samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies, värderade talman! Arbetsmarknaden har diskuterats mycket i den här salen under den här valperioden, men det är en aning förvånande att en mycket viktig del av arbetslivet, arbetshälsan, har diskuterats väldigt lite. Vi i svenska folkpartiet har här i salen konsekvent lyft upp arbetsvälmåendet.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-11-15 eli työolosuhteisiin, työhyvinvointiin, työturvallisuuteen — nimenoman työturvallisuuteen — panostamalla säästetään paitsi inhimillistä pääomaa mutta myöskin siis aivan selvää rahaa. Meillä on käynnissä siis myöskin STM:n ja työ‑ ja elinkeinoministeriön
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-15 Tänään julkaistiin kuluvan hallituskauden tärkein selvitys. Tuija Oivo ja Raija Kerätär luovuttivat osatyökykyisten tilannetta kartoittaneen selvityksen ja useita erittäin käyttökelpoisia toimenpide-ehdotuksia sosiaali‑ ja terveysministeri Mattilalle ja työministeri Lindströmille. Selvityksestä kävi ilmi, että työttömät jäävät vaille terveyspalveluita, ohjausta ja kuntoutusta.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-11-15 Joo, tosiaan tänään luovutettiin tämä selvitys, jota kovasti on odotettu. Se on karua luettavaa, mutta hyvä niin. Me olemme työllisyysasteessa 72 prosentissa, ja nyt on, niin kuin sanottu, laarin pohjat kaavittu. Työvoimapalveluitten keinot puuttua siihen, että saataisiin työllisyysaste nostettua 75:een, ovat aika rajalliset, ja sen takia tämä raportti tuo esille sellaisia keinoja, joilla me voimme puuttua. Totta kai se vaatii tuekseen sosiaaliturvauudistuksen, se vaatii sen, että tehdään isoja uudistuksia järjestelmiin, mutta isoin ongelma on tässä se, että työttömät ovat monesti heille väärien palveluitten kohteena. Tämän selvityksen tavoitteena on käynnistää lukuisa määrä toimenpiteitä, jotka ulottuvat myös seuraavalle hallituskaudelle. Toimenpiteenä tulen pyytämään kaikilta eduskuntaryhmiltä edustajan keskustelemaan tästä asiasta, jotta tämä viestikapula menisi tältä hallitukselta seuraavalle hallitukselle. Tämä ei ole hallitus—oppositio-kysymys. Tämä on ratkaistava, jos me haluamme päästä 75 prosenttiin työllisyysasteessa ja inhimillisesti oikeaan ratkaisuun.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-15 Suomen talouden kannalta, koska mehän tiedämme, että Britannia on yksi Suomen suurimmista kauppakumppaneista. Viime vuonna Britannian ja Suomen välinen vienti oli noin 2 miljardia euroa, ja heijastuksia on varmasti monille eri sektoreille.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Ensimmäinen tavoite on tietenkin se, että niin sanottua kovaa brexitiä ei synny, ja siinä on päästy eilisen päivän aikana hyvin eteenpäin. Eli on syntynyt yhteisymmärrys siitä, miten erosopimus tehdään. 25 päivänä tätä kuuta Euroopan neuvosto kokoontuu, ja mikäli tuolle syntyneelle sovulle annetaan siinä siunaus, niin tämä prosessi lähtee eteenpäin ja eteenpäin ja EU-parlamentti käsittelee asian ja brittiparlamentti samoin. Silloin päästään, kun kaikki nämä elimet tämän käsittelevät ja positiivinen tulos syntyy, hallittuun eroon. Se on tietenkin ensimmäinen tavoitteemme.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 EU-maiden suurlähettiläät kokoontuvat tässä viikonvaihteessa antamaan kommenttinsa tästä brexit-ratkaisusta, josta nyt on pari päivää keskusteltu. Te, pääministeri, matkustatte runsaan viikon kuluttua esittämään Suomen kannan EU-huippukokoukseen. Kysyn: mitä kysymyksiä aiotte painottaa näissä eri esiintymisissä ja näissä kysymyksissä, jotka tulevat esille?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Tässä erosopimuksessa on kolme tärkeää asiaa: kansalaisten kysymys, maksukysymykset ja Pohjois-Irlannin kysymys. Näistä kolmesta asiasta nyt on yhteisymmärrys syntynyt. Mutta samassa yhteydessä teemme myöskin poliittisen linjauksen uudesta suhteesta. Ja siinä uudessa suhteessa Suomelle on äärimmäisen tärkeää se, että kauppasuhde säilyy häiriöttömänä tästä eteenpäinkin. toinen Suomelle tärkein pilari on sitten turvallisuusyhteistyön jatkuminen häiriöttömästi sekä puolustusyhteistyön alueella että sisäisen turvallisuuden alueella. Ja kun erosopimuksen Suomelle tärkeät kysymykset näyttävät nyt ratkenneen, ehkä kysymykseni koskettavat sitten näitä tulevan suhteen linjaukseen liittyviä kysymyksiä kaupasta ja turvallisuudesta.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-11-15 tällaisena syynä voi tulla kysymykseen työntekijän työsuhteesta johtuvan olennaisen velvoitteen vakava rikkominen tai laiminlyönti. Niin ikään työntekijän työntekoedellytysten olennainen muuttuminen voi olla peruste työsuhteen päättämiseen siinä tapauksessa, kun työntekijä ei enää selviä työtehtävistään. Syyn asiallisuutta ja painavuutta arvioitaessa otetaan huomioon työntekijän ja työnantajan olosuhteet kokonaisuudessaan. Näin ollen irtisanomisperusteen arviointi on aina kokonaisarviointia. Tässä esityksessä ehdotetaan, että kokonaisarvioinnissa otettaisiin työntekijän ja työnantajan olosuhteiden lisäksi huomioon työnantajan palveluksessa olevan henkilöstön lukumäärä. Muutos korostaisi työnantajan pienen henkilöstömäärän painoarvoa irtisanomisperustetta koskevassa kokonaisharkinnassa silloin, kun työntekijän moitittavalla menettelyllä tai työntekoedellytysten muutoksella on työnantajaan tuntuvia vaikutuksia tämän toiminnan pienimuotoisuudesta johtuen. Sääntelyn taustalla on pienen työnantajan suhteellisesti heikommat edellytykset kantaa työntekijän moitittavan menettelyn tai työntekoedellytysten heikentymisen seurauksia. Tämän esityksen tavoitteena on madaltaa työnantajan työllistämiskynnystä. Mielivaltainen tai vähäinen syy ei jatkossakaan oikeuta irtisanomiseen. Lisäksi voimassa olevaan lakiin sisältyvää kiellettyjen irtisanomisperusteiden luetteloa sovelletaan yhä kaiken kokoisissa yrityksissä. Työntekijää olisi jatkossakin yleensä varoitettava ennen irtisanomista, ja hänelle olisi annettava mahdollisuus korjata menettelynsä. Lisäksi ennen irtisanomista työnantajan tulisi jatkossakin selvittää, voidaanko irtisanominen välttää tarjoamalla työntekijälle muuta hänelle soveltuvaa työtä. Tämän lisäksi hallitus esittää, että työttömyysturvan korvauksetonta määräaikaa eli niin sanottua karenssia lyhennetään 60 päivään, jos työnantaja päättää työsuhteen työntekijästä johtuvasta syystä. Nykyisin työnhakijalle asetetaan näissä tilanteissa 90 päivän karenssi. Kuten nykyisin, tätä korvauksetonta määräaikaa ei aseteta, jos työsuhteen päättyminen johtuu muusta kuin työnhakijan moitittavana pidettävästä menettelystä. Tämä asiahan on ollut nyt sitten kolmikantaisessa valmistelussa sen pykälän perusteiden osalta. Ja se kolmikantainen työryhmä — siis se työryhmä — oli yksimielinen, eivät siis järjestöt sinällään. He eivät ole siunanneet tätä itse esitystä, mutta tämän pykälän perusteita valmistellut työryhmä oli yksimielinen, ja toivon, että tämä asia huomioidaan, kun tätä asiaa kommentoidaan keskustelussa.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 nähtiin täällä syksyn aikana, jatkossa otetaan opiksi. Se riidan siemen, jonka hallitus kylvi, aiheutti levottomuutta työmarkkinoille, ja toivottavasti tästä opitaan se, että jatkossa suomalaista työelämää kehitetään enemmän sovun kuin riidan kautta. Lopputulemahan tässä on se, että hallitus tosiasiassa tässä perääntyi käytännössä kokonaan, ja nythän siihen lakiesitykseen, joka täällä on, käytännössä jäljelle jää, että lakiesityksen perusteluilla tai mietinnöllä
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Mielestäni on erinomainen asia, että tämä täysin yli mittojensa paisunut kiista työmarkkinoilla saatiin sovinnolla ratkaistua ja että työmarkkinoille löytyi sellainen ratkaisu hallituksen tekemänä ehdotuksena, joka lopetti nämä poliittiset lakot, joidenlaisten oikeutus oikeutus pitäisi laajemminkin kyseenalaistaa. Onhan voimassa työrauhavelvoite, ja kuitenkin siis saadaan mennä lakkoon, jos esimerkiksi hallituksen politiikka ei miellytä. Mitä sitten tulee edustaja Lindtmanin puheenvuoroon, niin pitää sanoa, että nyt edustaja Lindtman on kyllä väärässä. Tässä nimenomaan pykälään tuodaan tämä näkökulma, että myös yrityksessä olevien työntekijöiden määrä on otettava huomioon.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 tässä kun katsotaan sitten kokonaisarviointina yrityksien kykyä pitää työntekijää siellä yrityksessä, niin mahdollistaako tämä nyt sen, että pienemmissä yrityksissä helpotetaan nyt irtisanomista silloin jos vanhempi ihminen ei kykene enää siihen samaan työtahtiin kuin ennen? Että jos reilusti ministeri Lindström sanoisi, tarkoittaako tämä nyt sitä, että vanhemmat työntekijät sitten laitetaan helpommin pois? Toinen asia tässä nyt
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Tässä edustaja Lindtman otti esille ahkerat työntekijät pienissä yrityksissä — totta kai ahkerat työntekijät, yhtälailla ahkerat pienyrittäjät. Tässähän yritetään löytää ratkaisua, jonka minun mielestäni pitäisi palvella kumpaakin osapuolta. Tässä on nyt keskustelussa unohtunut hieman se, että minullekin on tullut paljon palautetta, ja varmasti monelle, siitä, että on myös paljon pienissä yrityksissä toimivia työntekijöitä, jotka haluavat tämäntyyppistä lainsäädäntöä siksi, että he ovat kokeneet niitä samoja ongelmia niitten toisten työntekijöiden kanssa kuin se pienyrittäjä on voinut kokea. Lainsäädäntö siltä osin on ollut huono, että ei ole sitten ollut riittäviä perusteita nimenomaan pienessä yrityksessä huomioida se yrityksen koko. Ja niin kuin tässä edustaja Zyskowicz toi esille, tuo asia pykälässä on sillä tavalla parempi. Täytyy kyllä poliittisesti ihmetellä perussuomalaisen eduskuntaryhmän toimintaa tässä. Joskus ymmärtääkseni he ovat ajaneet pienyrittäjänkin asiaa, mutta
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Tämä esitys on vähemmän huono kuin se hallituksen aikaisempi luonnos, joka julkisuudessa on ollut, ja siitä muokattu esitys. Sen ydin ei kuitenkaan ole muuttunut. Hallitus uskoo tässä, että helpottamalla irtisanomista parannetaan työllisyyttä. Minä en siihen usko, eivätkä oikein tunnu uskovan kovin voimakkaasti ne tutkijatkaan, jotka ovat hallituksen tilauksesta tutkimusta tähän tehneet. Jos katsoo ministeriön ja yrittäjäjärjestöjen yhteistä selvitystä, se osoittaa, että 30 prosenttia pienistä yrityksistä ei työllistä, koska ei ole tarvetta, 17 prosenttia ei työllistä, koska kysyntä on epävakaata, 18 prosenttia sanoo syyksi työvoiman saatavuuden, ja niin edelleen. Irtisanomiskynnys on hyvin pienillä prosenteilla.
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Edustaja Filatov luetteli tässä näitä yrityksiin kohdistuneita kyselyitä, mutta nämä numerot taisivat tarkoittaa sitä, mitä yritykset pitävät merkittävimpänä työllistämisen esteenä. Se, että ei ole merkittävin, ei tietysti tarkoita, etteikö olisi merkittävä. Ja se 6 prosenttiakin yrityksistä on itse asiassa aika monta yritystä. Lisäksi kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että työmarkkinoillemme on ilmaantunut toistasataatuhatta yksinyrittäjää, ja kun ei ole mitään syytä ajatella, että yrityskoko yksi olisi jotenkin erityisen
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Tätä esitystä kun nyt katselee, niin täytyy ihmetellä, miksi ylipäänsä piti käydä tämä omituinen ulkoparlamentaarinen prosessi ja vatuloida näiden yritysten henkilömäärän suhteen. Nyt tämän esityksen, joka meillä edessämme on, olisi voinut tuoda tähän saliin pienemmälläkin vaivalla, koska tästähän juuri puhuttiin: siitä, että yrityksen koko ja muut olosuhteet huomioitaisiin irtisanomistilanteessa. Tämä oli juuri se ongelma, jota piti varsinaisesti korjata. Se minua kuitenkin hieman tässä ihmetyttää, että olemme taas sen tilanteen edessä, että yritämme korjata lainsäädännöllä sitä, että tosiasiassa oikeusistuimet eivät sovella lakia mielestämme oikein sillä harkintavallalla, joka niillä jo varsinaisesti olisi olemassa. Kuinka näin voi käydä kerta toisensa jälkeen? Onko näissä pykälissä nyt sitten takeet siitä, että lakia tulkitaan oikein ja kohtuullisesti? Tätä toivon valiokunnan huolellisesti punnitsevan käsittelyssään, että onko tällä nyt sitten työllistäviä vaikutuksia vai onko tämä esitys loppujen lopuksi aivan nollan arvoinen.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 tämä ei paranna työllisyyttä, eikä se myöskään paranna pienen työnantajan oikeusvarmuutta, joka oli se toinen tavoite, joka tässä tavoiteosiossa esitetään. Se vaikutus, mihinkä yrityksiin tämä ylipäätään kohdistuu, selviää vasta vuosien kuluttua, kun oikeuskäytäntö varmistuu. Ei mitenkään voi ajatella, että sellainen lainsäädäntö jotenkin parantaisi oikeusvarmuutta.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 on pistänyt korvaan oikeastaan se, että tätä keskustelua käyvät sellaiset henkilöt, joilla ei ole itsellään minkäännäköistä kokemusta eikä itse asiassa kovin paljon ajatustakaan työllistämisestä, mitä se käytännön tasolla on. Aika vähän on niitä henkilöitä, ja kun niitä on ollut paikalla, niin ne ovat tälle lakiesitykselle olleet poikkeuksetta myönteisiä. Tässä on olennainen asia tämä työllistämiskynnyksen laskeminen eli yrityksen kannalta uskallus työllistää. Pienen yrityksen ja yrittäjän kannalta työntekijän palkkaaminen on tietyllä tavalla oikeasti paljon suurempi sitoutuminen kuin suuressa yrityksessä tämän henkilön, työntekijän, arkielämään ja vastuun kantamista siitä. Siksi rekrytointi on äärimmäisen tärkeätä pienessä yrityksessä tehdä oikein. Käytän 1/100-suhdetta: jos on työnantaja, jolla on sata työntekijää, ja yritys, jolla on yksi työntekijä, niin jos tämä yksi työntekijä on epäonnistunut rekry, se tarkoittaa suuressa yrityksessä kuin siellä olisivat kaikki 100 työntekijää epäonnistuneita rekryjä. Nyt ministeriltä kysynkin: onko tällä vaikutuksia jatkossa oikeuskäytäntöön?
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 ollut yrittäjänä yli 6 vuotta. Olen palkannut pieneen yritykseen työntekijän ja hyvin ymmärrän sen, että taloudellinen riski siitä, että liikevaihto ei kasva sen toisen työntekijän verran, vaikuttaa tilanteeseen.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Olen ensinnäkin tyytyväinen siihen, että tämä asia on nyt tässä mallissa ja myöskin työmarkkinoilla on rauha. Mutta jos me katsomme vähän isompaa kuvaa, niin kun me katsomme sitä, että miten meidän työnantajayritysten määrä on kehittynyt, se ei ole noussut oikeastaan lainkaan siitä, mitä se oli 90-luvulla. Se laski ja pysyi samana. Yksityisyrittäjien määrä on noussut valtavasti, kuten Vartiainen sanoi, mutta kynnys ottaa työntekijä on todella korkea. Toinen juttu on se, että lähes kaikki, ylivoimainen valtaosa, yksityisen sektorin uusista työpaikoista syntyy pieniin yrityksiin. Jos sitä työllistämispotentiaalia ei hyödynnetä, niin meillä ei ole mitään mahdollisuuksia saavuttaa sitä 75 prosentin
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Huono mutta vähemmän huono kuin ennen on mielestäni aika sopiva kiteytys tästä esityksestä. Onhan tämä koko prosessi ollut melkoinen farssi, kun kaikki ne muutokset, mitä hallitus valmistelun yhteydessä on tehnyt, ovat oikeastaan osoittaneet opposition kritiikin oikeaksi. Ensin luovutaan tästä 20 työntekijän rajasta, sitten luovutaan 10 työntekijän rajauksesta kokonaan ja sen jälkeen vielä muutetaan lain perusteluja, jotta myöskin hallituspuolueiden edustajat pikkuhiljaa alkavat puhumaan työllistämisriskistä ja alkavat puhumaan muista tekijöistä kuin tästä työllisyyden edistämisestä, jolla se ensin perusteltiin, vaikka tutkimusten mukaan ja arvioiden mukaan tällä ei tule olemaan mitään työllisyyttä edistävää vaikutusta. Tässä ministeri Lindström nyt esitteli tätä muutosta, mitä karenssien osalta tehdään. Jos tästä keskustelusta jotain hyötyä on ollut, niin se, että se on nostanut suomalaisen yhteiskunnan erittäin ongelmallisia karenssikäytäntöjä julkiseen keskusteluun. Meidän mielestämme tätä olisi ollut syytä lyhentää vielä huomattavasti enemmän. Vasemmistoliitto on jopa esittänyt työvoimapoliittisista karensseista luopumista kokonaan,
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Pelkään, että tämä laki toteutuessaan tuo epävarmuutta työmarkkinoille pitkäksi aikaa eteenpäin. Lisäksi lakiesityksessähän on samat ongelmat kuin alkuperäisessäkin esityksessä. Vaikutukset työllisyyteen ovat hyvin kyseenalaisia, ja vaikutustenarvioinnit ovat puutteellisia. Ja toisaalta eikös ole vähän outoa, että pyydetyt selvitykset on annettu koskien eri esitystä kuin mitä tämä esitys on, ja eikö silloin ole kyseenalaista, missä määrin niitä voidaan pitää relevantteina tähän lakiesitykseen?
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Tämä lakiesitys ei siihen vastaa. Näin olemme todenneet jo pitkään. Hallitushan välillä toi tiedonannon luottamuslauseäänestyksessä, se sanoi, että vain silloin esitetty malli kelpaa. No hyvä, että kelpaa ja kelpaa joku muukin, mutta tämäkään ei siihen kysymykseen vastaa. Parempiakin keinoja olisi.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Sosiaalidemokraateista on itse asiassa kaikkia näitä toimenpiteitä vastustettu samoilla kriteereillä, ja ne ovat tuoneet tähän maahan arviolta 20 000—30 000 työpaikkaa. Kiitosta siitä, että sopimus löytyi, sovinto on aina parempi kuin riitely. Tärkeintä on nyt tehdä työtä sen eteen, että mahdollisimman moni saisi töitä. Työtä on tarjolla ja juuri pienissä yrityksissä, ja hyvä, että siihen nyt kannustetaan. Vasemmisto-oppositiota lähellä oleva SAK esitti, että työsuhteen pituus eli käytännössä työntekijän ikä olisi jatkossa yksi keskeinen irtisanomisjärjestykseen vaikuttava tekijä. Me kokoomuksessa emme hyväksy tällaista nuorten työntekijöiden käytännössä ikään perustuvaa syrjintää. Ja kysyn teiltä, arvoista työministeri: eihän hallituskaan tällaista kannata,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 Yhtenä osana, kun näitä perusteluita on lukenut, niin... Ja edustaja Turuselle täytyy sanoa, että olen ollut kanssa muutaman irtisanomistilanteen selvittelemässä, niin että luulen tietäväni, mistä puhun. Mutta täällä on tämä luottamuspula, joka on nyt semmoinen uusi elementti, joka ei aivan täysin nyt — ainakaan edustaja Myllykoskelle — näin kertalukemisella avaudu. Onko niin, että luottamuspula on erilaista pienessä yrityksessä kuin isossa yrityksessä? Voiko vähempi luottamuspula johtaa irtisanomiseen pienessä yrityksessä helpommin kuin isossa yrityksessä? Ja mitä konkreettista tarkoitetaan luottamuspulalla, kun se tähän asti irtisanomistilanteissa on tarkoittanut jotain konkreettista eli esimerkiksi työaikakirjanpidon väärentämistä tai jotakin muuta? Että mitä tämä luottamuspula tarkoittaa?
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Olen itse toiminut noin 22 vuotta yrittäjänä ja palkannut kymmeniä henkilöitä urani aikana. Tällä hetkellä työllistän noin 20 henkilöä, ja voin sanoa omasta kokemuksestani, että kyllä työllistämisessä aina yksi kynnys on se, että miettii yrittäjänä, että entäpä, jos rekrytointi menee pieleen, niin kuinka tämä työsuhde päätetään ja mitä sitten tapahtuu.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Tässä prosessin aikana oikeastaan muutama keskeisempi asia on herättänyt paljon keskustelua. No, ensimmäinen liittyy juuri tähän, että hallitus tavoittelee tällä uudistuksella työllisyyden lisääntymistä. valitettavasti sitten ne hallituksen itse tilaamat selvitykset, jotka kyllä koskevat vieläpä, jopa eri tilannetta, mikä silloin keväällä oli, eivät kyllä tue tätä näkemystä, joten on varmaan ihan ymmärrettävää, että esitetään sellaisia kysymyksiä, että olisiko ehkä joku muu toimenpide, jolla olisi suurempi vaikutus tähän työllisyyteen, jota tässä tilanteessa kannattaisi nyt edistää.
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Olen todella tyytyväinen, että ministeri Lindström on pysynyt päätöksessään ja tuonut tämän esityksen parannellun version nyt sitten tänne eduskuntaan käsittelyyn. Tavoitehan on se, että työllistämisen kynnystä alennetaan sillä, että henkilöstön määrä otetaan paremmin huomioon irtisanomisperusteiden täyttymistä arvioitaessa. Kiinnitän huomiota muun muassa edustaja Filatovin tuossa esittämään luetteloon siitä, mitkä ovat työllistämisen pahimpia esteitä. Hän nosti esiin tämän, että vain 6 prosenttia yrityksistä olisi sitä mieltä, että irtisanominen taikka työllistäminen olisi ongelma. Muistutan kyllä edustaja Filatovia ja muitakin, että se tekee pienimmilläänkin tilastojen mukaan 30 000 yritystä. Sen lisäksi on muistettava, että iso osa näistä kysymyksistä on suoraan liiketoimintaan liittyviä, kuten se, miten kysyntä kehittyy. Täällä eduskunnassa meidän tulee keskittyä nimenomaan niihin kysymyksiin, joihin valtiovalta voi vaikuttaa.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Kiitän hallitusta siitä, että teillä oli rohkeutta viedä tämä prosessi loppuun, vaikka tämä prosessi oli aika kivulias. Tämä on muutos parempaan suuntaan. Jos ihmetellään sitä, tarvitaanko muutosta, ja annetaan ymmärtää, että ei olisi ollut mitään ongelmatilanteita nykyjärjestelmässä, niin haluaisin sitten kysyä ministeri Lindströmiltä, että kun meillä on tällä hetkellä Suomessa noin 350 000 ihmistä määräaikaistyösuhteissa, niin eikös tämäkin ole merkki siitä, että työnantajat eivät uskalla palkata vakituisia työntekijöitä. Toki suuri osa näistä on jopa julkisella puolella, mutta näitä löytyy myöskin yksityiseltä puolelta, ja jos ihminen ei ole määräaikaistyösuhteessa, niin löytyy paljon ihmisiä, jotka ovat työsuhteessa myöskin erilaisten työvuokrafirmojen kautta. Voisiko ministeri vielä vähän avata, mitä piiloutuu näitten tilastotietojen taakse?
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Muistetaan tämä eurooppalainen todellisuus. Tällaiset keinot, irtisanomissuojan höllentäminen, ovat osa aivan normaalia eurooppalaista työmarkkinakeskustelua, koska samanlaiset ongelmat vaivaavat monen maan työmarkkinoita. Saksassa ei mikroyrityksiin sovelleta irtisanomissuojaa lainkaan. Sitä on pidetty tällaisessa korkean työllisyyden maassa hyvänä toimintatapana. Sosiaalidemokraattien edustaja Ville Skinnari, joka tuntee työmarkkinoita erinomaisesti, teki muistaakseni noin vuosi sitten hyvin samansisältöisen ehdotuksen kuin mikä tämä hallituksen ehdotus on.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Haluan todeta vaan edustaja Vartiaiselle, että me emme ole sentään esittäneet 1,5 miljardin euron veronkevennyksiä, niin kuin edustaja Vartiaisen puolue on esittänyt tähän kysymykseen. SDP on esittänyt selkeitä vaihtoehtoja, joilla voidaan helpottaa sitä taloudellista riskiä, joka liittyy pienten yritysten työllistämiskynnykseen. Liikevaihdon kasvuriskit ovat sellaisia, että toisen työntekijän palkkaaminen edellyttää jonkunnäköistä tukea. Toinen puoli on
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Täytyy sanoa viimeisen puheenvuoron osalta, että edustaja Rinne ei ole kyllä täysin väärässä, mutta kaikki hänen esittämänsä keinot ovat kyllä sellaisia, että aina käydään veronmaksajan kukkarolla. Ja on myöskin ollut niin, että — minä luulen, että työministeri voi siitä sitten jatkaa, kun hän on kysellyt, tietääkseni, näitten työmarkkinajärjestöjen keinoja — yleensä aina ne keinot, mitä esimerkiksi SAK:lta esitetään, ovat juuri sellaisia, että käydään veronmaksajan kukkarolla, että se on niin kuin se peruslähtökohta. Mutta vastaan kuitenkin edustaja Lindtmanille, kun hän puhui näistä työllisyysvaikutuksista, niin silloin kun täällä käsiteltiin koeajan pidentämistä, te totesitte, SDP, että sillä ei ole minkäänlaisia työllisyysvaikutuksia. Silloin kun täällä käsiteltiin takaisinottovelvoitteen joustavoittamista, te totesitte, että sillä ei ole minkäänlaisia työllistämisvaikutuksia.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Juuri näin kuin edustaja Satonen tuossa edellä totesi, hallitus on toteuttanut noin 80 työllisyyttä parantavaa suurta ja pientä toimea, joilla on selkeästi ollut työllisyysvaikutuksia. Mielestäni täällä on paljon vedottu niihin asiantuntijalausuntoihin, jotka sanovat, että tällä ei ole työllisyysvaikutuksia. Mutta toisaalta Suomen Yrittäjät esimerkiksi puhuvat 10 000—20 000 työpaikasta. Ettekö te
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Suurin ongelma näissä hallituksen suurissa ja pienissä työllisyystoimissa ja laeissa ja muutoksissa, joita tänne eduskuntaan on tullut, on ollut se, että niiden omissa vaikuttavuusarvioissa ei ole uskottu niiden työllisyysvaikutuksiin. Usein hallituksen vaikuttavuusarviot ovat suurin ja selkein kritiikki niitä esityksiä vastaan. Jos hallitus ei pysty omissa lakiesityksissään perustelemaan sitä, että mitä kautta tämä työllistävyys tulee, niin miksi siihen pitäisi sitten kansanedustajien uskoa silloin, kun me täällä lakeja olemme käsittelemässä.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Edustaja Andersson tässä aikaisemmin sanoi, että esityksen tämä versio ei ole yhtä huono kuin aikaisempi. Tietysti tämä on aina näkökulmakysymys, mutta ilmeisesti tämä on siis parempi kuin aikaisempi. Tässä tulivat esille uskonkysymyksetkin edustaja Filatovilta. Te uskoitte siellä vasemmalla laidalla pitkään, että kaikki työpaikat, mitkä nyt ovat syntyneet, ovat vain maailmantalouden vetoavun ansiota, ja sanoitte sitä varmaan jokaisella kyselytunnilla, mitä täällä on käyty. Mutta nyt tämä meidän uskomme siihen, että tässä on hallituksenkin ansiota, on vahvistunut, kun Etla on arvioinut, että puolet vähintäänkin on hallituksen toimien ansiota. Täällä on nostettu esille se, mikä tämän vaikuttavuus on. Jos ajatellaan sitä, että ensimmäinen esitys oli 20, sitten 10, niin olisihan niillä totta kai ollut selkeämpi oikeudellinen vaikuttavuus, koska siinä oli se selvä raja. Mutta te vastustitte sitäkin.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Minä edelleen jankkaan ministerille samoista asioista kuin edellisessäkin puheenvuorossa, e li ihan kaikkiin kysymyksiin en saanut silloin vastausta ja lisäksi en millään ymmärrä, miksi laaditaan sellaista lainsäädäntöä, josta tiedetään, että tulkinta tehdään vuosien kuluttua oikeudessa. tämä lisää epävarmuutta työmarkkinoilla pitkäksi aikaa? Tämä ei kyllä minun mielestäni ole kenenkään etu. Ja eikö sitten toisaalta ole riskinä, että muutenkin työllistettyjä oikeusistuimia työllistetään nyt sitten lisää? En ymmärtänyt, mitä ministeri tarkoitti sanoessaan, että nyt yrityksen koko huomioidaan ”painavammin” kuin nykyisin. Siis miten? Mitä eroa nykyiseen käytäntöön verrattuna tulee? Arvoisa puhemies! Minä itse uskon näyttöön perustuvaan päätöksentekoon, ja käsittääkseni sen takia asiantuntijalausuntoja myös pyydetään tutkijoilta ja haetaan sitä tutkimusnäyttöä päätöksenteon perustaksi. Perustelut vastustaa tätä lakiesitystä löytyvät kyllä minun mielestäni suoraan hallituksen itse pyytämistä vaikutusten arvioinneista, joita ovat myöskin sitten tutkijakoulutuksen saaneet ihmiset tehneet. Minun on pakko ihmetellä sitä asiaa, miksi yleensä vaikutusten arviointeja pyydetään, jos niillä ei ole sitten merkitystä.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Ministeri Lindström omassa puheenvuorossaan äsken tunnustikin, että tämä esitys todella on kiistanalainen eikä tiedä, mitä tapahtuu tulevaisuudessa, muuta kuin sen, että juristit saavat töitä. Samalla ministeri myös totesi, että hän ei tiedä, aiheuttaako tämä sen, että pienissä yrityksissä henkilöstöä irtisanotaan sen takia, että tulee ikää eikä kykene enää siihen vauhtiin kuin se nuori kiinalaistyttö, joka sitten paiskii siinä vieressä hommia. Elikkä tämähän on sitä, että hallitus haluaa, että saatavuusharkinta poistettaisiin ja pistetään sitten pihalle omat henkilöt, oma väestö, pienistä yrityksistä. On kyllä aika ikävää, kun ajattelee, miten meillä se vanheneva työväestö tulee sitten työllistymään. No eihän se tule. Me tiedämme, kuinka paljon heitä on työttömänä tälläkin hetkellä, ja nyt aiotaan sitten helpottaa sitä. Vaikka puhutaan, että ”oleellisesti”, niin missään ei kerrota, mikä on oleellisesti. Mihin sitä verrataan? Kyllähän tässä varmaan tulee niitä ylilyöntejä, ja sitten aletaan irtisanomaan, kun pikkasenkin työteho heikkenee. sitten tästä karenssista vielä haluan sanoa tämän, että ainahan ei ole niin, että työntekijässä on vika, vaan voi olla työnantajassakin vika. Mutta se työntekijä ei voi lähteä töistä pois, kun hänelle tulisi nyt se 90 päivän karenssi. Kyllähän se voi vaikuttaa sen työntekijän motivaatioon, jos hän odottelee, koska hänet irtisanotaan. Silloin ei ole kummallekaan hyvä, että pidetään pakolla. Kyllä mielestäni siinä, jos työntekijä haluaa vaihtaa työpaikkaa lähteä, niin että hän pystyy etsimään työpaikan, pitäisi olla pienempi karenssi, eikä niin, että hän on huonolla motivaatiolla siellä ja voi olla huonon työnantajan, esimiehen, alaisuudessa. Voi tulla sairauslomia, kaikkia, mutta kun on se pitkä karenssi uhkana, niin ei pysty lähtemään sieltä pois. Kyllä minun mielestäni tähänkin pitäisi kiinnittää huomiota, kun me tiedämme, kuinka moni jää masennuksen tai työuupumuksen takia sitten sairauslomille. Mutta se voi johtua siitä työnantajastakin, se pitää ottaa
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 on tiukan paikan edessä ja missä näkee selvästi, että hän on oikeassa, ja kyllä se asia on hoidettu sillä tavalla, että sitten hänelle ei ole tappiota tullut ja asia on pystytty sopimaan. Tilanteet ovat semmoiset, ihan liittojen ohjeistuksessakin on se, että oikeusapua ei anneta, jos ollaan heikoilla mukana. Ja näin on aina toimittu. Mutta sitten tähän varsinaiseen lakiasiaan, kun mietin näitä työntekijän henkilöön liittyviä irtisanomisperusteita, niin minun mielestäni tämä homma on aika ovelasti kirjoitettu. Nyt tästä ei saa selvää, onko se purku vai irtisanominen. Ja jäin miettimään sitä, jos tämä on pelkkä irtisanomisperuste, niin silloinhan tavallaan ne purkuperusteet, jotka ovat aikaisemmin olleet, saattavat muuttua sitten irtisanomisperusteiksi sen jälkeen. jälkeen. Sitten toinen puoli, mikä tässä tulee, jos se käytännössä tulee, jahka niitä oikeuspäätöksiä saadaan aikaan jossakin vaiheessa, on se, että jos tässä käy sillä tavalla, että tämä luottamuspula on sitä, että
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 on pienyrittäjille hyvä ja se, että hallitsee nämä irtisanomisriitatilanteet paremmin, mutta eihän se millään tavalla ratkaise. Minä en näe sitä, että tietovajetta edes olisi kovin merkittävässä määrin, mutta hallituksen esityksen motiivina on kuitenkin alentaa työllistämiskynnystä ja parantaa sitä kautta työllisyyttä. Tämä koulutus ei ratkaise millään tavalla tätä olennaista asiaa, mihin pyritään. Se, että irtisanomisriitatilanteisiin koulutusta järjestettäisiin yrityksille, ei kyllä tätä työllistämishommaa kuitenkaan lisää. Näistä oikeuskäytännöistä, että mikä meillä on tällä hetkellä hetkellä oikeuskäytäntö, niin sen kokee näissä irtisanomisriitatilanteissa hyvin laajalti moni yrittäjä epäoikeudenmukaiseksi. Tällä esityksellähän nyt ei pyritä vaikuttamaan, eikä pidäkään tietysti vaikuttaa, oikeuslaitoksen oikeuskäytäntöön kokonaisuutena, mutta tässä nyt pyritään ainakin näitten pienten yritysten osalta sillä tavalla muuttamaan lainsäädäntöä. Pitää muistaa, että me laadimme vain lakia ja oikeus sitten itsenäisesti päättää siitä, mikä on sen uuden lain mukainen tuleva oikeuskäytäntö. Nämä roolit kyllä pitää hyvin muistaa. Ihmeellistähän se olisikin, jos me täällä nyt vaadittaisiin tietynlaista oikeuskäytäntöä.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Ihan lyhyesti: Kyllä minulla on se käsitys, että me pyrimme säätämään sellaisia lakeja, että sitten kun niitä tuomioistuimissa toimeen pannaan, niin niistä on se seuraus, johon me olemme täällä pyrkineet. Ja sen vuoksi minusta on ollut aika kummallista se puhe, että ikään kuin heittäydytään sinne, että katsotaan sitten, mitä tuomioistuin tulevaisuudessa päättää, niin kuin se olisi hyve. Hyve on se, että me teemme selkeitä lakeja ja tiedämme, mitä niistä seuraa, mutta tämä ei, ikävä kyllä, ole niin selkeä laki, että me tietäisimme, mitä siitä seuraa. seuraa. Sen vuoksi pyysin puheenvuoron, että kun täällä toivottiin, että me valiokunnassa käsittelisimme tämän perusteellisesti ja nimenomaan käsittelisimme näitä vaikuttavuusarvioita ja tekisimme kunnon vaikuttavuusarvion, niin ikävä kyllä on tässä sanottava, että sellaiseen me emme varmaan kovin pitkälle pysty, koska tämä on budjettilaki ja vaikka tämä on niin merkittävä laki ja aika epäselväkin laki, vaikka muutoksia on vähän, niin meillä on aikaa pari viikkoa tämän kanssa askarrella, että siinä ei hirvittävän syvällisiä vaikuttavuusarvioita tehdä. Toivoisin, että nämä työt tehtäisiin siellä hallituksen pöydän ääressä siihen kyseiseen lakiin, mikä tänne tuodaan, eikä niin, että täysin toisenlaisesta laista siirretään vaikuttavuusarviot toiseen sisältöön.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-11-15 työllistämisvaikutuksista, ja tämmöisen teoreettisen kirjallisuuden ja niin sanotusti empiiristen tutkimusten valossa tätä tehtiin. Tähän liittyy aina epävarmuuksia, eivätkä epävarmuudet tietenkään tarkoita sitä, etteikö muutoksilla olisi myönteisiäkin vaikutuksia. Meillä on tutkimustietoa irtisanomiskynnyksen madaltamisesta, mutta nimenomaan pienistä yrityksistä semmoista ei ole saatavilla, vaikka sitä kuinka etsittiin. kuitenkin on perusteltua olettaa, että näillä muutoksilla olisi kannustava vaikutus työllistämiseen, sen takia että se viesti yrittäjäkentältä on ollut niin vahva, että jos tämmöistä tulee, niin todennäköisesti se rohkaisisi heitä työllistämään enemmän. Täällä muun muassa edustaja Filatov kritisoi että tällä on vaikutusta työmarkkinoiden kohtaantoon ja siihen dynamiikkaan, eli vaihtuisi sitä porukkaa nykyistä nopeammin. Me oletamme kuitenkin, että tämmöistä olisi. Ne työpaikat täyttyisivät paremmin tehtäviin soveltuvalla henkilöstöllä, ja tämä loisi myös kannusteita sen oman työvoiman käytölle ja toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten tekemiselle. Sitä on tutkittu tietenkin, minkälainen irtisanomissuoja Suomessa on noin kansainvälisesti verraten. Siihenkin edustaja Filatov toi oman näkemyksensä. Minun saamieni tietojen mukaan Suomen yksilöperusteinen irtisanomissuoja on esimerkiksi OECD-vertailussa keskeisten kilpailijamaiden tasolla, mutta oikeuskäytäntö on kehittynyt siihen suuntaan, että osa yrityksistä kokee sen irtisanomiskynnyksen olevan liian korkea, kuten edustaja Turunen äsken mainiosti sanoi. On säädetty siis laki, sitten on ollut oikeuskäytäntö, ja jotkut yritykset kokevat, että tämä on liian tiukka. Sen takia me haluamme muuttaa tätä yhtä kohtaa, että yrityksen pieni koko otettaisiin tulevaisuudessa kokonaisharkinnassa paremmin huomioon.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 ja vertailuosioista. Halusin vain korjata sen, että en minä vastusta sitä, että työmarkkinoilla on dynamiikkaa. Siinä ehkä ministeri ymmärsi väärin. Halusin pohtia sitä siitä näkökulmasta, että se kyllä lisää tuottavuutta mutta sitä tuottavuutta voitaisiin osaamista parantamalla lisätä ehkä helpommin keinoin, ja siihen
Puhuja: Harry Harkimo
Puolue: liik
Päivämäärä: 2018-11-15 25 000 yritystä. Näistä eivät tietystikään kaikki menneet konkurssiin. 30 prosenttia nykyään perustettavista start-upeista ei ole olemassa enää viiden vuoden päästä. Konkurssin vaikeasti purettava velkataakka huonontaa ihmisen elämänlaadun lisäksi myös yhteiskunnan toimintaa. Lakimuutoksen olisi pitänyt tukea näitä yrittäjiä ja työntekijöitä. Nyt kun olen lukenut lakiesitystä läpi,
Puhuja: Annika Lapintie
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Olisin vain kiittänyt oikeuskansleri Pöystiä näistä huomioista. Erityisen tyytyväisiä, totta kai, perustuslakivaliokunnassa ollaan oltu siihen, että työnjakoa on pohdittu, koska molemmat tehtävät ovat erityisen tärkeitä, oikeus-asiamiehen ja oikeuskanslerin, niin kansalaisten osalta kuin hyvän lainvalmistelunkin osalta ja siinä mielessä, jos Oikeuskanslerinvirasto pystyy erityisesti keskittymään laadukkaan lainvalmistelun valvontaan. Kuten alkupuheenvuorossani totesin, perustuslakivaliokuntakin on paljon kiinnittänyt huomiota siihen, että pelkästään tämä ennakollinen, laadukas
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-15 kysymys ajoneuvoverolain muutoksesta, jolla alennettaisiin ajoneuvoveron perusveroa 50 miljoonalla eurolla, ja se olisi ajoneuvoa kohden keskimäärin 20 euroa. Tämä ajoneuvoveron perusveron alennus tulisi voimaan vuoden 2020 alusta alkavilta verokausilta, eli ollaan hyvissä ajoin liikkeellä. Se koskisi vain niitä ajoneuvoja, joita verotetaan hiilidioksidipäästöjen perusteella, eli ulkopuolelle jäisi se vanha henkilö- ja pakettiautokanta, josta ei ole käytettävissä päästötietoja ja jonka perusvero määräytyy sen vuoksi ajoneuvon kokonaismassan perusteella. Tuolla valiokuntakeskusteluissa on opposition puolelta noussut esiin ajatus, että pitäisi keventää auton hankintaa, ja tätä on pidetty väärin kevennettynä. Kuitenkin tässä on syytä todeta, että pääministeri Juha Sipilän hallitus nimenomaan keventää auton hankintaa neljässä erässä vuosina 2016—2019 joka vuosi 50 miljoonaa euroa eli yhteensä 200 miljoonaa euroa. Ensi vuoden alussa on tulossa viimeinen 50 miljoonan euron autoveron alennus. Toisaalta sitten ajoneuvoveron perusveroa on jo kiristetty 100 miljoonalla eurolla. Nyt sitä alennetaan 50 miljoonalla eurolla. Eli ajoneuvoveron perusveroon jää plussaa, mitä oppositio pitää hyvänä, 50 miljoonaa euroa.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Britannian kansan suvereeni päätös oli jättää Euroopan unioni kesän 2016 kansanäänestyksessä. EU:n ja Britannian välisiä brexit-neuvotteluja ei ole kuitenkaan käyty hyvässä hengessä. Brysselin byrokraatit ovat halunneet koko ajan tehdä Britanniasta varoittavan esimerkin, jotta muut kansakunnat eivät rohkaistuisi jättämään EU-kolhoosia. Nyt kun Britannia on huonon brexit-sopimuksen jälkeen sisäpoliittisessa kriisissä, tulee mieleen kysymys, pyrkiikö EU tahallaan aiheuttamaan sekasortoa Britanniassa, jotta brexitistä luovuttaisiin ja kansa pakotettaisiin äänestämään uudestaan EU:hun jäämisen puolesta. Tämähän on tuttu metodi menneisyydestä, muun muassa EU:n perussopimusta ja Lissabonin sopimusta koskeneista kansanäänestyksistä. EU:n arvot ovat vitsi. EU ei noudata omia sääntöjään, mutta kun jäsenvaltiot vastustavat sitä, että valtioiden rajat poistetaan, päätösvalta viedään ja valtiot pakkoasutetaan muiden maiden kansalaisilla, silloin EU alkaa rangaista jäsenvaltioitaan ja syyttää EU:n arvojen rikkomisesta. Kauas ovat menneet ne ajat, kun Euroopassa toimittajat, asiantuntijat ja yliopiston sivistyneistö uskalsivat arvostella islamia. EU on ajautunut itsesensuurin tielle. EU ajaa 10 miljoonan sakkoja someyhtiöille, jos eivät poista vääriä mielipiteitä. EU antautuu islamin edessä. EU-kriittisyys kasvaa Euroopassa. EU-federaateilla puntti sen sijaan tutisee, koska uhkailevat jopa sodalla, koska kansallismielisyys ja nationalismi ovat kasvussa. Kansallismielisyys ja nationalismi eivät aiheuta sotia, imperialismi ja imperialistinen politiikka aiheuttavat. Ei ole kansainvälisyyttä ilman kansoja. Yhteistyö on sopimista, ei EU-sanelua. Euro on epäonnistunut projekti, EU on epäonnistunut projekti. EU:n tarina tulee päättymään, jotta itsenäisten valtioiden, kuten Suomen, tarina voi jatkua. Minä synnyin Suomessa, lapseni syntyivät EU-Suomessa, mutta toivon, että lastenlapseni syntyvät jälleen Suomessa. Me perussuomalaiset haluamme liittoutua muiden kansallismielisten kanssa EU:ssa, pysäyttää liittovaltiokehityksen
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Myös minä olen tämmöinen eurokriittinen ja perustelen sitä pikkusen. Me olemme pikkunen kansa täällä Euroopan reuna-alueella, mutta erityinen: meillä on oma kieli, oma lippu, mitä muualla Euroopassa ei ole. Mutta se iso Eurooppa näillä päätöksillä, mitä nyt on tehty liittymisen ja muun suhteen, tulee tuhoamaan ja syömään tämän maan pois, meidän kulttuuri tuhoutuu ja niin edelleen. Kaikesta muusta ollaan kyllä huolissaan, mutta ei tämmöisestä normaalista perussuomalaisesta ihmisestä, hänen toimeentulostaan ja kulttuuristaan ja niin edelleen. Nämä kyllä unohdetaan. tehtiin pitkin Eurooppaa: Englantiin, Saksaan, Italiaan, Espanjaan. Vientitakuulaitos sanoi, että ne takaavat Saksan, Englannin, Norjan kaupat, mutta kun Espanjaan ja Italiaan mentiin, silloin sanottiin, että ei käy, koska ne maat ovat kulttuuriltaan erilaisia ja epäluotettavia.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-18 Arvoisa puhemies!
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-18 sitten vielä yksi lausuma: "Eduskunta edellyttää, että hallitus laatii alkoholihaittoihin ja niiden ennaltaehkäisyyn keskittyvän alkoholipoliittisen ohjelman, joka jalkautetaan valtakunnallisesti." Täytyy sanoa, että vaikka minä olen hoitaja ja tehnyt erittäin pitkän uran vanhustenhoidossa ja nähnyt siellä myös niitä pulloja, on sohvan tyynyjen takana pulloja ja monesti ruokaa ei ole mutta pulloja löytyy ja joku sille vanhukselle sen pullon tuo, siitä huolimatta kyllä minua aina yllättää, kun kuuntelen asiantuntijoita, mihinkä kaikkeen alkoholi vaikuttaa — esimerkiksi se, että syöpä ja alkoholi liittyvät yhteen. Mutta sekään ongelma ei poistu sillä, että me mietimme, mikä on se prosentti siellä kaupassa, vaan sillä, että me ihmiset tiedostamme sen, mitä siitä seuraa, jos juo alkoholia koko elämänsä, mitkä ovat ne riskiryhmät, mitkä ovat sairaudet, mitkä ovat syövät. Kaikki nämä asiat pitää tuoda tavallaan valmiiksi avattuina ihmisille eteen, että tämä siitä seuraa, mitä ne aiheuttavat, mitä aiheuttaa alkoholi, minkälaista syöpää, minkälaisia muita ongelmia, ja toki myös kaikki sosiaaliset ja tällaiset ongelmat. Nämä ovat nämä kolme lausumaa ja näiden sisältö. Toivon todellakin, että saisin kannatusta näille lausumilleni. Vielä sanon sen, että viina on viisasten juoma. Täällä eduskunnassa kun sanotaan, että on demokratia, saa päättää, meillä oli viime kaudella tasa-arvoinen avioliittolaki, te kaikki muistatte, että täällä seisoo musta lammas, joka äänesti ryhmäkuria vastaan. Silloin meitä perussuomalaisia siitä mollattiin, että teillä on ryhmäkuri ja te ette saa äänestää niin No, nyt meille on annettu omantunnonvapaus niin kuin teille kaikille muillekin. On vain yksi ääni, minkä sinä annat, niin vaaleissa kuin täälläkin. Nyt kun on äänestänyt, niin minä olen kyllä hämmästynyt siitä, mitä minulle on sanottu käytävillä, ja ne ovat olleet minun kollegojani täältä. Minulle on sanottu, että sinäkin fiksu ihminen menet äänestämään noin. Sitten minulle on sanottu, että sinä kannat vastuun ja olet vienyt vanhuksilta rahat.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-18 virkamiesten virkavastuulla tekemästä arviosta, että tämä lainsäädännön muutos aiheuttaa lisää noin 150 kuolemantapausta vuodessa. Meillähän tälläkin hetkellä on alkoholin aiheuttamia kuolemia 2 000:n ja 3 000:n väliin, vähän arviosta riippuen. Toivon, että tulkitsin väärin, kun te siinä yhteydessä sanoitte, että ette ymmärrä, miksi tästä on tehty niin suuri numero. Kyllä minusta suuri numero täytyy tehdä siitä, jos tiedetään,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-18 Arvoisa puhemies! Totesin, että en sinänsä kyseenalaista asiantuntijalausuntoja, siihen minulla ei ole kompetenssia, mutta itse en usko, että noin 100—150 ihmistä heti menehtyy. Ja sitten myöhemmässä vaiheessa sanoin, että itse en ymmärrä, minkä takia tästä alkoholista on tehty niin suuri numero. Tätä tarkoitin. Te kysyitte, mitä tarkoitin, nyt kerroin, ja nyt te pyörittelette silmiänne. No, mitäs minun pitäisi nyt sanoa? Sanonko minä tämän saman uudestaan? Minulla on vielä 30 sekuntia aikaa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-18 vai siihen, mitä kaikki asiantuntijat, kansanterveyden asiantuntijat, Lääkäriliitto, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijat, sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehet virkavastuulla alkoholihaitoista kertovat? Ja sitten, kun katsomme Suomen alkoholipoliittista historiaa, niin valitettavasti nuo arviot ovat toteutuneet joka ainoa kerta, ja sen vuoksi en ymmärrä, miksi
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-18 Arvoisa puhemies! Meistä monesta varmaan jo tuntuu, että tätä alkoholilakia on käsitelty pitkään täällä eduskunnassa, ja niin todella onkin, puoli vuotta valiokunnassa pyöritetty, mutta huolelliselta tämä käsittely ei todellakaan tunnu. Tätä asiaa on todella pyöritetty valiokunnassa koko syksyn ajan, mutta lähinnä olemme keskittyneet vähittäiskaupassa myytävän alkoholin prosenttirajaan ja valmistustaparajoitteeseen — tärkeitä asioita nämä molemmat. Tässä on jo todettukin, mitä vaikutuksia tällä prosenttirajan korotuksella Alkon monopolin säilyttämisestä olemme lähes yksimielisiä täällä eduskunnassa, ja siksi tuntuu hieman ongelmalliselta ja myöskin hassulta se, että me emme ole valmiita eduskunnassa tätä pykälää säätämään. Tämä, arvoisa puhemies, ei todellakaan ole hyvää lainvalmistelua, eikä sovi myöskään vedota kiireeseen, arvoisat hallituspuolueen edustajat. Kiire on aivan itse keksitty. Tämä ei ole budjettilaki, eikä tällä ollut mikään kiire. Tämä asia oltaisiin voitu käsitellä loppuun sitten, kun meillä olisi ollut valiokunnassa kaikki saatavilla oleva tieto ja olisimme saaneet myöskin asiantuntijoiden arvion, todellisen arvion siitä, mitä vaikutuksia tällä etämyynnin avaamisella on Alkon monopolille. Ja vaikka täällä on hallituspuolue keskusta ilmoittanut, että tätä etämyynnin rajoittamista koskevaa pykälää aletaan valmistella heti vuodenvaihteen alussa,
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-18 riittävästi puheenvuoroja tuolloin torstain ja perjantain välisenä yönä perustellakseni kantaani tähän alkoholilakiin. Kannatan siis alkoholilakia kokonaisuutena, mutta sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnön mukaisesti en olisi halunnut, että että kaupassa myytävän alkoholin prosenttirajaa nostetaan. Mutta koen, että kun eduskunnan enemmistön tahto on ilmaistu selvin mutta niukoin luvuin, pulinat pois ja tästä mennään eteenpäin. Toivon, että tässä asiassa jos jossakin olisin väärässä, mutta mikään ei anna olettaa sitä, etteikö alkoholihaittoja tuon prosenttikorotuksen myötä tulla näkemään, ja niihin tulevissa hallituksissa joudumme reagoimaan. Tässä puheenvuorossa haluan vain esittää tähän mietintöön lausumaehdotuksen, joka on pöydille jaettu ja joka koskee etämyynnin tarpeellista linjausta. Ja sen harmituksen hieman huumorisävytteisesti haluan kuitenkin tähän loppuun sanoa, että lieköhän tuota muita taitoja, jotka vievät päättäjältä muita taitoja, jotka vievät päättäjältä päätöksentekokyvyn muun muassa alkoholipolitiikassa: se jos on ylempi korkeakoulututkinto kansanterveystieteestä, ei paina mitään, kun osaa lypsää, se taito vie päätöksentekokyvyn. Mitähän muita taitoja niitä on? Tämä on sitä viestiä, mitä kansalaisilta tulee. Se on ikävää, että tämmöisissä asioissa, jotka ovat vakavia, se kansalaisten tuomio
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-18 Olisitte puhunut vain omasta kunnostanne ja antanut muiden puhua omasta kunnostaan. Itse en ole tilkan tilkkaa nauttinut, kun tätä tärkeää kansan antamaa tehtävää olen hoitanut. Kertokaa nimet sitten, jos teillä on tieto, että jotkut humalassa töitään tekevät. Äänestin tuossa äänestyksessä omantunnon mukaan, mikä täällä on myös kyseenalaistettu. Minulla oli mahdollisuus kertoa, haluanko äänestää 5,5:n vai 4,7:n puolesta, ja itse päädyin siihen, että tämä Juha Sipilän hallituksen keskustalaisten ministereiden tekemä esitys on hyvä ja kannatettava kokonaisuus, jota itse kannatin.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-18 Täällä aikaisemmin illalla joku edustaja, oliko se nyt perussuomalaisten ryhmäpuheenjohtaja, sanoi suoraan kahteen otteeseen, että hän ei usko asiantuntijoita — hän ei usko asiantuntijoita. Arvoisat kollegat, tämä ei ole mikään uskonasia. Jos näin olisi, että me emme uskoisi asiantuntijoita, miksi me ylipäätään käytämme asiantuntijoita Miksi me käytämme niitä, ja minkä takia hallituspuolueet eivät halunneet kuulla lisää asiantuntijoita loppuvaiheessa? Onko siinä syynä se, että he eivät halunneet kuulla totuutta?