitteena on parantaa ja joustavoittaa apteekkitoimintaa. Esityksessä ehdotetaan laajennettavaksi kriteerejä, joiden perusteella voidaan perustaa uusi apteekki. Muutos mahdollistaisi apteekkien määrän lisäämisen ja siten edistäisi alan kilpailua. Lääkeviranomainen eli Fimea ottaisi apteekin perustamisen edellytyksiä arvioidessaan huomioon nykyistä laajemmin tarpeen apteekkipalveluille lääkkeiden saatavuuden turvaamisen lisäksi. Arviossa olisi otettava kokonaisvaltaisesti huomioon alueella asuvan ja asioivan väestön tarpeet. Fimea voisi myös päättää apteekin perustamisesta nimenomaisesti sosiaali- tai terveydenhuollon toimintayksikön eli esimerkiksi sairaalan yhteyteen. Apteekkitoimintaa parannettaisiin muinkin tavoin: Apteekkilupiin liittyvää ilmoitusmenettelyä yksinkertaistettaisiin. Hakijan rikostuomioiden huomioonottamisesta säädettäisiin nimenomaisesti osana apteekkilupaprosessia. Apteekkarinvaihdostilanteita nopeutettaisiin lyhentämällä apteekin vastaanottamisen määräaikaa. Oikeuksia ja velvollisuuksia apteekkarinvaihdostilanteissa täsmennettäisiin. Fimealle säädettäisiin oikeus sulkea apteekki väliaikaisesti vakavissa potilasturvallisuutta vaarantavissa tilanteissa. Esityksessä on myös muita lääketoimialaa koskevia muutoksia. Sosiaalihuollon palveluasumisyksikkö voisi jatkossa ylläpitää rajattua yhteiskäyttöön tarkoitettua lääkevarastoa asukkaiden ennakoimattomia tai tilapäisiä lääkitystarpeita varten. Tällä parannettaisiin asukkaiden lääkehoidon asianmukaista toteutumista. Laissa säädettäisiin myös muun muassa Fimean oikeudesta periä maksuja suorittamistaan tarkastuksista. EU-lainsäädännön muutosten takia muutettaisiin lääkkeiden hyviä tuotantotapoja ja lääkkeiden haittavaikutusten ilmoittamista koskevia säännöksiä ja tehtäisiin EU:n tietosuoja-asetuksen edellyttämät muutokset lääkelakiin. Tätä nyt käsillä olevaa esitystä on kutsuttu niin sanotusti myös apteekki 1 ‑paketiksi, ja sillä on tarkoitus toteuttaa hallituksen keväällä 2017 tekemiä linjauksia. Työtä jatketaan niin sanotulla apteekki 2 ‑paketilla, jonka valmistelu on parhaillaan käynnissä. Tarkoituksena on syksyn mittaan toteuttaa myös muita hallituksen apteekkilinjauksia toisessa hallituksen esityksessä. Näitä ovat esimerkiksi itsehoitolääkkeiden saatavuuden parantaminen ja itsehoitolääkkeiden lääketaksan mukaisen hinnan muuttaminen säännellyksi enimmäishinnaksi. Ministeriössä valmistellaan lisäksi arviomuistiota lääkeasioiden kokonaisuuteen liittyen, minkä pohjalta voidaan vielä linjata tulevaisuuden suuntaviivoja lääkeasioissa. — Kiitos.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 mutta olisi mielenkiintoista kuulla, miten esimerkiksi muut vihreät suhtautuvat tähän uudistukseen. Jos esimerkiksi otetaan puheenjohtaja Aallon kantoja, niin hänhän sanoo, että määräsäätelystä pitäisi luopua, mutta sanoo esimerkiksi, että ei itsehoitolääkkeitä kaupan hyllylle, joten itse asiassa tämä apteekki kakkonen tulee menemään pidemmälle kuin esimerkiksi puheenjohtaja Aallon linjaukset. Ja mehän emme tiedä, mikä muu kanta vihreillä tähän asiaan olisi.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-05 rouva puhemies! Lääkkeet eivät ole mikä tahansa kulutushyödyke, niitä ei voi ruisleipään verrata. Kansalaiset kokevat, että lääkkeitten saatavuus joka puolella Suomea on tärkeää — sitä tällä lailla lisätään, se on hyvä asia — mutta lääkkeisiin sisältyy niin paljon tekijöitä, isot muutokset hetkessä eivät ole varmastikaan mahdollisia. Ministeri Mattila hyvin avasi tämän lakisisällön. Tässä otan kantaa kahteen asiaan, erinomaisiin asioihin, jotka tämä lakimuutos tekee:
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Tällä hallituksella todellakin aika alkaa loppua, ja tämä on esitys, joka meillä nyt on käsittelyssä. Kuten ministeri omassa esittelypuheenvuorossaan totesi, lääkeala on ollut paljon esillä. Kansalaisten odotukset ovat korkeita, ja puhumme asiasta, joka koskettaa tavalla tai toisella meitä kaikkia, mutta hallituksella ei selvästikään ole riittävästi rohkeutta eikä enää edes aikaa. Se, mitä olisi pitänyt tehdä, olisi ollut huolellinen, kokonaisvaltainen selvitys siitä, millä tavalla lääkemarkkinoita ja apteekkialaa Suomessa pitää uudistaa, mutta edes tähän ei hallituksella rohkeus riittänyt. Etenemme nyt näitten pakettien tietä ja odotamme täällä eduskunnassa, milloin
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Apteekeista tosiaan käydään vilkasta keskustelua, ja aika ajoin on aika huomattaviakin muutosvaatimuksia kuten edustaja Vartian kiihkeässä puheenvuorossa. Mutta minusta nyt, kun sotessa on iso mullistus käynnissä, ei pitäisi rikkoa sitä, mikä toimii hyvin. Aika useinhan on todettu, että meidän apteekkilaitoksemme kuitenkin on terveydenhuoltomme parhaiten toimivia osia: saavutettavuus, asiakkaiden tyytyväisyys on hyvä. Toki on kehittämistarpeita paljon, ja niitä tässä esityksessä on, mutta minusta apteekkitoimintaa ei tosiaankaan voi mitenkään verrata Lidlin kauppatoimintaan. Kysymys on aivan eri asiasta. Mutta todellakin jatkossa soten myötä varmaan on hyvä pohtia vielä tätä apteekkitoiminnan kehittämistä, niveltymistä soteen.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 apteekkia koskeva lainsäädäntö on todella vanhaa, kankeaa, aikansa elänyttä, ja on todella hyvä, että nyt ministeri Mattila ja nykyinen hallitus ovat tarttuneet tähän. Me saamme vihdoin näitä lakiesityksiä tänne eduskunnan käsiteltäväksi. 2015 julkaistiin laaja lääkealan kehittämistyöryhmän raportti, sen lakiesityksiä ollaan tänne odoteltu, Ruskoahon työryhmä tekee selvitystä. Eli sosiaalidemokraateille voin sanoa, että paljon on selvitystyötä, tehdään uusia tavoitteita, mutta olennaista on nyt, että tätä lainsäädäntöä, joka on aikansa elänyt, uudistetaan. Siitä, että laki on ollut huonoa, ovat kärsineet apteekkarit — he eivät ole voineet kehittää toimintaansa — ja ennen kaikkea suomalaiset, jotka tarvitsevat apteekkipalveluita. Eli erinomaista on nyt, että me saamme lisää apteekkeja, jotta apteekit voivat ryhtyä kilpailemaan palvelun laadusta. Kyllä me näemme apteekit osana terveydenhuoltoa. Vihreät, ainakin osa, haluaisivat laittaa sairaat juoksemaan halvempien lääkkeiden perässä. On hyvä muistaa, että apteekkarit itse eivät päätä lääkkeiden hinnasta. Niin kauan kuin
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-05 Pidän tärkeänä, että apteekkitoimintaa ohjaavat ensisijaisesti terveydenhuollolliset eivätkä elinkeinopoliittiset tavoitteet, toisin kuin edustaja Vartia esitti. Muistutan, että Suomessa on kansainvälisesti arvostettu, tavoitteensa hyvin täyttävä apteekkijärjestelmä, jossa lääkkeiden saatavuus ja lääketurvallisuus ovat erinomaisella tasolla. Tässä yhteydessä haluan todeta, että pidän tätä lakiesitystä kyllä monella tavoin hyvin kannatettavana. Vielä edustajan Vartian puheenvuoroon liittyen: pidän kyllä merkittävänä arvokysymyksenä sitä, tuetaanko Suomessa kotimaista yksityisyrittäjyyttä vai monikansallisia lääketukkuja niin että verotulotkin valuvat sitten ulkomaille.
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Sitä varten meillä on Fimea, joka asettaa tiukat kriteerit sille, mitkä edellytykset pitää täyttää, jotta saa perustaa apteekin. Esitykseni mukaan luvan saavat ainoastaan ne tahot, jotka nämä kriteerit täyttävät. Toisin sanoen ei tulisi muutosta siltä osin: kun tuolla on apteekki, siellä on samat kriteerit täytettyinä. Mutta kertokaa minulle, mitä haittaa siitä on, jos kriteerin täyttänyt taho saakin perustaa apteekin. Toinen kysymys liittyen proviisoreiden omistajuuteen: Tästäkään ei vielä luovuta. Tämä on ainut ala, missä on rajoite sille, kuka saa omistaa. Mutta eihän se takaa vastuuta, vaan olennaista on se, että siellä on oltava vastuullinen taho ja sen on oltava yhä edelleen proviisori. Puheet siitä, että haluamme suosia kotimaista: Miten apteekkien maksama veroeuro eroaa esimerkiksi rautakaupan maksamasta veroeurosta? Minkä takia hyväksymme saksalaisen rautakaupan Suomeen mutta emme saksalaista apteekkia? Miten nämä veroeurot eroavat toisistaan?
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 lääkevalistusta ja muuta annetaan. Toisaalta on erinomainen juttu hallituksen esityksessä, että nyt voi helpommin perustaa apteekin sinne, missä asiakkaiden tarve sitä edellyttää, eli esimerkiksi sosiaali‑ ja terveydenhuollon yksiköihin, koska siellähän ovat ne potilaat, jotka tarvitsevat juuri hetkellisesti ja nopeasti lääkettä, eikä tarvitse taksilla ajaa ympäri kaupunkia. Kyllähän tämä nyt on iso edistysaskel.
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Uskon, että kilpailuviranomaiset ovat hyviä määrittelemään sen, mutta jos itse ehdottaisin jotain, niin maksimissaan neljännes, ehkä viidennes markkinoista. Oleellista on se, että syntyy aitoa kilpailua, jossa yksikään toimija ei ole niin iso, että pystyy vääristämään kilpailun asetelmia. Mutta samaan aikaan jos mietitään tämänhetkistä tilannetta, jossa määritellään alueelle vain yksi toimilupa: vaikka lääkkeiden
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 puhemies! Niin kuin täällä on todettu, tämä hallituksen esitys on tarpeellinen edistysaskel tällä hetkellä vanhaan lainsäädäntöön. Mutta esimerkiksi Kelan entinen pääjohtaja on argumentoinut hyvin tästä lääkkeiden hintakehityksestä. Kyllä kilpailun vapauttaminen olisi tähän paras lääke, eikä tarvitsisi tehdä tällaisia muita epämääräisiä kompromisseja asioissa. kriteerit tietysti täytyy täyttää. Esimerkkinä vaikka Ruotsi tai muut Pohjoismaat: siellä on saatu hyvää, samanlaista palvelua kuin muualla markkinatalousmaissa, ja Suomessakin se varmasti saadaan aikaan. Joten tämä Vartian argumentointi oli minun mielestäni tarpeellista ja keskustelua avaavaa. Itse kyllä markkinatalouden kannattajana kannatan tämäntyyppistä uudelleenarviointia myös apteekkilainsäädännössä.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-05 markkinavoimat hoitavat näitä asioita, tämä puoli kehittyy? Tällä hetkellä Suomessa on toimiva apteekkijärjestelmä ja koko maan kohdalta lääkkeiden saatavuus on pystytty turvaamaan. Meillä myös myönnetään uusia apteekkilupia, toki kohtuullisen harvasti, mutta nyt esimerkiksi tänä syksynä
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 Kun suomalaisilta kysytään, niin apteekki taitaa olla se palvelu, joka saa ehkä parhaimman arvosanan. Mutta kyllä tosiasia on se, että apteekkilainsäädäntö on tosi monimutkaista, jo pelkästään tuo hinnanmuodostus. Mehän tiedämme, että nykyjärjestelmässä apteekkari ei voi itse vaikuttaa siihen lääkkeen hintaan. Ja on tärkeää, että mietitään sitä, millä tavalla voidaan järkevästi lisätä kilpailua apteekkilaitoksessa, jotta siitä hyötyjä on palvelun saaja ja veronmaksaja. Iso huoli on se, että lääkkeiden saatavuus on ollut heikkoa. Meillä on todella kapeikkoja, ja me olemme pieni markkina maailmassa, joten kysyisin: mitä toimia ministeri on miettinyt tai ministeriössä on tekeillä, jotta me voimme turvata sen, että meillä on ylipäätään niitä lääkkeitä, joita voidaan sitten jaella tai välittää apteekkien kautta? Mielestäni tämä on tärkeä kysymys. Kysyn myöskin: Kun tässä nyt maltillisesti tuon apteekkityöryhmän linjoja viedään eteenpäin — olin itsekin siinä jäsenenä — niin olemme huolissamme tästä valitusmenettelystä, siitä, että esimerkiksi
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 Sen vuoksi toivoisinkin, että täällä olisi ollut muitakin vihreitä puolustamassa näitä edustaja Vartian ajatuksia, ja hiukan huolissani katson, että muut ryhmän jäsenet täällä eivät ole linjanne takana. Täytyy aina muistuttaa siitä, että myös vihreät olivat viime kaudella hallituksessa, ja mitään tälle apteekkialalle ei tehty, mutta nyt tehdään, joten mielestäni suunta on oikea.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-05 Jos ajatellaan vaikkapa voiteita, joita nyt ollaan kenties vapauttamassa kauppoihin myyntiin, niin ei kansalaisille, kuluttajille ole välttämättä mitenkään selvää, mihin tarkoitukseen käytetään vaikkapa kortisonivoidetta, mihin tarkoitukseen käytetään antibioottivoiteita,
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin edustaja Räsäselle kiitos puheenvuorosta. Olen aivan samaa mieltä tästä neuvonnasta, mitä tarvitaan, kun puhutaan lääkehoidosta. Lääke ei ole kulutushyödyke päivittäistavarakaupassa, vaan siihen liittyy aina neuvonta ja ohjaus ja myöskin vastuu. Voi myös kysyä, onko kyse apteekkimonopolista vai nähdäänkö sieltä myös ne reilut 600 yrittäjää. Niin, tänään on yrittäjän päivä — hyvää yrittäjän päivää kaikille! Kuitenkin apteekkien tulonmuodostus on läpinäkyvää, ja tästä päästään myös siihen kysymykseen, että siellä työskentelee muitakin kuin proviisoreja, eli ne ovat työllistäviä. Sitten apteekki kakkonen ‑paketista tuli monta kysymystä. Ensinnäkin siitä aikataulusta, ennätetäänkö siihen: se on pitkälti jo valmisteltu ja hyvin pian lausuntokierroksella, ja siinä ainakin nimenomaan itsehoitolääkkeet nousevat tarkasteluun, jakelukanavat, itsehoitolääkkeiden hinta, apteekkiveron kehittäminen, muutoksenhakumenettelyn tarkastelu. Sitten edustaja Tuppurainen nosti esiin monta kysymystä siitä, onko onko tehty selvitystä ja minkä verran. Vuoden 2018 aikana on tehty Fimean selvitys itsehoitolääkkeiden jakelukanavista, sitten Apteekkariliitto ja PTY ovat tehneet, ja Heikki Ruskoaho on tehnyt raportin lääkekorvausjärjestelmän kehittämisestä. Kaikki nämä siis vuoden 2018 aikana, eli kyllä on nimenomaan tehty. No sitten tämä saatavuusongelma, mikä on noussut esille, on turvallisuuskysymys tietenkin, mutta siinä ongelma ei ole apteekkien tai apteekkarien, vaan se on ollut lääketukun ongelma, ja sitä täytyy kyllä jatkossa hyvin painavasti myös tarkastella. Sitten kiitoksia kaikista puheenvuoroista. Sinänsä pidän edustaja Vartian linjauksia samansuuntaisina kuin hallituksen linjauksia. Ne eivät tietenkään tuollaisina sisälly tähän esitykseen, mutta suunta on sama, elikkä apteekkien määrää tullaan tällä lisäämään, ja on jo nähty se, että uusia apteekkeja on perustettu. Ja kyllä täytyy sanoa, että yleisessä terveydenhuoltoa koskevassa keskustelussa vihreät ovat olleet sangen kriittisiä kansainvälisiä ketjuja kohtaan, mitä nyt sitten Ruotsissa ja Norjassa on nähty. Suomen ja Ruotsin ja Norjan markkinoita ei sinänsä voi verrata toisiinsa täysin samalla tavalla, mutta on tietenkin hyvä, että Norjassa ja Ruotsissa on apteekkeja saatu sinne pienimmille paikkakunnille. Suomessa se tilanne on tällä hetkellä se, että apteekkeja on pienillä paikkakunnilla. nimenomaan, kuten edustaja Sarkomaa nosti aivan oleellisen asian esille, apteekki on Suomessa äärimmäisen luotettu, äärimmäisen, voiko sanoa, suosittu palvelu. Se on matalan kynnyksen toimija, johon kansalaiset ovat kenties terveydenhuollon kentässä kaikkein tyytyväisimpiä. Sitten myös Yliopiston Apteekki nousi esille. Sen erityisasema tällä hetkellä on perusteltu sen tiettyjen erityistehtävien vuoksi, elikkä liittyen koulutukseen tai tiettyjen lääkkeitten valmistukseen, ja sillähän on jo oikeus pitää sivuapteekkeja. En tarkkaan päässyt kärryille siitä, mitä edustaja Vartia tarkoitti sillä, että
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 ajaa Yliopiston Apteekin asiaa muiden kustannuksella, vaan pelisääntöjen tulee olla kaikille samat. Mutta se liittyy siihen, että kun määräsääntelystä luovutaan, niin muutkin toimijat voivat perustaa ketjuja, jotka tekevät asiat kustannustehokkaammin ja yleisesti ottaen paremmin. Lisäksi haluaisin tuoda esille sen, että apteekkareiden tulonmuodostus ei todellakaan ole läpinäkyvää, sillä kaikki apteekkarit toimivat toiminimien takana ja heidän verotietojaan ei saada näkyville. Me emme tiedä yhtiöiden tilinpäätöksistä mitään, koska siellä eivät täyty kriteerit silleen, että heidän olisi ne julkistettava, mikä myös estää sen, että asiaa voitaisiin tutkia, että tosiasiassa tiedettäisiin, kuinka paljon ylimääräistä lääkkeistä tällä hetkellä maksetaan. Lisäksi kun sanotte, että tässä ei tueta yrittäjyyttä, niin ette löydä yrityskentästä ihmisiä, jotka ovat sitä mieltä, että kun estetään alalle tulo, niin se tukee suomalaista yrittäjyyttä. Ja yksi asia vielä liittyen parasetamoliin: Parasetamolimyrkytykset kasvoivat myös Suomessa, kun parasetamoli yleistyi, vaikka se ei siirtynyt ruokakauppoihin, niin että kysymys ei ole siitä, että saatavuus lisääntyi, vaan ihmiset tutustuivat uuteen lääkkeeseen.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Totean vielä kiitoksena ministeri Mattilalle, että vihdoin olemme saaneet tätä apteekki- ja lääkealaa koskevaa lainsäädäntöä eteenpäin. Moni syy on varmasti estänyt sitä: ei olla priorisoitu riittävästi aikaisemmissa hallituksissa, on varmasti ollut sote-suma valmistelijoilla. Mutta erinomaista on, että tämä lainsäädäntö lähtee nyt rullaamaan ja saamme tämän ykköspaketin ja toivottavasti vielä toisen, ja seuraavan hallituksen ja eduskunnan on tätä työtä jatkettava. Apteekkityöryhmän jäsenenä pidän erittäin välttämättömänä sitä, että me saamme lisää apteekkeja ja apteekit tulevat kilpailemaan sillä palvelun laadulla, esimerkiksi aukioloajoilla. Olennaista on myös se, että todellakin sitten sinne sairaaloiden yhteyteen voidaan perustaa nyt sairaaloiden yhteyteen voidaan perustaa nyt selkeämmin — on kriteerit siihen — apteekki ja tämä helpottaa kotiutumista. Ihmiset saavat lääkkeet siellä, missä he niitä tarvitsevat. Näitä uudistuksia on todella pitkän aikaa odotettu. Vanhusten lääkehuolto, lääketokkurat ovat iso ongelma. Ne aiheuttavat paljon terveydenhuollon lisäkustannuksia ikäihmisten hyvinvointiin ja elämiseen. Ne ovat iso riski. Annosjakelu on ollut vastaus siihen, niin että lääkehoito on on kohdallaan, ja tuossa apteekkityöryhmässä me totesimme, että annosjakelun käyttöä lisätään sillä, että määritellään palkkio- ja korvausperusteet. Tämä ei vielä näissä ministerin puheenvuoroissa ollut. Toivon, että tätä edesautetaan ja edesautetaan lääkealalla kaikkea sitä: on lääkelistat käytössä, ja todellakin erityisesti paljon lääkkeitä käyttävillä ja erityisesti ikäihmisillä ikäihmisillä on annosjakelu ja säännöllisesti arvioidaan lääkehoitoa. Pidän erinomaisena sitä, että Helsingin proviisorikoulutuksessa nyt tuo lääkehoidon arviointi sisältyy koulutukseen ja jatkossa tulee kaikkien proviisoreiden koulutukseen niin, että apteekit arvioivat myöskin sitä oikeaa lääkehoitoa. Sehän ei ole kuulunut apteekkien
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Tässä hallituksen esityksessä on kyse viime vuoden keväällä istuneessa hallituspuolueiden apteekkiryhmässä sovittujen uudistusten toteuttamisesta. Itse olin tuolloin työryhmän jäsen, ja on hyvä, että edes osa tuolloin sovituista asioista viedään nyt läpi. Toki olisi suotavaa, että niiden loppujenkin sovittujen asioiden kohdalta valmista saataisiin mahdollisimman pian, ja näinhän ministeri Mattila lupasikin, joten hyvä niin. Nyt lähetekeskustelussa olevassa esityksessä perimmäinen tarkoitus on lisätä apteekkien määrää sekä helpottaa niiden perustamista sosiaali- ja terveydenhuollon toimintayksiköiden yhteyteen. Käytännössä tähän pyritään siten, että apteekkien perustamiskriteeristöä muutetaan järkevämpään suuntaan. Jatkossa apteekkilupia hallinnoima Fimea voisi käyttää enemmän omaa harkintaa, kun uusia apteekkeja perustetaan, ja hyvä näin. Tällaisia tilanteita voisivat olla esimerkiksi sellaiset, joissa apteekkitoiminta on alueellisesti hyvin keskittynyttä, vain yhden tai muutaman apteekin käsiin. Toki samalla nykyinen apteekkilupien peruskriteeristö, jossa lääkkeiden saatavuuden lisäksi on myös riittävien palveluiden takaaminen, säilyy voimassa. Arvoisa puhemies! Kyse on siis pienestä askeleesta oikeaan suuntaan, mutta rohkeampiakin vaihtoehtoja olisi ollut tarjolla. Esitimme apteekkityöryhmässä esimerkiksi apteekkilupien kohdalla paljon kunnianhimoisempiakin tavoitteita, mutta tällaiseen kompromissiin nyt päädyttiin, ja sitä kunnioitetaan. Sittemmin paljon radikaalimpaa apteekkialan reformia on ehdottanut muun muassa entinen Kelan pääjohtaja ja ministeri Liisa Hyssälä omassa apteekkiselvityksessään.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 haluaisin edustaja Tuppuraisen analysoivan, mikä merkitys tässä saatavuusongelmassa on ollut apteekeilla, mikä merkitys on ollut logistiikalla eli lääkkeiden logistiikka- ja niihin liittyvillä automaatiojärjestelmillä, ne käsittääkseni nyt alkavat pelaamaan, ja mikä rooli on ollut lainsäädännöllä ja Suomen hallituksella — että eivät mene nämä kansainväliset ja lääketehtaitten ongelmat kenenkään kansallisen toimijan piikkiin apteekeista ja maan hallitukseen lähtien. Se on aivan eri asia. Ja totta kai, jos me haluamme lainsäädännöllä varmuusvarastointia tai jotakin muuta asiaa edistää niin pitkälle, että kaikki löytyvät aina, niin jokuhan sen sitten viime kädessä aina maksaa. Mutta mitä tähän varsinaiseen keskusteluun tulee, niin minun mielestäni tämä on ollut erittäin virkistävä ja hyvä keskustelu, koska nyt tässä minun mielestäni on vaara, että menevät sekaisin tämmöinen ammattimainen lääkeneuvonta ja elinkeinovapaus. Ne ovat kaksi eri asiaa. Edustaja Vartia on minun mielestäni omalla tavallaan tuonut vaihtoehdot esille, ja niissä on ollut selvä logiikka ja analytiikka, mutta itse sanoisin näin, että se on hyvä pohja, mutta ihan puhtaaseen markkinatalouteen ei tässäkään asiassa kannata mennä, koska ei ihmisten terveydestä eikä lääkkeistä pidä tehdä kauppatavaraa, joka mainonnalla luo tarpeita ja muuten, kyllä siinä jonkunmoinen kontrolli pitää kuitenkin aina olla, sillä tänä päivänä pääomamarkkinoiden, jotka ovat tulleet mihin tahansa bisnekseen, tarkoitus on maksimaalisesti hyödyntää markkinat, ja valitettavasti medikalisaatio ja mainonta, jolla luodaan tarpeita, turha lääkkeidenkäyttö ja turhat tutkimukset ovat tätä päivää. Meidän täytyy lainsäädännöllä huolehtia, että ne pyritään pitämään aisoissa. Sitä minä en tiedä, onnistutaanko siinä. Mutta se trendi, minkä tämä taksiuudistus ikään kuin viritti, on se, että kyllähän me semmoiseen maailmaan olemme menossa, että emme me millään voi hyvin pitkään protektionismia hyväksyä, niin että joku toimiala on ikään kuin suljettu ja sinne ei enää markkinoille pääse, joten siinä suhteessa Antero Vartia on täysin oikeassa. Ja minä luulen, että seuraava hallitus joutuu palaamaan tähän asiaan ja arvioimaan sitä nimenomaan kilpailunäkökulmasta mutta sillä tavalla rajoittaen, että mikään yksittäinen toimija ei saa markkinoilla ylivaltaa ja että me koko ajan tarkkailemme, että lääkkeiden käyttö ei mainonnan tai muun kautta mene sellaiselle uralle, joka aiheuttaa kansantaloudellista vahinkoa ja jossa ihmisiä ikään kuin johdetaan harhaan tällä terveysfilosofialla ja mainonnalla. Nämä ovat isoja uhkatekijöitä. Mutta itsekin olen sitä mieltä, että on parempi viedä tätä siihen suuntaan, mitä Antero Vartia täällä esitti, kunhan se suunta on vain pikkuhiljaa käytäntöön tuleva, niin että hallitaan kaikki nämä epäkohdat, mitkä siinä saattavat tulla esille.
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-05 hyviä argumentteja. Kannan kuitenkin huolta siitä, onko pienillä paikkakunnilla jatkossa yhtään apteekkia, jos tämä apteekkijärjestelmä ja tämä säädelty apteekkien kattavuus muuttuu. Täällä on kehuttu nykyisiä apteekkeja siitä, että ne ovat kansalaisten keskuudessa todella suosittuja ja luotettavia
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Täällä käydyn keskustelun perusteella voisi kuvitella, että olisimme voineet tehdä paljon enemmän. Oikeastaan kysymys kuuluu, minkä takia hallitus ei tehnyt kunnianhimoisempia ratkaisuja tässä vaiheessa, koska salikeskustelun perusteella siihen olisi ollut edellytyksiä. Mitkä ovat ne mahdollisesti muiden hallituspuolueiden näkemykset siinä, minkä takia apteekkimarkkinoita ei vapauteta nykyistä enempää? Toinen asia liittyen markkinatalouteen: Ei ole olemassa markkinataloutta ilman tiukkaa regulaatiota. Markkinatalous ei tarkoita sitä laissez faire ‑yhteiskuntaa, missä saa tehdä mitä vain, kun viidakossa voittaa se, joka on kaikista vahvin ja rohkein. Markkinatalous tarkoittaa tiukkoja pelisääntöjä esimerkiksi apteekkimarkkinoiden avaamisen kohdalla. Regulaatiota voidaan vaikka tiukentaa,
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-09-05 näistä kommenteista. Edustaja Tuppuraiselle totean edelleenkin, että kysymyshän on ollut siis lääketukkujen ongelmasta, ei apteekkien, ja siitä ollaan käyty jatkuvasti keskustelua apteekkien mutta myös tukkujen kanssa. Tukkujen ollessa ongelmissa apteekit ovat tehneet erittäin hyvää työtä niin, että näitä lääkkeitä on ollut saatavilla. Kiitos apteekeille. Mutta sitten näihin tutkimuksiin ja siihen salikeskusteluun ja siihen, mitä itse kukin on sitten mieltä siitä, mitä tarkoittaa lääkemarkkinoitten liberalisointi. Niin kuin kerroin tuossa, tutkimuksia on tehty todella paljon. Me itse kukin varmaan nostamme sitten niitä hyviä tai huonoja esimerkkejä. Täällä nousi parasetamoli, edustaja Vartiainen nosti esille tämän apteekkien määrän lisääntymisen. Mutta onko sitten niin, että markkinat ketjuuntuvat, keskittyvät, ja mitä se tarkoittaa lääkkeiden saatavuuden kannalta? Tai onko tullut laatuongelmia? Niitäkin on nostettu esille. Mutta yhtä kaikki, hallitus on tehnyt nämä linjaukset, ja niiden pohjalta on edetty. Uskon ainakin itse siihen, että apteekkien määrä tulee lisääntymään. Meille tulee paremmat mahdollisuudet toteuttaa rationaalista lääkeohjelmaa, mikä muuten on myöskin yksi työkalu siihen,
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Itsekin pidän keskustelua laadukkaana, mutta toivoisin enemmän johdonmukaisia argumentteja, joissa perustellaan, minkä takia esimerkiksi apteekkitoimilupaa ei voisi myöntää kriteerit täyttävälle taholle. Toivoisin vastauksen myös siihen, miten apteekin maksama veroeuro eroaa jonkin muun yrityksen veroeurosta. Ja toivoisin vastausta siihen, miksi sairaalan saa omistaa kuka tahansa mutta apteekkia ei. Oletan, että sairaala vaatii enemmän kuin apteekin pyörittäminen, väheksymättä apteekissa olevia tiukkoja asioita ja kriteereitä. Ja toivoisin vastauksen myös siihen, onko todella niin, että koetaan, että suomalaiset ovat tasa-arvoisemmassa asemassa,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-05 Arvoisa puhemies! Yleensä asioita on hyvä selventää käytännön esimerkin kautta, ja itsekin olen hämmästellyt joskus, miten jäykkää tämä apteekkiluvan saaminen tai sivuapteekkiluvan saaminen on. Esimerkki Iisalmesta: Meillä oli keskustassa kaksi apteekkia. Toinen sai sivuapteekkiluvan 3 kilometriä kaupungin ulkopuolella olevaan ostoskeskukseen, ja kun toinen apteekki anoi sivuapteekkilupaa toisella puolella kaupunkia olevaan 3 kilometrin päässä olevaan yhtä suureen ostoskeskukseen, niin se ei saanut. saanut. Se ei minun ajatusmaailmaani sopinut, miksi Fimean piti kieltää se: jos kerran toinen apteekkari olisi halunnut perustaa sinne sivuapteekin, niin kenen tulevaisuutta se olisi vaarantanut, kenen asiakkaan epäetu se olisi ollut, että ne, jotka toisella puolella asioivat — ja ne olivat ikäihmisiä — olisivat samalla, kun kävivät ostoskeskuksessa, ostaneet lääkkeitä? Tämä liiallinen sääntely tavallaan ja elinkeinovapauden estäminen juuri johtaa tämmöisiin lopputulemiin, joita ei millään enää voi nykymaailmassa perustella.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-25 Arvoisa rouva puhemies! Hyvät edustajakollegat ja muut paikalla olijat! Tämä on hyvä ja kannatettava esitys. Yksi pääministeri Sipilän hallituksen kärkihankkeita on ollut digitaalisten palveluiden vahvistaminen ja laajakaistarakentamisen tuki haja-asutusalueille, ja tämä on tarpeellista senkin takia, että haja-asutusalueilla usein verkkoyhteydet ovat heikompia ja kun palvelut siirtyvät kuitenkin kiihtyvällä tahdilla digitaalisiksi ja verkkoon, niin silloin toimivat tietoliikenneyhteydet ovat ensiarvoisen tärkeitä. Tässä siis on kyse siitä, että tällä kaudella on ollut erillinen tukiohjelma, työn alla olevat hankkeet, niiden tiukka toteutusaikataulu, ja toisaalta myös se, että uudet hankkeet pystytään käynnistämään ja käyttämään tämä määräraha kokonaisuudessaan. Maaseudulta tulee kyllä aika ajoin myös huolestuttavia viestejä siitä, että näitä verkkoja ei sinne rakennu, vaikka rakennetaan ja kaivetaan. Jonkunlaista velvoitetta pitäisi kyllä operaattoreilla olla, ja toisaalta sitten minulle on annettu ymmärtää, että yhteistoimintavelvoite, joka näissä asioissa on myös aika oleellinen — että ne, keillä on tähän järjestelmään kuuluvaa kuuluvaa tekniikkaa ja pisteitä, antaisivat niitä toisten käyttöön — ei oikein tahdo toimia arjessa sillä tavalla kuin on tarkoitus. Olisi mielenkiintoista kuulla vaikkapa valiokunnan puheenjohtajalta tai valiokunnan jäseniltä, keitä täällä paikalla on,