samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 Eduskunnassa vallitsee, voi sanoa, laidasta laitaan hyvin yksituumainen asenne ja ajattelutapa, monenkeskisen yhteistyön suuri arvostus ja tehtyjen sopimusten kunnioitus. Tämä on vahva tuki myös hallitukselle ja presidentille, kun he tekevät ulkopolitiikkaa käytännössä. Erinomaisen hyvä näin. Sitten iso asia koskee sitä, että kun kaikki ovat samaa mieltä siitä, että monenkeskinen yhteistyö on haasteiden kohteena, niin mitä voidaan tehdä. Kaikesta tästä, mitä täällä on lausuttu, mielestäni törmäämme joka ikinen kerta siihen, että se meidän todellinen työkalumme tässä on Euroopan unioni. Euroopan unionin pitäisi ottaa isompi rooli, mitä täällä on toivottu, ja Suomen pitäisi olla sitä yhteistyötä omalta osaltaan rakentamassa. Ilman vahvaa toimijaa ei ole niissä pöydissä pärjättävissä, joissa tämän maailman suuret johtajat Yhdysvalloista Kiinaan ja Venäjään ovat. Euroopan unioni on se ainut mahdollisuus, ja tämän tajuaminen ja siihen satsaaminen on meille iso asia. Saksan liittokansleri Merkel sanoi, että Euroopan pitää oppia seisomaan omilla jaloillaan. Se oli viisaasti sanottu. Se ei suuntaudu ketään vastaan, vaan se Eurooppa, jota Saksan Merkel rakentaa, jota meidän pitää rakentaa, on yhteistyön Eurooppa myös ulospäin. Lopuksi on syytä esittää kiitokset ja onnittelut Korean sopimuksesta. Se on merkittävin viime vuosien positiivinen asia. Vaikka sen ehkä tekivätkin väärät henkilöt monen mielestä, niin se on kuitenkin positiivinen maailmanrauhan kannalta, harvinainen viime vuosien tapahtuma.
Puhuja: Lenita Toivakka
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 tämän maailman hyväksi ja nimenomaan vielä maailman kaikkein köyhimpien ja huono-osaisimpien hyväksi. Näitä asioita täytyy myös Euroopan ja Suomen olla vahvasti jatkossakin edistämässä. Ulkomaankauppaministeri mainitsi Maailman kauppajärjestö WTO:n vaikeudet, jotka ovat olleet jo pitkään tiedossa, ja nyt tietenkin vaikeudet ovat vielä voimistuneet, kun Yhdysvaltojen kritiikki nimenomaan tätä järjestöä kohtaan on ollut hyvin vahvaa. Nyt olisikin mielenkiintoista tietää, miten
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-12 Presidentinvaalien aikaan käynnistyi keskustelu feministisestä ulkopolitiikasta. Haluan jatkaa sitä tässä jo senkin vuoksi, että usein ulkopolitiikassa äänessä tässäkin salissa ovat miehet. Tarkastelu feminististen lasien läpi tuo näkyviin turvallisuuspolitiikan sukupuolittuneisuuden. Feministisen ulkopolitiikan tavoitteena on oikaista tätä epätasapainoa. Kestävä yhteiskunta rakentuu, kun kaikki ovat mukana. Konfliktien ratkaisemisessa on välttämätöntä varmistaa, että naiset ovat mukana toimijoina. Samoin jälleenrakennuksessa on huomioitava ihmisoikeuksien toteutuminen ja naisten yhteiskunnallisen aseman parantaminen. Keskeinen osa feminististä ulkopolitiikkaa on naisiin kohdistuvan väkivallan lopettaminen. Seksuaalista väkivaltaa käytetään sodankäynnin välineenä. Jokaisen fyysisen turvallisuuden varmistaminen on kestävän rauhan välttämätön edellytys. Tätä voidaan turvata tukemalla sitä, että rikolliset saadaan oikeuteen, auttamalla rikosten uhreja, integroimalla entisiä sotilaita osaksi yhteiskuntaa sekä tuomalla esiin yhteys aseiden hallitsemattoman leviämisen ja naisiin kohdistuvan väkivallan välillä. Kehityspolitiikassa tulee parantaa tyttöjen ja naisten asemaa sekä seksuaali‑ ja lisääntymisoikeuksia. Naisten poliittisten ja taloudellisten oikeuksien turvaaminen parantaa demokratian toimivuutta ja vakautta. On myös asetettava vaatimuksia kauppaneuvottelujen sukupuolivaikutusten arvioinnille. Arvoisa puhemies! Suomi on nostanut ulkopolitiikassaan naisten ja tyttöjen aseman parantamisen. Me toteutamme nytkin satunnaisesti feminististä ulkopolitiikkaa, mutta tulevaisuudessa meidän tulee onnistua siinä systemaattisesti niin kahden‑ kuin monenvälisessä yhteistyössä. Puhe naisten ja tyttöjen oikeuksista jää poliittiseksi sanahelinäksi, ellei niiden toteutumista ja rahoituksen kehitystä seurata selvin mittarein.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-12 puhemies! Kehitysyhteistyö on todellakin yksi tapa tukea inhimillistä kehitystä ja maailman vakaata kehitystä tulevaisuudessakin. Erityisen tärkeätä olisi nyt varmistaa YK:n kehitystoimijoiden perusrahoitus, jota USA:n vetäytyminen rahoitusvastuusta on runnellut. Maailmassa on nyt yli 200 miljoonaa naista, jotka ovat vailla tarvitsemiaan moderneja ehkäisypalveluita, ja luku on kasvussa Trumpin päättämien kehitysrahoitusleikkausten vuoksi. Tämä johtaa ei-toivottuihin raskauksiin, turvattomiin abortteihin ja äitiyskuolemiin. Seksuaali‑ ja lisääntymisterveysoikeuksien ja ‑palveluiden puute nopean väestönkasvun ja epävakauden lähde. Suomen ja EU:n olisikin ohjattava kehitysrahoitusta entistä enemmän seksuaali‑ ja lisääntymisterveyspalveluihin, erityisesti YK:n väestörahasto UNFPAlle, joka kärsii nyt merkittävästä perusrahoituksen puutteesta, joka johtaa siihen, että naiset eivät saa tarvitsemiaan palveluita kehitysmaista, ja tällä on vaikutuksia myös siihen väestönkasvuun, mistä täällä on aikaisemmin puhuttu. puhuttu. Arvoisa puhemies! Mitä kansainväliseen kauppaan tulee, niin parasta olisi, että kansainvälisen kaupan pelisäännöt pystyttäisiin määrittelemään monenkeskisesti WTO:ssa eikä vain kahdenvälisten sopimusten kautta. Kaupan turhien esteiden purkaminen on perusteltua, mutta työoikeuksia, ympäristösääntelyä, julkisia palveluita ja terveysnormeja ei pidä eikä voi nähdä kaupan esteenä.
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: PV
Päivämäärä: 2018-06-12 Pääministeri aivan oikein totesi, että meidän täytyy ymmärtää kansainvälisen toimintaympäristön muutosta. Valitettavasti valtioneuvoston katsaus ja täällä käyty keskustelu osoittavat, että ei ole riittävästi ymmärretty. Monenkeskisen yhteistyön kriisihän johtuu pohjimmiltaan siitä, että Euroopassa ja koko maailmassa ollaan siirtymässä uuteen aikakauteen: hallitsemattoman globalisaation ja ylikansallisen yhdentymisen aikakausi on päättymässä. Globalisaatio on saatava hallintaan. Tämä edellyttää tietysti vahvaa monenkeskistä yhteistyötä. Se edellyttää sitä, että toteutetaan tehokkaasti YK:ssa hyväksyttyjä kestävän kehityksen tavoitteita. Toisaalta on ymmärrettävä, että nyt tarvitaan välttämättä suunnanmuutos. monenkeskisessä yhteistyössä että Euroopan yhdentymisessä on menty liian pitkälle ylikansalliseen suuntaan, ja tätä vastaan ihmiset nyt protestoivat. Kun puhutaan monenkeskisestä yhteistyöstä, siinä on kaksi vaihtoehtoa: joko toteutetaan sitä valtioiden välisenä, hallitusten välisenä yhteistyönä painotetusti tai mennään ylikansalliseen suuntaan. Täällä esimerkiksi edustaja Vanhanen edelleen puhui siitä, että pitää siirtää suvereniteettia ylikansalliseen päätöksentekoon. Se on sitä ylikansallista yhdentymistä ja yhteistyötä, jota vastaan nyt protestoidaan. Nyt täytyy realistisesti katsoa tulevaisuuteen ja pyrkiä löytämään sellaisia etenemistapoja monenkeskisen yhteistyön kehittämisessä, jotka perustuvat nykyistä enemmän kansallisvaltioitten varaan
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-12 Viitaten edustaja Heinäluoman puheenvuoroon ehkä tässä jonkinlainen sinipuna-akseli alkaa muodostua siinä mielessä, että kyllä, Euroopan pitää pystyä seisomaan omilla jaloillaan, tosin lisättynä sillä, että tämän hallituksen linja ja tasavallan presidentin linja siitä, että lisätään yhteistyön muotoja lännen suuntaan, on ollut aivan oikea. Jos jossain presidentti Trump on ollut oikeassa, niin siinä, että Euroopan pitää pystyä lisäämään rahoitusta omalle puolustukselleen, ja siihenkin ilmeisesti yhteisymmärrystä Euroopassakin alkaa olla. Täällä tuotiin esille, että on jonkinlainen uusi normaali syntynyt. Itse kysyisin sitä, että haluammeko me todella, että tällainen uusi normaali syntyy. Onhan se totta kai totta, että suurten johtajien aikaan on taas näköjään menty, mutta jos muistellaan Suomen tilannetta ennen toista maailmansotaa, niin onko se todella Suomen kaltaisen maan etu, että tällaiseen uuteen normaaliin mennään, mikä aiheuttaa meille hyvin epänormaalin tilanteen ja on meidän kansallisen edun ja turvallisuuden vastaista? Tätä haluan kysyä niiltä, jotka suorastaan ilakoiden puhuvat uudesta normaalista. Lisäksi haluan nostaa vielä esiin sen — viitaten edustaja Arhinmäen puheenvuoroon tämä ei ole lordien viesti, tämä on ihan edustaja Elon viesti — että kyllä se on huolestuttavaa, vaikka olen ehkä ymmärtäväisempi brexitiä kohtaan kuin moni edustaja tässä salissa, että juuri on tullut tietoa, että venäläisillä on ollut paljon läheisemmät yhteydet yhteydet Leave-kampanjaan kuin mitä on aikaisemmin todettu. Tämä on se huolestuttava tilanne, mikä Euroopassa on, että meitä yritetään käytännössä hajottaa ulkopuolelta. Haluan kysyä vielä ulkoministeriltä liittyen Pohjois-Koreaan: kun tässä on todettu
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Euroopan vanhin ihmisoikeus- ja yhteistyöjärjestö Euroopan neuvosto täyttää ensi vuonna kunniakkaat 70 vuotta, ja Suomella on tosiaankin kunnia toimia Euroopan neuvoston puheenjohtajamaana tämän vuoden marraskuusta alkaen. Suomen puheenjohtajuuskauteen kohdistuu suuria odotuksia johtuen juuri näistä moninaisista haasteista ja ongelmista, joita kansainvälinen toimintaympäristömme tällä hetkellä kohtaa, mutta samalla Suomen puheenjohtajuuskausi tarjoaa myös monia mahdollisuuksia niin Suomelle kuin Euroopan neuvostollekin. Euroopan neuvoston toiminta tuntuu valitettavasti olevan aika vähän tunnettua täällä Suomessa, vaikka hyvin pitkään olemme Euroopan neuvoston jäsenmaa olleetkin. Euroopan neuvoston Suomen puheenjohtajuuskaudellahan toivotaan muun muassa ulkoministerin osallistuvan yleiskokouksen istuntoihin samoin kuin tasavallan presidentin. Todella toivon, että näin tapahtuu. Itse asiassa kysyisinkin ministeri Soinilta, aikooko hän osallistua Euroopan neuvoston yleiskokouksen istuntoihin ensi vuoden tammikuussa ja huhtikuussa.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-12 Valtiot ovat toisen maailmansodan jälkeen turvautuneet korostetusti monenkeskiseen yhteistyöhön. Ei saa kuitenkaan täysin sokeasti ajatella, että ylikansallinen päätöksenteko on jollain tapaa ainut keino luoda rauhaa tai edistää hyvinvointia, ja näin tosiaan nähtiin juuri Korean niemimaalla kahdenkeskisten neuvottelujen kautta, kun Trump ja Kim Jong Un tapasivat. Täytyy muistaa toisaalta Korean tilanteesta myös, että Korean sodassa Yhdysvallat uhrasi 35 000 sotilastaan puolustaakseen korealaisten vapautta ja hyvinvointia. Täällä jollain tapaa rivien välissä usein tulee ajatus ikään kuin siitä, että valtiot eivät toimisi itsekkäästi. Sen kiistäminenhän on hyvin suurta älyllistä köyhyyttä, kansakunnan itsessään etu on toimiva kansallisvaltio, joka eri toimijoiden kanssa neuvottelee ja edistää sen kansallisvaltion kansallista etua. Esimerkiksi viime aikoina Euroopan unionin käymät kauppasopimusneuvottelut Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa ovat olleet esimerkkejä siitä, että tällaisen suuren organisaation kautta käytävät keskitetyt neuvottelut eivät aina johda pienen maan kannalta parhaaseen lopputulokseen. Näin on myös kauppasuhteiden ja muiden suhteiden osalta.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! Haluan ensiksi kiittää edustaja Paloniemeä tästä puheesta kehitysyhteistyövaroista. Olemme kristillisdemokraateissa vahvasti sitä mieltä, että Suomella olisi varaa nostaa kehitysyhteistyömäärärahoja, mutta lisäksi tarvitsemme myöskin perussuomalaisten vapaaehtoislahjoituksia tähän työhön. Arvoisa puhemies! Mikään pitkittynyt kansainvälispoliittinen konflikti ei ole niin yksioikoinen, että yhtä ainoaa toimijaa voisi osoittaa sormella. Esimerkiksi Lähi-idässä kriisit näyttävät jatkuvan, ja Israelin ja palestiinalaisten välisen konfliktin rauhanomaisen ratkaisun löytäminen on osoittautunut kaikkea muuta kuin yksinkertaiseksi. Konfliktin taustalla ovat vuosikymmeniä kestäneet erilaiset yritykset luoda molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu. Mutta on hyvä muistaa, että tässä konfliktissa vastakkain ei ole pelkästään köyhä ja sorrettu palestiinalaispakolaisten joukko ja yksi maailman iskukykyisimmistä armeijoista eli Israelin armeija, vaan toisaalta myös pieni Israel ja juutalaiskansa vastaan maailman islamilaiset vallat ja suuri joukko niiden tukijoita ympäri maailmaa. Palestiinalaisten ihmisoikeuksien suurin loukkaaja on heidän oma hallintonsa. Gazan alueella hallitsee terroristijärjestö Hamas, joka loukkaa kansansa ihmisoikeuksia mielivaltaisilla pidätyksillä,
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 puhemies! Muutos monenkeskisen järjestelmän maailmasta suurvaltojen aikakauteen on ollut nopea, mutta on ilmeistä, että elämme nyt vahvojen autoritaaristen johtajien aikakaudella, ja taustalla on ilman muuta selittävänä tekijänä Yhdysvaltojen vetäytyminen liberaalista maailmanjärjestyksestä ja sitä kautta tästä monenkeskisestä yhteistyöstä. Kun jokin suurvalta vetäytyy, se antaa tilaa uusille alueellisille suurvalloille, ja todistamme nyt Venäjän pyrkimyksiä säilyttää vaikutusvaltansa, todistamme Iranin pyrkimyksiä kasvattaa vaikutusvaltaansa ja todistamme nousevaa Kiinaa. Tämä suurvaltojen maailma on Suomen kaltaiselle pienelle maalle haavoittuva maailma, ja meidän etumme on etsiä ja tukea sitä monenkeskistä yhteistyötä, mitä vielä jäljellä on. Arvoisa ulkoministeri Timo Soini, missä EU, siellä ratkaisu. Suomen etu on nyt vahvistaa kaikin tavoin EU:n toimintakykyä. EU on nyt se aikuinen huoneessa, joka tuo järjen valoa tähän pimenevään maailmaan ja joka takaa oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja demokratiaa. Saksan liittokansleri Angela Merkel hiljattain laajassa haastattelussaan Frankfurter Allgemeine Zeitungissa korosti vahvasti ja kaikissa sanakäänteissä sitä, että EU:n on oltava toimintakykyinen tässä maailmassa, ja tätä viestiä Suomen tulee tukea ja kannattaa. Tässä haastattelussa Merkel otti esille myös sen, että EU:lle tulisi varata YK:n turvaneuvostossa yksi vaihtuvan jäsenmaan paikka. Euroopalla on siellä kaksi paikkaa, ja toinen niistä voisi kuulua pysyvästi Euroopan unionille, ja tämäkin vahvistaisi EU:n mahdollisuutta osallistua globaalien kriisien ratkaisuun. Onko, ulkoministeri Timo Soini, näin, että Suomi voisi kannattaa tätä Merkelin ehdotusta, että EU:lle tulisi paikka YK:n turvallisuusneuvostossa?
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-12 joka on ratkaisun hetkellä tehnyt YK:n turvallisuusneuvostosta tavallaan hampaattoman paperitiikerin. Tämä on hyvinkin valitettavaa, kun siellä voisivat olla asiat toisinkin. Englanti ja Ranska yrittivät muutama vuosi sitten hieman muokata maaperää tällaiselle YK:n reformille nimenomaan suhteessa turvallisuusneuvostoon, ajatuksena että veto-oikeutta höllennettäisiin sopivalla tavalla. Mutta kuinkas ollakaan, supervallat tietysti vastustavat tämäntyyppistä kehitystä, koska turvallisuusneuvosto on heidän pelipaikkansa nimenomaan niillä säännöksillä ja sillä rakenteella kuin tällä hetkellä on. Mutta, arvoisa ulkoministeri, näettekö pienintäkään mahdollisuutta, että tätä keskustelua voitaisiin viedä jollain aikataululla eteenpäin päämääränä se,
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! Keskustelu on ollut kiinnostavaa, ja otan esille kaksi asiaa. Tarkastelen vähän syvemmin niitä. Toinen on se, mitä Euroopan unioni voi tehdä Afrikassa. Olen samaa mieltä kaikkien niiden kanssa — edustaja Elo, edustaja Rinne ja muut — jotka ovat sanoneet, että meillä pitäisi olla enemmän ja syvempää Afrikka-politiikkaa, pitäisi vaikuttaa väestönkasvuun, pitäisi vaikuttaa pakolaisuuteen. Oma kokemukseni on se, että helposti tulemme hyvin innokkaina täältä Euroopan puolelta sinne Afrikkaan, alamme huseerata, että näin pitäisi tehdä ja tässä on rahat ja me määräämme. Mitä tämä herättää Afrikassa? Se herättää muiston kolonialismista, se herättää muiston Euroopasta, joka on aikaisemminkin koettanut panna Afrikan asioita järjestykseen ikään kuin kuulematta afrikkalaisia. Mielestäni tässä on se suuri haaste: miten teemme tasaveroista yhteistyötä afrikkalaisten kanssa tänä päivänä ja tässä ajassa? esimerkiksi instituutioina Euroopan unionin ja Afrikan unionin yhteistyö on hyvä. Kaikella sillä kokemuksella, jota meillä suomalaisilla on katsoa ihmisiä nokakkain, arvostaa heitä niin kuin kaikkia ihmisiä arvostetaan, on hyvin suuri merkitys maailmassa. Valitettavasti meillä on eurooppalaisia kumppaneita, joilla on ehkä vähän sitä kolonialismin ajattelutapaa vielä tuolla takaraivossa, ja voin kertoa, että se ajattelutapa ei toimi. Toinen ajatus, jonka haluaisin jakaa, on se, että usein, kun puhutaan suomalaisista yrityksistä ja kansainvälistymisestä — ja tämä liittyy myös ulkomaankauppaministerin ajatuksiin — ajatellaan meidän vientiämme ja sitä, miten vienti vetää ja miten meidän yrityksemme menestyvät ulkomailla, mutta pitäisi ehkä ajatella yrityksiä myöskin asioiden ratkaisijoina. Kun puhutaan Agenda 2030:stä, tarvitsemme uusia innovaatioita, suomalaista osaamista ja yrittäjyyttä mutta myöskin sellaista vuorovaikutusta, että yrityksemme näkevät, mitkä ovat maailmalla ongelmia.
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 Ja me olemme itse sen valinneet, koska joko jaamme ne arvot, joihin nämä sopimukset perustuvat, tai näemme ja ymmärrämme, että me tällä tavoin edistämme myös omia etujamme. Korostan myöskin arvoja, sillä sellaiset asiat kuin ihmisoikeudet, miten ihmisiä kohdellaan, eivät ole enää nykymaailmassa minkään valtion sisäisiä asioita. Jokainen meistä Jokainen meistä myös Suomessa on vastuussa kansainvälisille ihmisoikeusjärjestöille ja ihmisoikeustuo-mioistuimelle siitä, että niitä noudatetaan. Ja näin pitää tässä maailmassa olla. Mutta kansainvälisen yhteistyön edut ovat ilmeiset. Maailmassa on ohi se aika, jolloin oli mahdollista ajaa omaa kansallista etuaan muiden kustannuksella orjuuttamalla muita kansoja, valtaamalla heidän luonnonvarojaan tai alueitaan. Kukaan ei enää saavuta kestävää etua tällä tavoin. Tämä on se pohja, jolle tämä monenkeskinen järjestelmä on syntynyt ja jota kautta se on vahvistunut ja jota kautta sitä pitää turvata, koska nytkin on olemassa lyhytnäköisiä toimijoita, jotka uskottelevat, että ajamalla oman maan etuja muiden kustannuksella voisi muka edistää omaa etuaan. Nykyisessä keskinäisriippuvuuden maailmassa, jossa näitä maailmanlaajuisia haasteita
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 syntyy uutta normistoa, kansainvälisiä sääntöjä, kansainvälistä oikeutta. Ne ovat silloin ylikansallisia sääntöjä. Mutta ne on tehty meidän omalla harkinnallamme, ne ratifioidaan täällä eduskunnassa, ja meidän tehtävämme on yrittää luoda uskottavuutta sille, että tämäntyyppiset sopimukset myös pitävät, ettei synny semmoista käytäntöä, että sopimuksen jälkeen seuraavalla tai seuraavilla vaalikausilla eri maissa niistä ryhdytään irtisanoutumaan. Tässä aika moni edustaja, Huovinen ja Pelkonen muun muassa, kysyi ministeri Soinilta näitten meidän tulevien puheenjohtajuuksien siltaa toistensa suuntaan, ja ne ovatkin mahdollisuuksia, joissa Suomi itse voi tehdä paljon tämän kansainvälisen järjestelmän vahvistamiseksi. Arktisen neuvoston puheenjohtajuus parhaimmillaan saattaa tarjota mahdollisuuden siihen, että lopultakin myös Venäjän ja USA:n nykyiset hallinnot tapaisivat toisensa. Se ei ole varmasti meistä kiinni, mutta me voimme tämän palveluksen tuoda ja luoda edellytyksiä tällaiselle tapaamiselle. EU-puheenjohtajuudesta saattaa tulla todella haastava. Vähän riippuu siitä, miten brexitin ympärillä tämä henki kehittyy ja miten EU:n sisäinen yhtenäisyys kehittyy. Jos EU:ssa tämä hajautumistrendi, joka on käynnissä, jatkuu ja tapahtuu brexit, pelkään ja eräänlainen kauhuskenaario on, että jos EU ei ole toimintakykyinen, silloin Euroopassa palataan suurvaltojen Eurooppaan,
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Kiitos hyvästä keskustelusta. Tämä on minun mielestäni ollut äärimmäisen tarpeellinen. Kun katsoo, kuinka vähän tässä eduskunnassa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa on käsitelty, niin tämä on erinomainen ja hyvä keskustelu. Paljon itsellenikin oppia ja osviittaa antanut. Aloitan tuosta Afrikasta: Se on juuri näin niin kuin edustaja Haavisto sanoi, siellä painaa tämä vanha kolonialistinen perinne, mutta siellä on suuri mahdollisuus nimenomaan Pohjoismaille. Olin tässä viime viikolla Tanskassa, jossa meitä oli viisi pohjoismaiden ulkoministeriä ja Afrikan ulkoministerit. Siinä oli suuri mahdollisuus. Pohjoismaiden brändi on hyvä. Meillä ei ole kolonialistista menneisyyttä. Meillä on samalta tasolta lähtevä yhteistyö. Siellä oli mahdollisuus olla bilateraalissa Angolan kanssa, Algerian, Botswanan, Beninin, Mosambikin, monien tällaisten maiden kanssa, joita ei käytännössä juuri ole helppo tavata, ja tämä on se iso asia, jota me voimme tehdä — ja rehellisen kaupan kautta. Siinä on mahdollisuuksia. Suunnittelenkin ensi syksynä nimenomaan Etelä-Afrikkaan, Mosambikiin, Angolaan mahdollisesti suuntautuvaa matkaa ja yritän sitten saada sinne mahdollisesti kansalaisjärjestöjä ja bisnesmahdollisuuksia mukaan. Tekemisissä pitää olla, ei niin, että tavataan kerran ja allekirjoitetaan julkilausuma, vaan siellä pitää käydä, sieltä pitää käydä täällä. Näin tämä toimii. Sitten, mitä tulee Euroopan neuvostoon: On hyvä, että otettiin asia esiin. Olen käynyt tämän meidän puheenjohtajuuden puitteissa sekä Strasbourgissa että Tanskan Helsingørissä, missä meillä oli ulkoministerikokous koskien Euroopan neuvoston asioita. Hämmästyttävää kyllä, oli ulkoministerikokous, jossa ulkoministereitä taisi olla kolme tai neljä kappaletta, ja tämä kertoo kyllä sitoutuneisuuden sitoutuneisuuden puutteesta ja ongelmista. Niitä on siellä pari isompaa: toinen on tavallaan Turkin Turkin toiminta, ja sitten tietysti se, että Venäjä ei tällä hetkellä maksa maksujaan eikä osallistu tähän. Ja se asia on meidän päänsärky, tietysti, heti ensi syksynä, ja on se muutenkin, mutta silloin me olemme puheenjohtajana. Meitä seuraa Ranska, ja Ranskan eurooppaministeri tulee tänne käymään ensi perjantaina, ja uskon, että tämäkin nousee esille. EU-puheenjohtajuus ja tämä ovat molemmat tärkeitä asioita. EU-puheenjohtajuus sattuu aikamoiseen saumakohtaan: se alkaa heinäkuussa, sitten kun tätä hyvää hallitusta seuraava hallitus hoitaa sitä asiaa. — En tiedä, onko yhtä hyvä — tuskin, koska se on hyvin vaikeata — mutta hoitaa sitten kuten hoitaa. Arvoisa puhemies, puhe oli ilmeisen vaikuttava ja yksimielisyyttä herättävä. Sitten vielä tässä lopuksi, kun ei ole aikaa enempää, tervehdin edustaja Heinäluoman näkemystä: Vaikka olisi helppo olla kyyninen ja painaa tätä Pohjois-Korean ja USA:n tapaamista marginaaliin, jos me ajattelemme sitä vaihtoehtoa — ohjukset lentävät, ydinkokeita tehdään, Japani ja Etelä-Korea tuntevat itsensä uhatuksi — niin tartutaan nyt toivoon. Voi olla, että petymme. Uskon, että tässä tulee monta vaihetta, mutta kyllä nyt pitää kuitenkin ajatella sillä tavalla, että jostain on aloitettava.
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Päivämäärä: 2018-06-12 ja tästä käytämme nykyisin termiä plurilateralismi. Toisena on se, että olemme hakemassa aktiivisesti ratkaisua siihen, miten tämän valitus-elimen ongelma saadaan poistettua — onko se sitten tyyppiä välimiesmenettely vai mikä, se on vielä selvityksessä. Ja sitten kolmantena, jotta saadaan teollisuusmaiden ja kehitysmaiden vastakkainasettelu pois, on tiivistetty vuoropuhelua Afrikan maiden kanssa. täällä usea edustaja nosti tärkeän kysymyksen: tyttöjen ja naisten asema ja seksuaali- ja lisääntymisterveys ja ‑oikeudet. Muistutan, että tytöt ovat meidän kehityspolitiikkamme prioriteetti. Erityisesti edustaja Sarkkinen esitti huolensa UNFPAn rahoituksesta. Olemme kahdeksanneksi suurin rahoittaja, ja huomenna, kun pääjohtaja saapuu eduskuntaan, varmaan pystymme keskustelemaan meidän tulevasta yhteistyöstämme. Sitten monet edustajat ilmaisivat huolensa kehitysyhteistyörahojen riittävyydestä. Olen samalla linjalla teidän kanssanne, ja siihen tarvitsemmekin yhteisen näkemyksen, miten rakennamme polun siihen 0,7:ään, johon kaikki olemme sitoutuneita. Sitten, edustaja Räsänen, kysyitte palestiinalaishallinnon koulukirjoissa ilmenevästä vihapuheesta. Olin toukokuussa alueella, Ramallahissa, vierailulla ja tapasin opetusministerin. Kerroin tämän huolemme. Keskustelimme aivan avoimesti, ja hän lupasi, että he sitoutuvat siihen, että saamme kansainvälisen ulkopuolisen arvion siitä, mitä se opetussuunnitelma pitää sisällään. Muistutan vielä, että sehän on kaikki avoimena netissä, että me pystymme sen tarkistamaan. Sitten kehityspolitiikan vaikuttavuudesta muistutan, että tässä salissa käydään syksyllä keskustelu, kun saamme tuloksellisuusraportin tänne — silloin ne muutamat epäilevät tuomaatkin ehkä muuttavat käsityksen. Kiitos kaikille teille, jotka piditte yllä meidän yhteisiä arvojamme. Ihmisoikeudet, oi- keusvaltioperiaate ja demokratia, ne pitää meillä kaikilla olla mielessä joka päivä.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Afganistanin vakauttamiseen tarvitaan kestävä poliittinen ratkaisu. Kansainvälinen yhteisö on osallistunut Afganistanin vakauttamiseen useiden vuosien ajan. Myös Suomi on kantanut kansainvälisen vastuunsa ja osallistunut maan vakauttamiseen ja jälleenrakentamiseen jo vuodesta 2002 lähtien. Kuluneiden 15 vuoden aikana ihmisoikeuksien kunnioitus ja naisten asema on osin parantunut, mutta edelleen tasa-arvossa ja koulutukseen pääsyssä on vakavia ongelmia. Afganistan on hauras valtio, jonka turvallisuustilanne on heikentynyt ISAF-operaation loppumisen jälkeen. Poliittinen tilanne on epävarma. Maassa ja sen lähialueilla toimii yli 20 terroristiryhmää. Huumetuotanto on laaja ongelma, ja talous perustuu ulkomaiseen apuun. Ongelmat muodostavat kasvualustan terrorismille ja ääriliikkeille. Epävakauden kasvu johtaisi myös yhä lisääntyvään hallitsemattomaan muuttoliikkeeseen. Siksi Naton Resolute Support ‑operaatiota on jatkettava, jotta maa pääsisi kestävämmän rauhan tielle. Avain Afganistanin vakauttamiseen löytyy kestävästä poliittisesta ratkaisusta, vapaista vaaleista ja maan oman kantokyvyn vahvistamisesta kantaa vastuuta turvallisuudesta ja tulevaisuudestaan. Kansainvälisen yhteisön, YK:n etulinjassa, on kyettävä luomaan Afganistanin rauhanprosessin tukemiseksi selkeä tiekartta ja toimintasuunnitelma kohti kestävää poliittista ratkaisua. Arvoisa puhemies! Suomi on osallistunut vuodesta 2015 lähtien sotilaalliseen kriisinhallintaan Resolute Support ‑operaatiossa. Yhdysvaltojen ja EU-maiden panos tälle operaatiolle on ollut merkittävä, ja sen jatkuminen on perustunut tarveharkintaan. Kaksi suomalaista sotilasta on menehtynyt Afganistanissa palvelustehtäviä suorittaessaan. Taakka on ollut raskas. Osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan on arvokas, vaativa ja vaarallinen tehtävä. Operaatioihin lähteville, niistä kotiutuneille ja kotiutuville on annettava kaikki tarpeellinen tuki. Suomen osallistuminen operaatioihin ei voi olla ikuista. Osallistumisessa on huomioitava tapauskohtaisesti kansainvälisen yhteistyön tarpeet, operaation riskit, se, millaisiin tehtäviin meitä tarvittaisiin, ja hyödyt kansalliselle puolustukselle. Arvoisa puhemies! Alhaalla oli silloin yli 2 000 suomalaista. Heistä 950 suoritti tehtäväänsä Namibiassa. Mutta sen operaation opetus oli, että se alkoi maalis—huhtikuussa 89 ja se päättyi huhti—toukokuussa 90. Sinne mentiin, tehtävä suoritettiin ja tultiin kotiin, elikkä se oli vahvasti suomalaisissa käsissä oleva rauhanturvaoperaatio, joka saatiin päätökseen. Siitä hyvänä suomalaisena esimerkkinä, varmaan ansioituneimpana henkilönä, on Martti Ahtisaari. Arvoisa Arvoisa puhemies! Afganistanin hauras tilanne huomioiden keskustan eduskuntaryhmä pitää perusteltuna Suomen osallistumisen vahvistamista noin 60 sotilaaseen ensi vuoden alusta alkaen. Osallistumisen myötä saamme kokemusta vaativissa kriisinhallinnan tehtävissä ja neuvonantotehtävissä. Osallistuminen vahvistaa myös Suomen asemaa Naton edistyneenä kumppanina.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-06-12 Kiitos näistä ryhmäpuheenvuoroista, ne oli hyvin valmisteltu, niihin oli perehdytty. Se on iloinen asia, että kun vakavista asioista puhutaan eduskunnassa ja ollaan lähettämässä meidän henkilöitämme, miehiä ja naisia, näihin vakaviin ja vaativiin tehtäviin, se tehdään asianmukaisesti perustellen ja perehtyen asiaan. Siitä kiitos kaikille ryhmille. Sotilaallista ratkaisua tähän tilanteeseen ei ole, sen me tiedämme. Presidentti Ghani on nyt helmikuussa tehnyt neuvottelualoitteen Talibanin suuntaan, ja ensimmäiset tulitaukoesitykset ja tulitauot ovat ehkä ratkaisu eteenpäin. Muistan hyvin, kun edustaja Heinäluoma oli puhemiehenä ja kävimme siellä vuonna 2012. Silloin pystyttiin vielä asumaan hotellissa, nykyisin ei pystytä. Kävin siellä uudestaan ollessani ministerinä, ja tilanne ei kyllä parantunut ole. Mutta kuinka huono se olisikaan ilman läsnäoloa siellä? Täytyy muistaa, että Talibanilla on hallussaan lähes 40 prosenttia Afganistanin maa-alueista ja sunnimuslimeihin lukeutuvia paštuja edustavan Talibanin tavoite on hallita Afganistania islamilaisen lain, šarian mukaisesti. Keskusjohdon ja niin kutsuttujen ministereiden lisäksi Taliban on järjestäytynyt kuvernöörien johtamiin provinsseihin ja alueellisten sotapäälliköiden johtamiin ryhmiin. Tämä hallintajärjestelmä on sirpaleinen, mutta se ei ole heikentänyt Talibanin taisteluvoimaa. Tämän lisäksi Afganistanissa toimii yli 20 kansainvälistä terroristiryhmää, jotka pyrkivät hyödyntämään tätä haurasta turvallisuustilannetta ja epävakautta. Kysymyksessä on myös naapureiden toiminta, Pakistanin rooli on kaksijakoinen. On perusteltua epäilyä siitä, että he auttavat tai muonittavat ja mahdollistavat myös Talibanin toiminnan. On hyvä muistaa myös, että eräs kuuluisa terroristi Osama bin Laden kohtasi kohtalonsa nimenomaan Pakistanissa sitä ennen pakoiltuaan käsitykseni mukaan Afganistanissa.
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-06-12 rouva puhemies! Kiitos minunkin puolestani hyvistä ryhmäpuheenvuoroista ja tuesta hallituksen linjalle. Kritiikkiäkin tuli, niin kuin demokratiassa kuuluukin, ja tällä kertaa vasemmalta. Siinä olen samaa mieltä vasemmistoliiton eduskuntaryhmän kanssa, että Resolute Support ‑operaatiossa jatkamista ei kannata liikaa perustella kansallisen puolustuksen kehittämisellä. Kyllä kutakuinkin kaikki sotilaalliset opit on jo Afganistanin operaatiosta haettu, saatu ja viety — monta myös käytäntöön, esimerkiksi jopa kenttälääkinnän koulutukseen varusmieskoulutuksessa. Ja hyvä niin. RS-operaatiossa on siis kyse Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, ja epäilemättä kehittäisimme Suomen kansallista puolustusta tehokkaammin laittamalla nämä samat rahat vaikka reserviläisten kertausharjoituksiin, en sitä kiistä ollenkaan, kuin osallistumalla RS-operaatioon. Mutta niin kuin sanoin, tämä on osa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, ja siihen kuuluu kriisinhallinnan lisäksi Afganistanin osalta myös kehitysyhteistyö ja poliittinen vaikuttaminen. Mitä tulee kriisinhallintaoperaatioiden karsimiseen, niin niitä on tällä vaalikaudella, edustaja Mustajärvi, tehty hallitusohjelman mukaisesti. Niin sanotuista sirpaleoperaatioista ollaan karsittu jo nyt esimerkiksi UNMOGIP, UNDOF ja Althea. Me olemme hallitusohjelman mukaisesti keskittäneet osallistumistamme vaikuttavampiin ja isompiin operaatioihin, kuten nyt tähän
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 Ensin hyvät uutiset: Muistan vaiheen, jolloin Kabulin stadionilla tehtiin joukkomurhia. Pojat pelasivat uhrien pääkalloilla jalkapalloa. Huonot uutiset ovat tietysti siinä, että tänään korruptio, edelleen köyhyys, väkivalta, ihmisoikeusloukkaukset, huumeet ja niin edelleen ja niin edelleen jellaavat Afganistanissa, ja kaikkeen on sekaantunut, niin kuin täällä todettiin, ydinasevaltio Pakistan monella eri tavalla. Kaikkein suurin virhe, arvoisa puhemies, olisi nyt se, että annettaisiin talibaneille periksi ja vetäydyttäisiin noilta alueilta. Me tarvitsemme monella tapaa tukitoimia. Me tarvitsemme luonnollisesti alueellista poliittista ratkaisua. Se, mikä tässä on jäänyt vähemmälle huomiolle, on se, että taustalla on kuitenkin YK:n ratkaisema mandaatin antaminen Natolle, joka tekee vain sille määrättyä tehtävää. On turha ottaa Natoa ikään kuin syylliseksi siihen, mitä Afganistanissa on tapahtunut tai ei ole tapahtunut. Sen sijaan kysyn: samalla kun on tärkeää, että kannetaan kansainvälisen yhteisön nimissä vastuuta, niin eikö olisi mahdollista,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 rouva puhemies! Täällä on käyty ansiokasta keskustelua Afganistanin tilanteesta, ja keskusta omassa ryhmäpuheenvuorossaan halusi erityisesti korostaa tätä poliittisen ratkaisun löytämisen välttämättömyyttä ja tulevaisuuden tiekarttaa, jolla Afganistanin operaatio pystytään mielestämme — ja ainoastaan niin — ratkaisemaan. Sotilaallinen ratkaisu, lopullinen ratkaisu, ei ole Afganistanissakaan mahdollista. Tiekartta täytyy siis löytyä. Mutta itsekin haluaisin nostaa vielä kysymyksen: mikä on aidosti YK:n rooli tässä operaatiossa, onko YK tehnyt kaikkensa, ja niin kuin tuossa edellisessä puheenvuorossa, onko EU:lla tämmöisiä resursseja ja kykyjä ja taitoja ratkaista tällaisia kansainvälisiä operaatioita? Afganistanin tilanteesta olen todellakin huolissani. Siellä on naisten ja lasten tilanne toki parantunut, mutta edelleen työtä sen eteen täytyy tehdä, että lapset pääsisivät kouluun, ja naisten tasa-arvokysymyksissä erityisesti. Täällä on noussut myös esiin huumekauppa, millä Afganistanissa rahoitetaan merkittäviä toimia. Pitäisikö meidän eurooppalaisten katsoa myös itseämme peiliin, sillä kun me ostamme niitä huumeita, niin olemmeko me tällä lailla edistämässä Afganistanin huonoa kehitystä? Mielessäni haluaisin myös näihin kysymyksiin kenties vastauksen.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 otsikko 15. helmikuuta 2011. Yliluutnantti Jukka Kansonen menetti henkensä panssarimiinassa, tienvarsipommissa. Pekka Jylhä oli samassa vaunussa, ja hän loukkaantui vakavasti, sai loppuelämänsä vauriot ISAF-kriisinhallintaoperaatiossa. Afganistanin ja Kabulin turvallisuustilanne on edelleen heikko, niin kuin ministerit omissa puheenvuoroissaan läpi kävivät, ja olemme lukuisia kertoja pitäneet tätä asiaa esillä myös puolustusvaliokunnassa. Silloin kun nykyinen puolustusministeri Niinistö oli valiokunnan puheenjohtaja, nostimme esille muun muassa tämän Pekka Jylhän tapauksen ja huolen siitä, miten Valtiokonttori ei asiaa hoitanut. Kruunu kyllä lähetti poikiaan mutta ei kantanut pojistaan loppuun asti huolta. Teidän aikananne, ministeri Niinistö, asia on korjaantunut ja paremmassa tilanteessa ja meillä on kriisinhallintaveteraaniohjelma, jossa huolehdimme näistä miehistä ja naisista, jotka tehtäviin lähtevät, mutta kysyisin teiltä: millä tavalla tämä ohjelma on nyt toiminut, minkälainen on vakuutusturva, ja käydäänkö edelleen tätä keskustelua? Myös omasuojasta olisi mielenkiintoista kuulla tämänkin operaa-tion kohdalta.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 mitä 15 vuotta sitten ajateltiin. Tämä operaatio on pitkittynyt, tullut paljon kalliimmaksi, vaatinut paljon enemmän joukkoja, ja Afganistanin sisäinen kehitys ei ole sitä, mitä 2000-luvun alussa ajateltiin. Niin kuin täällä on tuotu esille, nyt vielä kerran ajatellaan, että lisäämällä voimaa voidaan saada jotain edistystä. Todennäköisesti tilanne voidaan uudelleen vakauttaa, mutta tämä sama dilemma, jonka takia sinne nyt mennään lisävoimalla, on sitten hetken päästä uudelleen esillä. Tämä oli ainakin se oma johtopäätökseni käytyäni tässä maassa ja kuunneltuani sekä maan kansalaisia ja poliittisia vaikuttajia että sitten sotilaita, jotka siellä ovat. Tämä laittaa miettimään koko tätä sisäänmenon logiikkaa. Länsimainen sotilaallinen voima ja teknologiahan on aivan ylivertainen, ja kyllä maahan päästään sisään, se ei ole ongelma, mutta sitten kysymys kuuluu: mitäs sen jälkeen tapahtuu? Yhdysvallat on tämän saman kysymyksen edessä ollut Irakissa nyt tämän saman ajan, ja tämä on tämä Afganistaninkin kysymys, että on helppo sanoa ne hyvät tavoitteet, jotka meillä on, mutta jos sen maan sisäinen kehitys ei lähde liikkeelle eikä löydy kansallista vuoropuhelua eikä sopua sen pohjalle, sitten nämä hyvät tarkoitukset jäävät ilmaan. Tai sitten meidän täytyy hyväksyä se, että olemme pysyvästi läsnä ja maksamme pysyvästi sekä joukoista että kehitysavun kautta. Joten kyllä päädyn siihen, että kansainvälisen yhteisön pitäisi miettiä tämä Afganistan-strategiansa uusiksi ja laittaa voimakkaasti panokset tähän vuoropuhelun aikaansaantiin ja että tämä sotilaallisen voiman lisäys voi toimia vain niin, että se osaltansa
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-12 ”Oi, te maailman lipunkantajat, jotka olette lisänneet kärsimystämme turvallisuuden nimissä ja itkette rauhan ja turvallisuuden puolesta samalla, kun lähetätte meille aseita ja ammuksia.” — Iskee aika suoraan kansainvälisen yhteisön ytimeen, juuri siihen puheeseen, mitä täällä on onneksi tänään käyty siitä, mitä voimme tehdä kriisinhallintaoperaatiolla, jos meillä ei ole samanaikaisesti vaikuttavaa rauhanprosessia käynnissä. Me tarvitsemme sotilaallisten kriisinhallintaoperaatioiden rinnalle vahvan rauhanprosessin ja me tarvitsemme siviilikriisinhallintaa voimakkaasti tukemaan sitä turvallisuustilannetta, joka Afganistanissa on tällä hetkellä hyvin heikko. Kysyisinkin ministereiltä: miten näette tämän, kuinka voisimme tuoda
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-12 puhemies! Hallituksella oli kautensa aluksi tavoitteena vähentää kriisinhallintaan osallistumista merkittävästi. Suunnitelma oli, että joukkoja olisi vähennetty niin, että vuonna 2017 meillä olisi ollut vain 90—120 sotilasta sotilaallisissa kriisinhallintatehtävissä. No, kuten tiedämme, näin ei ole kuitenkaan käynyt, onneksi. Eduskunta on päättänyt lisärahoituksesta ja sotilaallinen kriisinhallinta on säilynyt vuoden 2015 tasolla noin 500 sotilaassa. Tänäänkin olemme yhdessä valmiita lisäämään sotilaiden määrää Afganistanin operaatiossa. Näyttää siltä, että hallitus on ymmärtänyt sotilaalliseen kriisinhallintaan osallistumisen merkityksen osana Suomen ulkopolitiikkaa. Tosin puolustusministeri Niinistö väläytti parisen viikkoa sitten kriisinhallinnasta leikkaamista. Kysynkin ulko- ja puolustusministereiltä: mikä hallituksen linja nyt oikein on? Onko se muuttanut mieltänsä sitten hallitusohjelman ja haluaa säilyttää sotilaallisen kriisinhallinnan tason korkealla, miltä käytännössä on näyttänyt, vai aikooko se vähentää osallistumista nykyisestä merkittävästi, kuten puolustusministeri taannoin lausui?
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-12 ennenkin, niin että se on kyllä ihan tuttua. Kannattaisi miettiä sitä, minkä takia nämä kansainvälisten konfliktien ongelmat ovat niin syvät. On vauraita maita ja on hauraita maita. Aika usein nämä vauraat maat ovat sotkeutuneet hauraitten maitten tilanteeseen, eikä siitä niin kauhean kauan ole. Ajatellaanpa vaikka Afrikkaa, Pohjois-Afrikkaa, Lähi-itää, sieltä vaikkapa Irakia tai sitten Afganistania, jossa monella maalla on hyvin kyseenalainen perintö, niin itäisillä mailla kuin läntisillä mailla. Jos ajatellaan, että tuolla Afganistanissa on sodittu ainakin viimeiset 40 vuotta, niin voi kai sen kiteyttää niinkin, että ulkomaalaisilla sotilailla on kello mutta talibanilla on aikaa, ja sitä näyttää olevan. Kun ajatellaan, että kirjataan hyviä, sinällään hyväksyttäviä tavoitteita, ja kun kerta toisensa jälkeen on osoitettu, että asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu, niin sitten asetetaan uusia tavoitteita ja perustellaan aikaisempia virheitä uusilla virheillä. Ja tässä kohtaa käytän kyllä sitä muotoilua, minkä olen sanonut aiemmin muissakin yhteyksissä, että naivismi ei ole aate, vaikka siellä ismi onkin sanan lopussa. Ei kannata loputtomiin hämätä itseään sillä, että jos julistaa kaikkia mahdollisia hyviä asioita, ne sinällään muuttuvat todeksi. Kyllähän tuolla kuitenkin Afganistanissa sotivat. Toisella puolella eivät ole YK-joukot, vaan ne ovat Nato-johtoiset joukot, vaikka siellä YK:n päätös onkin perustana. Mutta muistutan siitä, mitä puolustusvaliokunta on neljä vuotta sitten omassa lausunnossaan sanonut. Siellä sanotaan: ”Valiokunta pitää tärkeänä, että Suomen sotilaallisen läsnäolon päätyttyä Afganistanissa tehdään arviointiprosessi, jossa käydään perinpohjaisesti läpi viimeisen 12 vuoden aikaista tavoitteenasettelua sekä arvioidaan sitä, miten tavoitteet on
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-12 turvallisuustilanne on edelleen heikko. Tässä selonteossa todetaan myös, että hallituksen valta-asema on rajallinen ja että myös presidentti Ghanin tavoitteet sosiaalisista ja taloudellisista uudistuksista ovat edenneet hitaasti hauraiden valtiorakenteiden, hitaan talouskehityksen ja huonon turvallisuustilanteen vuoksi. Samalla Euroopan unioni on myös uudistanut Afganistan-strategiaansa. Se sisältää neljä laajaa painopistealuetta, ja ensimmäinen niistä on rauha, vakaus ja alueellinen turvallisuus. Ulkoministeri Soini vähän kertoi tästä, muun muassa mietti Pakistanin roolia, ja kysynkin hallitukselta, ehkä ulkoministeri Soinilta lähinnä: Mikä
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: PV
Päivämäärä: 2018-06-12 kehitysyhteistyön ja kehityspolitiikan, ja varsinaisessa puheenvuorossani aion puhua sotilaallisesta kriisinhallinnasta. Tämä hallituksen selontekohan osoittaa sen, että Afganistanista on tullut Suomen kehitysyhteistyön tärkein kumppani. Muistan hyvin Vanhasen kakkoshallituksen päätöksenteon. Silloin oli esillä joukkojen lisääminen Afganistanissa, ja siihen liittyen ulkoministeri ja puolustusministeri painostivat silloista kehitysministeriä, että täytyy antaa enemmän rahaa myös kehitysyhteistyöhön. Silloinen kehitysministeri ei tähän suostunut, koska todettiin, että kehitysyhteistyön laadun kannalta katsottuna tämä ei ollut perusteltua. Afganistan on erittäin hankala ympäristö kehitysyhteistyön toteuttamiselle. Sinne on vaikea lähteä suomalaisvoimin mukaan, ja annetaan rahaa kansainvälisille järjestöille. On vaikea edes valvoa, mitä siellä tapahtuu. Tuloksellisuus on heikkoa. Tästä syystä vastustin varojen lisäämistä, eikä niitä lisätty. Mutta sen jälkeen näkyy tulleen toinen linja, ja on annettu myötä näille poliittisille paineille. Minusta tämä ei ole hyvää kehitysyhteistyötä, että näin suuri osa Suomen varoista käytetään
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Pakkanen kysyi Euroopan unionin roolista ja siitä, mitä siellä on tehty ja ajateltu. Euroopan unioni on uudistanut Afganistan-strategiansa vuonna 2017 sisältäen neljä painopistealuetta: ensimmäiseksi rauha, vakaus ja alueellinen turvallisuus, toiseksi demokratia, oikeusvaltiokehitys ja ihmisoikeudet, kolmanneksi talous ja koulutus ja neljänneksi siirtolaisuus. EU:n vuosittainen rahoitus on 200 miljoonaa euroa. Tämä on tämä faktapuoli. Mutta sitten, jos me ajattelemme tätä isoa kuvaa, niin se on tietysti alueellinen kuva. Se on myös kuva muslimimaailmasta. Sunnimuslimijohtoinen Taliban. Kysymys on vallasta. Kysymys on myöskin siitä, että monet tahot — huumekauppiaat, asekauppiaat — hyötyvät tästä tilanteesta. On iso joukko toimijoita, jotka haluavat, että tämä jatkuu, koska he hyötyvät siitä, he rahastavat sillä, he käyttävät väkivaltaa apuna. Mutta jos me täällä olemme puhuneet ennen tätä mikä on kansainvälinen sääntöpohjainen yhteistyö, niin en voi tulla muuhun käsitykseen kuin kokenut kansanedustaja Ilkka Kanerva, joka täällä totesi: YK on antanut mandaatin tälle toiminnalle. Mikä on suurempi mandaatti kuin maailmanjärjestön antama mandaatti tälle toiminnalle? Ja todella, Afganistanin jalkapalloareenalla on järjestetty joukkoteurastuksia. Sitäkö pitäisi katsoa vaieten sivusta, kun meillä on kansainvälinen mandaatti? Emme me sillä tavalla voi menetellä. Emme me voi olla tunnottomia tämän katastrofin edessä. Mutta maailma on paha, optimiratkaisuja ei aina ole, ja silloin kun sellaisia ei ole, on oltava mukana
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Heinonen nosti esille surullisen muiston ISAF-operaation ajoilta, kun Jukka Kansonen kuoli tienvarsipommiin ja Pekka Jylhä loukkaantui vakavasti. Emme saa unohtaa näitä uhrauksia, mitä tässä operaatiossa ja muissakin operaatioissa on tehty. Ja on totta, että Valtiokonttori oli nihkeänä tuolloin. Nyt tilanne on parempi, ainakin, mitä tulee järjestöjen mielipiteeseen. Ymmärtääkseni ne ovat olleet tyytyväisiä tähän kriisinhallintaveteraaniohjelmaan, ja myös tämän vakuutusturvan tasoon ollaan oltu kohtuullisen tyytyväisiä. Mitä tulee tähän omasuojaan, minkä myös edustaja Heinonen mainitsi, niin suomalaisten joukkojen omasuojaan on kiinnitetty huomiota niin koulutuksessa Suomessa kuin toiminnassa Afganistanissa. Ja nyt meillä olisi ensi vuoden alusta sitten toimiva konsepti: jääkärijoukkue tukiosineen. Osallistumisvahvuus, noin 60, on kohdillaan. Se osaltaan turvaa omasuojaa ja mahdollistaa kierrättämisen tehtävien ja levon välillä entistä paremmin. Mutta riskitönhän tämä RS-operaatio ei suinkaan ole, ja toivokaamme siksi parasta, mutta varautukaamme myös pahemman varalle. Toivottavasti Toivottavasti kriisinhallintasotilaamme palaavat terveinä takaisin. Edustaja Mikkonen kysyi kriisinhallintaoperaatioista yleensä: Niiden suhteen noudatamme hallitusohjelmaa, kuten edellisessä puheenvuorossani totesin. Mitä rahoitukseen tulee, niin operaatiota on ilman kristallipalloa vaikea ennustaa. Siksi niitä myös on vuosien varrella rahoitettu paljon lisäbudjettien kautta.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 ajan. Jos ajattelee asiaa Suomen ja eurooppalaisten kannalta, niin tietysti pakolaisuusriski ja huumeitten kulkeutuminen näille alueille on ihan selvä syy, jonka takia meillä on myös omakohtaista intressiä saada asiat kuntoon sillä alueella. Kriisinhallintaa tarvitaan, siviili- ja sotilaskriisinhallintaa, molempia puolia tarvitaan. Mutta samalla on kyllä haettava poliittista ratkaisua
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Kriisinhallinta on erittäin tärkeää työtä vakaamman yhteiskunnan eteen, mutta kuten täällä on tänään huomautettu, tämä ei yksin kuitenkaan riitä. On huolehdittava siitä, että vakaus on tukevalla ja kestävällä pohjalla. Ja näin ei koskaan ole, ellei kiinnitetä riittävän painavaa huomiota nimenomaan tyttöjen ja naisten asemaan, ja on ilahduttavaa, että moni edustaja on tänään täällä juuri tästä näkökulmasta puhunut. On tärkeää, että ihmisoikeuksien kunnioitus on Afganistanissa joiltain osin viime vuosina parantunut, mutta myös tiedämme ja ymmärrämme sen, että lapsiin ja naisiin kohdistuva hyväksikäyttö ja väkivalta ja lapsiavioliitot ovat edelleen erittäin vakavia ongelmia Afganistanissa, ja näitä ei tule missään nimessä katsoa läpi sormien. Siitä syystä Suomen on oltava jatkossakin erittäin tiiviisti mukana kantamassa kortensa kekoon. Ja
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 edelleenkin se, että tällaiset konfliktit voivat venyä vuosikymmenien mittaisiksi ja sotilaallisten ratkaisukeinojen sijaan pitää etsiä poliittisia ratkaisuja. Ja pitääkin sanoa ääneen, että jos ei olisi menty väliin aikanaan, taistelevien osapuolien väliin, tällaista poliittista ratkaisua myöskään Libanonin alueella ei olisi löytynyt — olisi löytynyt ainoastaan hylsyjä, joita kansainvälinen yhteisö olisi tullut paikalle keräämään.
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-12 puhemies! Viime vuonna EU uudisti myös tämän Afganistanin strategian, ja siinä olivat pääkohtina juuri nämä rauhan ja alueen turvallisuuden ja demokratian saavuttaminen, talouden kohentaminen ja siirtolaisuuden ratkaiseminen. Mutta jotta näihin päästään, uskon, että meillä on kivikkoinen tie edessä, koska tänä päivänä moni tavallinen kansalainen asuu siellä köyhyyden ja terrorismin keskellä, eli monta vaikeutta on ihan sillä tavallisella ihmisellä, jolla ei ole mitään tekemistä esimerkiksi sen tilanteen Mutta jos puhutaan myös kehitysyhteistyöstä, niin Suomi on ollut mukana ihan hyvissä hankkeissa: on tämä oikeussektorin uudistaminen, koulutus, kymmenettuhannet naiset ovat saaneet lukutaitoa, ja miinanraivausta on tuettu yli 20 vuotta. Ja siellähän on suuret mineraalivarannot, ja Suomen Geologian tutkimuskeskus tekee yhteistyötä, antaa osaamista siellä malminetsintätekniikassa.