samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Pääministeri, on hienoa, että tämä hallitus on saanut purjehtia talouden myötätuulessa, ja se on johtanut käytännössä siihen, että kun Euroopan keskuspankki on hyvällä rahapolitiikalla tilannetta helpottanut ja globaali talous on parantunut, niin on päästy tilanteeseen, jossa se 2015 syksyllä alkanut työllisyyden tilanteen parantuminen ja 2015 keväällä alkanut talouden parantuminen ovat vahvistuneet, ja minä olen tosi tyytyväinen siitä, että tämä on tapahtunut tällä tavalla. Kaikki tässä salissa ovat. Mutta, arvoisa pääministeri, minä en ymmärrä sitä, miten teidän 4 miljardin euron menoleikkaukset, jotka ovat kohdistuneet tämän yhteiskunnan heikoimmassa asemassa oleviin ihmisiin, työttömiin, lapsiperheisiin, opiskelijoihin ja eläkeläisiin,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-09 Todellakin valiokunnissa on kuultu asiantuntijoita, ja esimerkiksi valtiovarainvaliokunnassa näihin kustannuksiin liittyen on kuultu Suomen parhaita asiantuntijoita. Tähän Sipilän hyvään vastaukseen täydennän vain sen, mikä mikä on nyt opposition puolelta hieman jäänyt varjoon, että on kahdenlaisia kustannuksia: on kertaluonteisia kustannuksia, ja on pysyviä kustannuksia. Ja se on ihan selvää, että kun isoa muutosta tehdään, niin syntyy kertaluontoisia isoja kustannuksia, jotka liittyvät esimerkiksi näihin tietojärjestelmiin ja niiden yhdenmukaistamiseen ja tiedon parempaan kulkemiseen. Kun ne on saatu kuntoon, niin sen jälkeen on realistista odottaa, että sieltä varmasti syntyy jotain.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä minusta te, pääministeri, katsotte aika ruusuisten lasien läpi nyt tätä tilannetta soten suhteen. Tämä on eri valiokunnissa täysin sellainen tilanne kuin mitä edustaja Feldt-Ranta tuossa äsken kuvasi. Ja toden totta Ja toden totta esimerkiksi valtiovarainvaliokunnankin kuulemisten perusteella voisin sanoa, että aika taikuri täytyy olla, jos kuvittelee, etteikö tästä tulisi huomattavan paljon suurempia kustannuksia kuin ollaan ajateltu, juuri tähän aiottuun 3 miljardin pitkän ajan kustannusten hillintätavoitteeseen, niin en minä ole nähnyt sitä taikuria, kuka sanoo, että kyllä tämä tulee toteutumaan. Päinvastoin — ihan oikeasti, pääministeri — voi käydä, ja melkoinen miinusmerkki voi olla siellä edessä kokonaiskustannuksiltaan, mitä tässä sotessa syntyy. Tulee jopa mieleen, että voiko ylipäätään
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! On syytä muistaa se vanha totuus, mitä edustaja Outi Ojala aikanaan täällä sanoi, että vahva valtiontalous on köyhän paras ystävä, ja se on muuten näin. Samoin nythän tämän vaalikauden aikana on sitten kuntatalouskin lähtenyt vahvaan kasvuun. Kriisikuntia on tällä hetkellä muistamani mukaan enää kolme kappaletta. kuitenkin vuosia vuosia vuosia ennen näitä päiviä, elikkä vertaus siihen, että tämä olisi sieltä tullut, ei pidä paikkaansa. Kun te sitten monen monta kertaa siellä huudatte, edustajat Rinne ja Heinäluoma ja kumppanit, siitä, että meillä on köyhiä eläkeläisiä,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Viime kauden historiasta olisin kyllä edelliselle hallitukselle hiukan armollisempi sen kestävyysvajetoiminnasta kuin nykyinen pääministeri Sipilä omassa lausunnossaan. Kun silloin seurasin asiaa puhemiehen korokkeelta enkä ollut hallituksessa enkä vastuussa asioista, joudun kuitenkin sanomaan, että kyllä se edellinen Stubbin ja Kataisen hallitus teki paljon kestävyysvajeasiassa täällä menosäästöjen puolella mutta myös huolehtimalla tulopohjasta ja lisäksi teki erittäin tärkeän eläkeuudistuksen, yhden... — Mutta se pohja tehtiin viime vaalikaudella. Se pohja tehtiin viime vaalikaudella. Eläkeuudistukset ovat osa sitä positiivista tietä, jolla tämä voidaan ratkaista, eli ihmiset ovat enemmän töissä. Mutta sitten tulen tähän sote-asiaan vielä. Ratkaiseva asia on, että nyt on osoittautunut, että nekin maakunnat, niin kuin Pohjois-Karjala, joissa on tehty uudistuksia, ovat hakeneet niitä säästöjä erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon yhdistämisestä. Se viesti, joka nyt tulee, on, että ikävä kyllä tämä hallituksen sote-uudistus peruuttaa taaksepäin ja katkaisee tämän erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon yhdistämisen. Tänäänkin
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Valtiovarainministeriön edustajat alkujaan sanoivat, että nämä sote-kustannukset ovat viime aikoina räjähtäneet niin, että nyt on pakko saada aikaan säästöjä. Nyt kun meillä ovat asiantuntijat käyneet kertomassa, että valinnanvapaus aiheuttaa merkittävästi lisää kuluja, se tarina onkin se, että onneksi sote-kulut kasvavat niin maltillisesti, että näihin kasvaviin kustannuksiin onkin varaa. Tarina on kääntynyt täysin päälaelleen, ja se kyllä hämmästyttää. Kun edustaja Kiuru sanoi, että näiden kustannusten, kerta- ja pysyvien kustannusten, mittakaava on iso, niin tämä on tarkin määritelmä, mihin hallitus on toistaiseksi pystynyt. Te ette pysty edes miljardin tarkkuudella kertomaan, mitkä nämä muutoskustannukset ovat ja mitkä ovat pysyvät kustannukset. Tämä ei todellakaan anna meille eväitä tehdä vastuullista päätöstä asiasta.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Tämä kustannusten hillintä oli ajateltu toteutettavaksi integraatiolla. Niin kuin pääministeri jo täällä viittasi, meillä on hyviä kokemuksia niistä malleista, joissa ne on tehty nyt kuntayhtyminä, jotka tämän jälkeen joudutaan hajottamaan. Se ainoa integ-raatio, mikä on tällä hetkellä olemassa, joudutaan purkamaan tässä mallissa, mikä teillä on esittelyssä. Sitten tähän ovat liittyneet nämä indeksileikkurit, joissa on katsottu, että se 3 miljardia saadaan säästettyä, jos samaan aikaan luvataan yksityiselle puolelle 5,3 miljardia valinnanvapauteen. Kaikki, mistä säästetään, on se taso sieltä palveluista niille ihmisille, mistä se leikkaus tehdään. Koska asiakasmaksulaki — olen nyt ymmärtänyt Saarikon puheista — ei tule mahdollistamaan sitä, että asiakasmaksuja paljon korotetaan, niin ainoa vaihtoehto on leikata,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Pääministeri viittasi siihen, että maakunnissa tehdään se työ, jolla tämä saadaan taloudellisesti kestäväksi. Mutta kun itse satun istumaan maakuntahallituksen puheenjohtajana ja vedän sitä seurantaryhmää, jolla tätä uudistusta viedään eteenpäin, niin täytyy sanoa, että kyllä se näillä raameilla aika mahdottomalta työltä tuntuu. Kun me täällä päässä kuulemme koko ajan niistä lisäkustannuksista, jotka tulevat enemmän tältä sote-puolelta, ja kun meillä on kokonainen budjetti, jolla pitäisi rahoittaa sekä sote-puoli että kasvupalvelupuoli, niin kysyn vain, mitä sinne kasvupalveluihin tämän jälkeen jää. Eikö meidän koko pitkän aikavälin selviämisemme näkökulmasta ole oleellista se, että meidän kasvua tukevat palvelumme toimivat sillä tavalla, että työllisyys kehittyy hyvin ja että me saamme parempia välineitä nimenomaan rakennetyöttömyyden purkamiseen?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Tästä keskustelusta voi vetää sen johtopäätöksen, että oppositionkin mielestä 10 miljardin kestävyysvajeurakasta 7 miljardia on nyt toteutettu, eikö niin? Ja 3 miljardin osuus... — Kyllä on toteutettu. — Eli 4 miljardin säästöt VM:nkin laskelman mukaan, kasvun, työllisyyden, työmarkkinoiden kehittämisen osuus 2 miljardia, ja sitten on niin sanottu julkisen talouden miljardi, eli yhteensä 7. Nyt epäilykset liittyvät sote-uudistukseen, ja se on täällä eduskunnassa käsiteltävänä, ja teidän pitää saada asialliset vastaukset kaikkiin kysymyksiin. Siitä olen täsmälleen samaa mieltä. Tämä SoteDigin osuus tässä: Tämä on merkittävän isossa roolissa, myöskin se, että me pystymme tiedolla tekemään sen integraation, mikä on peruspalvelujen ja erikoissairaanhoidon välillä, ja se on iso muutos, mikä tässä on nyt tapahtumassa. Siitä ei varmastikaan kovin paljon tällä hetkellä keskustella. Sitä tehdään SoteDigi Oy:ssä hyvin pääomitettuna, ja siinä on kuunneltu kaikkia maakuntia, kaikkia sairaanhoitopiirejä, ja otetaan sieltä hyvät käytännöt nyt sitten käyttöön ja tehdään tämä valmiiksi vuoden 2020 alusta. Alkio on aina mukava. Tässäkin salissa viitataan Alkioon, erinomaista. Alkion yksi keskeisiä viestejä oli se, että niin valtiontaloudessa kuin yksityistaloudessa pätee sama laki, eli menojen ja tulojen pitäisi olla tasapainossa. Tässä oli käsittelyssä viime vuoden toimintakertomus, ja viime vuoden alijäämä oli kuitenkin edelleenkin 3 miljardia euroa. Se tässä edelleenkin unohtuu. Kasvuhan alkoi tuon syvän taantuman 2008—2009 jälkeen, jo 2010—2011 kasvoimme, mutta sitten valitettavasti putosimme jälkeen kyydistä ja vasta 2016—2017 varsinaisesti lähdimme kasvuun mukaan, vaikka maailmantalous on kasvanut koko ajan 3:a prosenttia. Alkio opetti myöskin itsensäauttamiskykyä. Oikeastaan merkittävin uutinen tuossa toimintakertomuksessa viime vuodelta on se, että työllisyys on kehittynyt 90 000 työpaikalla. Se on sitä parasta itsensäauttamiskykyä, mihin myöskin Alkio meitä kannusti. Samoiten aktiivimalli. Uskon, että Alkio olisi kovasti puolustanut aktiivimallia siinä, että me aktivoimme työttömiä hakemaan töitä ja olemaan itse aktiivisia ja myöskin sillä tavalla auttamaan sitä omaa ta-louttaan, joka korjaantuu noin 1 000 eurolla kuukaudessa, kun ihminen saa työpaikan. Rinne, teiltä varmaan nyt jäi kuulematta tuossa esittelyssäni se, että verotulot kasvoivat 3 miljardilla eurolla verrattuna siihen, mitkä olivat 2015 verotulot,
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Pääministeri Sipilä, puhuin päätösperusteisesta veropohjan leikkaamisesta. Te olette 1,5 miljardia euroa leikanneet päätöspohjaisesti veropohjaa. Se, mitä suhdanneluontoisesti tulee lisää, ei kuulu tähän keskusteluun kestävyysvajeesta.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Euroopan talouden, kansainvälisen talouden vetoa sössimään, mutta se, mikä on oleellista, on, että teidän talouspolitiikkanne on ollut leikkaamista pienituloisilta ja veronalennusten jakamista hyvätuloisille. Kyllä teidän täytyy, pääministeri, ymmärtää, että se, että verotulot kasvavat,
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 mitoitettuja ja oikein suunnattuja veroratkaisuja, niin ne ovat omiaan edistämään talouskasvua, edistämään työllisyyskehitystä. Nämä hallituksen tuloveron kevennykset on painotettu pieni- ja keskituloisiin, ja niillä on yksi merkitys ollut siinä, että ihmisten on entistä kannattavampaa tehdä työtä, tehdä enemmän työtä, jolloin talous kasvaa, työpaikkoja syntyy. Näin tämä toimii. Myös yritysverotusta on hivenen kevennetty, muitakin veroratkaisuja, millä saadaan vaikkapa puuta liikkeelle, vienti vetämään. Tämähän on iso kokonaisuus, missä kaikki liittyy kaikkeen. Jos teillä on se ajatus, niin kuin tuntuu olevan, että verotusta kiristämällä valtiontalous paranee, niin sitä on testattu. Viimeksi muistaakseni viime kaudella kokonaisveroaste nousi, mutta se vain oli omiaan hyydyttämään Suomen talouskasvua ja työllisyyttä.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 niistä sanoista, että hän oli kanssani samaa mieltä siitä, että päätöksentekijät ansaitsevat vastaukset näihin aiheellisiin kysymyksiinsä, jotka liittyvät arvioihin siitä, mitkä ovat sote-kustannukset tässä muutosvaiheessa ja sitten pitemmällä aikavälillä. Nyt on ihan selvää, että kun on näin valtavasta uudistuksesta kysymys, niin mitään eksakteja ja tarkkoja lukuja ei voi antaa, mutta meille ei ole esitelty edes skenaarioita, ei edes vaihteluvälejä, ei edes mitään arvioita siitä, missä se voisi suurin piirtein olla, edes miljardin tarkkuudella. Nyt kysymys kuuluu, kun valtiovarainministeriö sanoo, että se valmistelee syksyksi tarkempia laskelmia: onko mielestänne, pääministeri, meidän tehtävä näillä tiedoilla, tai siis tietämättömyydellä, näin kauaskantoinen merkittävä päätös, luotettava siihen, että tämä miljardikraateri jostain täyttyy, vai onko meillä varaa odottaa sitä, että valtiovarainministeriö saa oman toimensa tehtyä ja tehtyä jonkinlaiset kestävät,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Muistatte, että edellinen hallitus oli sinipuna. Silloin demarit olivat siellä valtiovarainministerin salkkua hoitamassa. Erkki Liikanen oli ensin, ja sitten Matti Louekoski muistamani mukaan jatkoi. Muistan, että kun tältä jälkimmäiseltä valtiovarainministeriltä kysyttiin, että olisitteko lähtenyt tähän tehtävään, mikäli olisitte tiennyt, missä kunnossa valtiontalous oli, niin vastaus oli selkeä. Joka tapauksessa teidän ministeriennekin aika oli... — Pyydän anteeksi, Iiro Viinanen oli valtiovarainministerinä. Mutta kuitenkin kyseinen ministeri sanoi... Holkerin hallituksen aikainen ministeri oli Iiro Viinanen, mutta kuitenkin Esko Ahon hallituksen ja Iiro Viinasen toimesta korjattiin se jälki, mikä Louekosken aikana tapahtui. Näin tapahtui. Mutta toivon, että kun näitä numeroita pyöritellään, niin pysytään edes siinä tosiasiassa, mitä on tapahtunut, eikä syytetä sitä, joka konkurssipesää hoitaa. Ei se asianajajan vika ole, että konkurssipesää hoidetaan. Kyllä kai se niiden toimijoiden vika on, hyvänen aika!
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Kyllä minä todella nyt hämmästelen tätä alkio-laiskeskustelua siinä suhteessa, jos mennään jo niin pitkälle, että ajatellaan, että köyhän asiaa ajettaessa voidaan kannattaa aktiivimallia. Kyllä se todella todella raakaa peliä on. Nimittäin tämä aktiivimallihan toden totta on sellainen kivi pullassa, näin ministeri Lindströmin sanoja käyttäen, että todellakin pientä köyhää ihmistä — joka on muutenkin vaikeuksissa, menettänyt työpaikkansa, rahaa on vähän, etsii töitä, on todella huolissaan huomisesta — rangaistaan sillä, että leikataan työttömyysturvaa. Tämä on todella pitkälle pitkälle viety kurjistamisesitys, ja en olisi halunnut tällaisia tältä hallitukselta edes nähdä. näistä toimista, mitä viime aikoina on tehty esimerkiksi työelämän turvattomuuden lisäämisessä — on ollut aktiivimallia, työttömyysturvan leikkausta, pakkolakiuhkailua, lomarahojen leikkauksia, ja nyt vielä valitettavasti tämä nuoriin kohdistuva syrjimisesitys pätkätöiden perusteettomista lisäyksistä — tulee mieleen työreformin ajat. Kun täällä nyt menneitä muisteltiin, niin aikanaanhan Anneli Jäätteenmäki sanoi, että hän hautaa sen Atlantin syvyyteen ja siihen ei enää palata, mutta ministeri Sipilä, te olette tainnut nyt sukeltaa sen työreformin ja tämmöiset henget, mitkä siinä paperissa olivat, kyllä näkyvät hyvinkin vahvasti tämän talon ja tämän salin yllä tänä päivänä. Tässä tulee mieleen juuri se, että olin tyytyväinen siitä, että onneksi kuitenkin keskustanuoret näkivät tämän työelämän heikennyksen nuorten osalta ja tekivät kannanoton, että keskustalaisten kerta kaikkiaan ei tule täällä salissa täällä salissa puolustaa näitä syrjiviä esityksiä. Näin sanoivat keskustanuoret ja muistuttivat esimerkiksi keskustan puoluevaltuuston päätöksistä: puoluevaltuusto muistutti siitä, että pitäisi huolehtia yhdenvertaisuudesta työmarkkinoilla. Tässä oli mielestäni sitä alkiolaista henkeä. Kuunnelkaa keskustanuoria, kuunnelkaa vaikkapa Allianssia. Luulisi edustaja Kaikkosenkin kuuntelevan hyvin tarkkaan Allianssia. Hänhän on itse toiminut Allianssin puheenjohtajanakin, joten uskoisin, että Allianssi on hänelle tuttu, ja siksi kannattaisi kuunnella myös nuorten omaa ääntä, miten he kokevat tällaiset esitykset, mitä hallituksella on. Mutta yhtä kaikki, tässä mennään, puhemies, ja liittyen siihen, mistä aloitin, toivoisin tosiaan, että tämä kirja saisi enemmän sitä alkiolaista henkeä
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 täällä hallituksen vuosikertomuksen sivulla 86 on näitä liikenne‑ ja viestintävaliokunnan jättämiä huolenaiheita, joihin sitten hallitus on vastauksiaan antanut, ja nämä liittyvät harmaaseen talouteen. Kun lupasäätelyn keventämisen myötä valiokunnalla on ollut huoli siitä, että harmaa talous lisääntyy, niin täällä sitten hallitus antaa vastauksenaan sen, että Liikenteen turvallisuusvirasto valmistautuu nyt sitten 1. heinäkuuta 2018 näihin uusiin lupa‑ ja valvontatehtäviin. Mutta me olemme kyllä kuulleet asiantuntijoiden vannovan käsi sydämellä, että he eivät pysty, Trafi ei pysty valvomaan 1.7. esimerkiksi taksipalveluissa mahdollisesti tapahtuvaa harmaata taloutta. Eli tätä ei vain pystytä valvomaan, ja tämähän on ihan käsittämätön tilanne, kuinka hirveä määrä valuu verottajan ulkopuolelle rahaa, kun tämä hallitus on näitä porsaanreikiä harmaalle taloudelle antanut. Ja vielä, puhemies, näihin taksipalveluihinhan liittyy myöskin se, että nyt on vasta ihan äskettäin käynyt ilmi että karkeasti sanottuna nykyinen laillinen liiketoiminta on muuttumassa rikollisjärjestöksi 1.7.2018 elikkä nykyiset taksien tilauskeskukset tulevat hallituksen päätöksellä laittomiksi.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 oli itse esittelemässä tätä hallituksen toimintakertomusta ja myös puolustamassa hallituksen linjaa. Sehän kertoo, että pääministeri on ylpeä omasta hallituksestaan ja sen työstä. Niinhän pääministerin pitää tehdäkin, jos hän aikoo saada tuloksia aikaan. Sen jälkeen kuitenkin totean tästä talouspolitiikan linjasta, että kyllä se nyt kuitenkin on näin, niin kuin oikeastaan lähes kaikki ekonomistit ovat sanoneet, että meillä on talouden osalta vielä jonkun aikaa eurooppalainen talous ja Euroopan keskuspankki ovat niin voimakkaasti tukemassa meidän kasvuamme ja luomassa kysyntää meidän tuotteillemme, että se nyt suosii meitä. Siitä seuraa toisinpäin sitten se vaaranäkökohta, että meillä on erittäin suurella todennäköisyydellä mahdollisuus, että tämä kansainvälinen suhdanne ei jatku loputtomiin, ei tietenkään, ja se hetki voi olla aika lähelläkin, jolloin nämä lukemat kääntyvät alaspäin. Silloin palataan tähän Nordean pääekonomisti Aki Kangasharjun kysymykseen, että mitäs täällä oikein tehdään ja millä pärjätään ja miten julkinen talous näissä olosuhteissa toimii. Sitten tullaan tähän perintöön ensi vaalikauden osalta. Niin vaalikauden osalta. Niin kuin puheenjohtaja Rinne täällä oikein viittasi, on päätösperäisiä asioita, jotka vaikuttavat kasvuun, työllisyyteen, verotuloihin, ja sitten on näitä, jotka yrityselämä, ihmisten aktiivisuus tuottaa. Tärkein päätösperäinen asia tällä vaalikaudella tulee kuitenkin olemaan tämä sote-uudistus, jos sitä koskevat päätökset tämän vuoden aikana tehdään. tehdään. Avainasemassa silloin on, onko tämä uudistus sillä tiedolla, mikä meillä tällä hetkellä on, toteuttamiskelpoinen ja tuleeko se tukemaan parempaa terveydenhuoltoa ja samaan aikaan tuottamaan näitä toivottuja säästövaikutuksia julkiseen talouteen ja siten pienentämään kestävyysvajetta. Se on se tämän vaalikauden ylivoimainen jyty-asia, josta eduskunta päättää. Kasvu on jo sitten monen mutkan takana, eikä sitä voi pykäliin kirjoittaa, mutta tämän sote-uudistuksen voi kirjoittaa pykäliin, ja se toteutuu sillä tavalla kuin se on täällä päätetty. Täytyy sanoa, että nyt aidosti kylmää se viesti, joka tänne viime viikkojen aikana asiantuntijoilta on tullut. Tämä näyttää paljon huonommalta kuin mitä itse ajattelin tästä sote-uudistuksesta ennen kuin tämä asiantuntijakuuleminen oli täällä käynnistetty. Kun täällä pääministeri puhui sillä samalla perusviestillä ja retoriikalla, jonka hallitus tuosta kehysriihestä valitsi, että kysymys on toteutuksesta, niin ikävä kyllä, jos tehdään ratkaisut niin, että näitä hyötyjä ei voida saavuttaa, koska tämä perus- ja erikoissairaanhoidon välinen yhdentäminen puretaan, mennään tilaaja—tuottaja-malleihin, niin ei sieltä millään tule niitä hyötyjä. Sitten
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Euroopan taloutta ja erityisesti Suomen taloutta — Suomen taloushan, bkt, meni alas rajummin kuin missään muussa Euroopan maassa, se oli kaikkien aikojen rajuin pudotus yhden vuoden aikana, siihen verrattuna 90-luvun lamankin yksittäiset vuodet olivat kevyttä kauraa — silloin pääministeripuolue oli keskusta, valtiovarainministeripuolue oli kokoomus. Nyt Euroopan talous kasvaa, Euroopan keskuspankki on elvyttänyt taloutta matalilla koroilla pumppaamalla markkinoille rahaa, mikä on hyödyttänyt suomalaista vientiä, luonut työpaikkoja, luonut kasvua. Jos nyt ollaan sitä mieltä, että tämä Euroopan talouden kasvu on hallituksen ansiota, silloin loogisesti pitää olla myös sitä mieltä, että tämä finanssikriisin romahdus, jonka aukkoa me edelleen täytämme, on ollut silloin pääministeripuolue keskustan ja valtiovarainministeripuolue kokoomuksen vika. Jos tätä mieltä ei ole, niin silloin täytyy myöntää myös se, että isoin osa tästä kasvusta on sitä kansainvälistä vetoa. No, mikä on ollut, arvoisa rouva puhemies, hallituksen politiikka? Silloin kun hallitus aloitti, ylisuuret leikkaukset, ja niitä perusteltiin sillä, että talous on huonossa kunnossa. Ne leikkaukset hallitus on tehnyt pilkkua myöten. On leikattu työttömiltä, on leikattu eläkeläisiltä, on leikattu ennen muuta opiskelijoilta, koulutuksesta, lapsiperheiltä, sairailta. Nämä on toteutettu. vastapuolena on jaettu 1,5 miljardin eli 1 500 miljoonan euron veronalennukset, jotka on kohdistettu erityisesti hyvätuloisille. Eli tämä on se tarina, jota hallitus on tähän mennessä tehnyt. Nyt olisi viimeinen mahdollisuus korjata sitä edes pieneltä osin. Mutta mitä tekee hallitus, arvoisa rouva puhemies? Aktiivimallin, joka on leikannut noin puolelta Kelan peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea saavalta pe-rusturvaa. Se on leikannut ihmisiltä, jotka ovat syöpäsairaita eivätkä pysty sen takia työskentelemään — aktiivimalli on leikannut. Tämä ei ole aktiivimalli, tämä on itse asiassa passiivimalli, joka on ajanut ihmisiä toimeentulotuelle, josta on vielä vaikeampi nousta työelämään. Arvoisa rouva puhemies! Mitä vielä hallitus ajaa? Sote-uudistusta. Enemmistö eduskunnan kansanedustajista vastustaa sote-uudistusta. Maakuntavaaleja lokakuussa ei kannata kuin yksi puolue tässä eduskunnassa, ja silti niitä yritetään viedä ylikireällä aikataululla. Suomen historian suurimman uudistuksen aikataulun määrittää keskustan puoluekokous ja Väyrysen paluu eduskuntaan.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Kiitos kaikille edustajille siitä, että olette näin laajassa asiakohdassa puhuneet hyvin kokonaisvaltaisesti tästä meidän taloutemme suuresta kuvasta ja sitten näistä Sipilän hallituksen ongelmista. Perussuomalaisille valtion velkaantumisen torjuminen on yhä ykkösasioita, tapahtui se sitten talouskuria käyttämällä tai elvytyspolitiikkaa käyttämällä. Itse henkilökohtaisesti toivon, että siinä on olemassa myös kultainen keskitie, jonka puolueet voivat saavuttaa yhdessä näitä asioita pohtimalla. Lisäksi tahdon kiinnittää huomiota siihen, mitä keinovalikoimaa meillä on saada Suomen vienti kasvuun. Kun meillä ei ole omaa valuuttaa ja emme voi tehdä valuuttadevalvaatiota, niin Sipilän ja perussuomalaisten silloinen hallitus, hallitustaipaleen alussa siis, aika klassisestikin lähti hakemaan viennin nostamista sisäisen devalvaation kautta. Tehtiin tuo kilpailukykysopimus, jonka taloudellisia vaikutuksia vientiin on vaikea arvioida, mutta asiantuntijat ovat ainakin minulle vakuuttaneet, että ne ovat kuitenkin kiistattomasti olemassa. Ongelma siinä oli se epätasa-arvoinen lopputulema joiltain osin, ja siinä on se moraalinen ongelma, joka näissä opposition puheissa toistuu, ja se on aivan selvä ja keskusteltava asia. Edustaja Arhinmäki taisi sanoa, että hallitus ei ole onnistunut näistä talouden hyvistä suhdanteista huolimatta kuitenkaan sössimään Suomen asioita tuossa käytti aikaisemmin puheenvuorossaan hyvin tuota sössinyt-sanaa. Siitä olen aika samaa mieltä, että on kuitenkin hyvä euro—dollari-kurssisuhde, ja tämä talouden suhde on se, joka siivittää Suomen taloutta nyt niin paljon nousuun, että on vaikea arvioida, miten Suomen sisäinen devalvaatio sitten itse asiassa onkaan onnistunut — vaikkakin toisaalta onko sitten keinoilla millaista väliä, jos lopputulema on hyvä? Toisaalta tässä voi arvioida myös sitä hyvää lopputulemaa. Kuitenkin tahtoisin nostaa tähän keskusteluun, huomioon, sen, että sen sisäisen devalvaation sijaan eli sen sijaan, että leikattaisiin työntekijöiltä, niin kuin tässä tavallaan sisäisessä devalvaatiossa ajatuksena on klassisesti, vahvistettaisiinkin niitä muita kilpailutekijöitä: koulutusta, osaamista, yritysympäristöä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Ne toimenpiteet, mitä on esimerkiksi rakentamisen ja kaavoittamisen helpottamisessa tehty, ovat viisaita päätöksiä. On jaettu valtaa takaisin kunnille. Kunnat saavat päättää asioista paljon itsenäisemmin, ja valitusoikeuksia on karsittu. Rakentaminenhan ratkaisee monessa asiassa esimerkiksi yritysten sijoittumisen maakuntiin. Tämä on kansantalouden kannalta äärimmäisen tärkeä asia. Tarkistin muuten netistä äsken, jotta sanon sen pöytäkirjaan oikein, ettei jää väärää tietoa olemaan: Kun Ahon hallitus aloitti, niin silloinhan Erkki Liikanen oli valtiovarainministeri. Kun hän lähti sitten Euroopan unioniin suurlähettilääksi, niin Matti Louekoski astui tilalle. — Nimenomaan. — Esko Ahoa on syytetty siitä, että hän olisi pilannut jotakin. Arvoisat opposition edustajat, te syytitte silloin, että Ahon hallitus olisi jotakin pilannut. Onko se juristin vika, jos konkurssipesää hoitaessaan huomataan, että pesällä ei ole enää rahaa? Elikkä silloinhan Suomen talous oli konkurssissa. Mitä tuli edellisen hallituksen tekoihin, kun tämä Juha Sipilän hallitus aloitti, niin tämä hallitushan oli vähän samassa tilanteessa. Meillä olivat kansainväliset luottoluokittajat kiinnittäneet huomiota siihen, että Suomen talous on vaakalaudalla, ja meidän luottoluokituksemme laski jo. 10 miljardia otettiin velkaa, 100 000 työtöntä tuli lisää sillä vaalikaudella, edustaja Rinne. Te puhutte nyt sitä, että muka olisi tämän hallituksen vika, että jotain on jäänyt tekemättä. Sitä reikäähän on tässä paikattu koko ajan, ja nyt työllisyys kasvaa. Ja kuten tässä isossa sinisessä kirjassa lukee, täällä näkyvät tarkat luvut, mitä on tapahtunut. Ei se teidän propagandallanne enää kaadu yhtään mihinkään. Ne tiedot ovat tässä. Turha on mustaa puhua valkoiseksi tai päinvastoin. Pitää muistaa, että kun seuraava hallitus sitten aikanaan aloittaa seuraavien vaalien jälkeen, istuipa siellä kuka tahansa, siellä ei auta enää naureskella, vaan on tosiasia, että meidän on saatava kansantaloutta edelleen parannettua. Se on selvä asia. Nykyinen työllisyystavoite, 72 prosenttia, ei riitä. Meidän on saatava työllisyysaste nousemaan yli 75:n, vaan meidän on saatava työttömyyttä puristettua alaspäin, ihmisille järjestettyä töitä ja kansantaloutta laitettua kuntoon. Sitä kautta se kasvu tulee. Älkää vaan, hyvät kollegat, kuvitelko, että tässä olisi vielä joku velkavipu käytettävissä. Sitä on Euroopassa käytetty jo aivan tarpeeksi, ja Suomikin on siinä ollut riittävän osallisena. Ja jos te kuvittelette, että työttömyyden nousulla saadaan jonkun poliittisen puolueen kasvu nousemaan, niin minä veikkaan, että sitten ollaan siinä tilanteessa, että sitten leikataan ja vielä paljon rajummin.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 mukana. Kokemukset kansainvälisistä tutkimuksista eivät missään kohden ole tukeneet sitä ajatusta, että näyttöä olisi, että erityisesti vaikeassa asemassa olevien ihmisten työllistyminen näin keinoin olisi parantunut. Siksi ensimmäinen kysymykseni on: mihin pohjautuu tämä ajattelu, että nyt sitten yksityistämällä Suomessa tämä jotenkin helpottuisi? Muutama muu kysymys myöskin tähän samalla: Tässä ollaan luopumassa työvoimapoliittisista lausunnoista järjestelmässä kokonaan. Mitenkä se näyttäytyy ministerin mukaan tulevaisuudessa, mihin sitten nämä päätökset pohjautuvat? Jos tähän yksityiseen malliin mennään täysin — tälläkin hetkellä niitä toimii, niin kuin edustaja Sarkkinen totesi — niin millä perusteilla näille tuottajille maksetaan? Maksetaanko siitä, kuinka monta ihmistä ne ottavat niminä listalle, vai siitä, kuinka paljon ihmiset oikeasti työllistyvät ja kuinka paljon työllistyy sitten näitä vaikeimmin työllistyviä ihmisiä? Yhtenä kohtana vielä kysymys siitä, kun meillä on tälläkin hetkellä täällä meneillään
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Arhinmäki jatkaa tuttua, luotettavaa linjaansa. Ensinnäkin yleisesti tästä yksityistämisestä, sitten koetan vastata niin moneen kysymykseen kuin tässä ehdin. Ylipäätään ohjakset pysyvät hallinnolla, joka määrittää, mitä hankitaan. Se ohjaa markkinaa, määrittää ehdot ja valvoo laatua ja tuloksia. Vastuu säilyy julkisella puolella. Kumppanuuksien ja markkinoiden hyödyntämisessä on tämmöinen pitkä vahvistuva trendi. Tämä on osa tuota jatkumoa. Mitään dramatiikkaa tai vallankumousta tähän ei sisälly. Tämä laki, kuten sanoin, mahdollistaa uusien mallien kokeilun, ja kokemukset ja muutos ovat hallittuja, eikä kenelläkään ole mitään intressiä rakentaa jotain sellaista, joka vaarantaa asiakkaat tai palvelun. Alueiden esitykset ovat olleet hyvin perusteltuja ja lähtevät aidosta tarpeesta uudistaa. Niistä ei välity mitään ylimääräistä syöksymistä suinpäin markkinoille. Hallinto ei voi oppia uutta tai saada kokemuksia siitä, mikä toimii ja mikä ei, jos ei päästä kokeilemaan julkisen ja yksityisen yhteistyötä uudella tavalla, ja siitä tässä on kysymys. Ei kasvupalvelumarkkinassa edes ole sellaisia yksityisiä toimijoita, jotka voisivat yhtäkkiä ottaa hoitaakseen ison vastuun ja volyymin, joten tältäkin osin tämmöinen vaiheistus on paikallaan. Markkinoiden hyödyntäminen ei ole päämäärä vaan keino parem-pien palvelujen aikaansaamiseksi tässä toimintaympäristössä, jossa työnhakijoiden palveluissa ja työnvälityksessä tarvitaan monipuolista ja joustavasti yhdisteltävää osaamista ja toimialatuntemusta. Edustaja Sarkkiselle työkokeilun ohjaamiseen. Jotta palveluntuottaja voisi ohjata kokeilun itselleen, siitä on sovittava ely-keskuksen kanssa tehtävässä hankintasopimuksessa. Tässä yhteydessä hallinto arvioi, olisiko kokeiluun ohjaaminen palveluntuottajalle tarkoituksenmukaista. Asiaa avataan myös hallituksen esityksessä perusteellisesti. Työttömyysturvasanktiot selvittää ja asettaa aina TE-toimisto. TEMin ohjauksesta: Pilotit, jotka lainsäädännöllä mahdollistetaan, lähtevät alueiden tarpeesta käsin. Ministeriö tukee alueita näitten pilottien valmistelussa. Edustaja Paatero, kuten sanoin, markkinoiden hyödyntäminen ei ole mikään päämäärä vaan keino. Työvoimapoliittisista lausunnoista ei olla luopumassa. Palveluun osallistumista koskevat lausunnot korvataan ilmoituksilla, eli palveluntuottaja ilmoittaa työttömyyskassalle tai Kelalle, mikä palvelu ja millä ajalla. Luotetaan tähän. Tulospalkkioista. Jo toteutetuissa kokeiluissa on saatu kokemuksia tulospalkkioista. Palkkioita maksetaan nimenomaan työllistymistuloksen perusteella, eli henkilö menee työhön, ei mihinkään listalle. Ely-keskuksella säilyy järjestämisvastuu. Ely-keskus myös päättää, mitä se hankkii.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Kiitoksia ministerille vastauksista. Työvoimahallinnon resurssit ja henkilöstö ovat niukat jo nyt. Jos tulevaisuudessa vielä suurempi osa resursseista siirtyy yksityiselle toimijalle, herää kysymys, mikä mahdollisuus viranomaisilla on todella tarkastaa yksityisten tekemiä palvelunohjauspäätöksiä, niiden oikeellisuutta ja niiden järkevyyttä, tai esimerkiksi varmentaa, onko karenssin määräämisen peruste aiheellinen. Karenssipäätökset on vaikea erottaa tästä palveluprosessista ja palvelusuunnitelman tekemisestä erillisiksi päätöksiksi, varsinkin sitten, jos ei siellä ole resursseja todella käydä niitä keissejä läpi ja olla kontaktissa työttömän ja palveluntarjoajan kanssa. Ylipäätään herää kysymys, että nyt resurssit ovat niukat, niin sitten kun resursseja siirtyy vielä enemmän yksityiselle puolelle myös tähän ohjaukseen liittyen, mikä mahdollisuus ylipäätään viranomaisilla on valvoa laatua toiminnan oikeellisuutta, varsinkin jos ajatellaan sitä maakuntamaailman elämää, missä maakuntien rahoitus tulee valtiolta yleiskatteellisena ja sote-palvelut aiheuttavat hirvittävän kustannuspaineen. Ja on iso kysymysmerkki, kuinka paljon tänne työvoimahallinnon puolelle ylipäätään niitä resursseja sitten kyetään ohjaamaan. Eli siinä mielessä olisin hieman huolissani tästä. Arvoisa puhemies! Ministeri totesi, että viranomaiset arvioivat, onko tarkoituksenmukaista, että tällainen yksityinen työllisyyspalveluita ja -ohjausta tuottava yritys ohjaa työttömän työkokeiluun omaan yritykseensä, että viranomaiset arvioivat sitä, onko se tuottajalle tarkoituksenmukaista. Mutta eikö pitäisi arvioida sitä, onko se työttömälle tarkoituksenmukaista, eikä sitä, onko se tarkoituksenmukaista sille yritykselle, joka sen työkokeilijan ottaa? Näiden työkokeiluidenhan pitäisi aina lähteä työttömän tilanteesta ja tarpeesta, ei ikinä yrityksen tarpeesta. Näitä työkokeiluja ylipäätään mielestäni pitäisi käyttää hyvin rajoitetuissa tapauksissa, koska on kyseenalaista, että ihmiset tekevät työtä yrityksissä ilman palkkaa, eikä se saa vääristää työmarkkinoita, eikä se saa polkea ihmisten oikeuksia. Eli näissä pitää olla kyllä erittäin erittäin tarkkana, ettei tässä lähdetä negatiiviseen kehitykseen.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 niin se on äärimmäisen tärkeää, mutta sitten jos taas mennään siihen, että tulos on se, joka ratkaisee, niin silloin valvotaan ikään kuin sitä tulosta. Jos me katsomme tuloksista näitä kansainvälisiä esimerkkejä, niin monessa maassa, esimerkiksi Isossa-Britanniassa, aluksi haluttiin vain työllistämistulosta ja valvottiin sitä. Sitten yhtäkkiä huomattiin, ettei tämä toimikaan, vaan koska olemme tekemisissä vaikeasti työllistyvien ihmisten kanssa, niin siellä tulee myös monenlaisia välituloksia ja ihmisistä osan kohdalla ei ikinä päästä sinne avoimille työmarkkinoille. Jos me emme tiedä, mikä on se palveluprosessi, mitä nämä yritykset tuottavat tai palvelutuottajat tuottavat, vaan se on hyvin väljästi säädelty — niin kuin olen ymmärtänyt, että tarkoitus on, että se on hyvin väljästi säädelty, jotta niitä innovaatioita syntyisi — niin miten sitten valvotaan sitä väliä? Niitä työllistymistuloksia voidaan valvoa, mutta jos ei ole olemassa muita tuloksia ja niille kriteereitä, niin esimerkiksi näitä elämänhallintaan, hyvinvointiin tai ylipäätään lähemmäksi työmarkkinoita siirtymisen kysymyksiä on tämän järjestelmän kautta oikeastaan aika mahdotonta valvoa. Meillä ei ole siihen kehitetty edes kunnollisia kriteereitä. Sitten kun tässä niin kovasti vannotaan sen nimiin, että yksityiset yritykset synnyttävät innovaatioita, niin maailmalta ei löydy esimerkkejä, että nuo yksityiset yritykset olisivat synnyttäneet suuria innovaatioita. Ne innovaatiot ovat olleet lähinnä sitä, että nopeammin, enemmän henkilökohtaista palvelua, ehjä palveluprosessi kaikkea sitä, mitä me tekisimme nytkin jo julkisella puolella, jos siellä olisi riittävästi henkilöresursseja suhteessa asiakaskuntaan. Minä en oikein ymmärrä, että kun tässä samalla haetaan säästöä ja kustannustehokkuutta, niin mistä syntyy se vaikuttavuus siellä yksityisissä yrityksissä, jos ne joutuvat samalla rahalla tekemään kuin julkinen puoli ja sen lisäksi vielä ajatellaan, että siellä sille yrittäjällekin jäisi joku siivu tästä kokonaisuudesta, kun kuitenkin on kyse niistä henkilöresursseista eikä niitä innovaatioita ole maailmallakaan syntynyt. Tämä rakentuu hyvin pitkälle sen varaan, että nämä yksityiset yritykset jostakin keksivät pyörän ihan uudelleen. Me tiedämme, että meillä ei tällä hetkellä edes ole sellaisia yksityisiä yrityksiä, jotka noita palveluita tarjoavat. Sen lisäksi me tiedämme sen, että monet näistä yksityisistä yrityksistä ovat sanoneet, että he eivät oikein osaa työskennellä näiden kaikkein vaikeimmin työllistettävien kanssa. Sen vuoksi te ilmeisesti esitätte tätä lainsäädäntöä, että nuo yksityiset yritykset voisivat opetella sitä. Mutta minusta on käsittämätöntä se, että kunnat, jotka nyt ovat osoittaneet osaavansa sen, eivät jatkossa saa tehdä tätä työtä. Sitä paitsi ne kunnat olisivat valinnanvapaudenkin näkökulmasta yksi lisä asiakkaalle ja kilpailun näkökulmasta yksi hyvä toimija, kun markkinat kuitenkin ovat niukat emmekä me edes tiedä, syntyykö niitä jokaisen maakunnan alueelle.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-09 Eli kunta ei vastaa palveluprosessista. Nyt tehtävät muutokset muodostavat ikään kuin tämmöisen varajärjestelmän siltä varalta, että maakunta- ja kasvupalvelu-uudistuksen voimaan tullessa nämä uudet järjestelmät eivät vielä ole valmiita. Sitten tästä palvelutarvearvioinnista. Tärkeää nyt on erottaa se julkisen vallan tämmöinen portinvartijan rooli ja yksittäisen asiakkaan palvelutarpeen arviointi. Ely-keskus tai maakunta tulevaisuudessa päättää siitä, mitä palveluja ja millaisia kokonaisuuksia näiltä palveluntuottajilta hankitaan ja millaisille asiakasryhmille, sekä vastaa asiakasohjauksesta palveluntuottajalle. Tämä harkinta, mukaan lukien julkisten varojen käyttö, pysyy julkisen vallan käsissä nyt ja tulevaisuudessa. Niissä rajoissa palveluntuottaja voi sitten päättää, millä keinoin yksittäisen asiakkaan työllistymistä parhaiten tuetaan ja tuloksista maksetaan. Sitten tämä yksi iso kysymys, joka tässä on noussut esille, eli edustaja Filatov kysyi tätä muun muassa kyselytunnilla, miten estetään se, että palveluntuottajat eivät tulospalkkion saadakseen tee nyt sitten tämmöistä nollatuntisopimusta, ja edustaja Sarkkinen nosti tämän palkattoman työn. No, asento meillä ministeriössä ja hallituksessa on semmoinen, että tällainen tilanne on tietenkin ehdottomasti estettävä, tämä ei ole tässä tarkoitus. Sen takia näissä hankintasopimuksissa määritellään palveluntuottajan palkkion määräytyminen. Perusteiden määrittelyssä on oltava tietenkin huolellinen, riskit on tunnistettava ja niihin on asianmukaisesti vastattava sopimuksissa. Keinottelun estämiseen on siis olemassa nämä välineet. Meillä on täällä työ- ja elinkeinohallinnossa olemassa hankintaosaamista, ja sitä on tietenkin hyödynnettävä näiden muutosten toimeenpanossa täysimääräisesti. Lisäksi näitten muutosten mahdollistamien hankintojen toteuttaminen vaatii hankintoja tekevien viranomaisten hankintaosaamisen kehittämistä, ja tähän hallitus on myös panostanut paljon, muun muassa luomalla tämmöisen verkoston hankintaosaamiseen. Työ- ja elinkeino-ministeriö on tänä keväänä käynnistänyt tosiaan tämän kehittämishankkeen tähän tarpeeseen, ja palkkioperusteisiin liittyvien riskien tunnistaminen on tietenkin äärimmäisen iso, tärkeä osa siitä riskienhallinnasta, ja tähän tietenkin pitää kiinnittää huomiota. Valmisteilla olevan julkisia rekrytointipalveluita ja osaamisen kehittämispalveluita koskevan esityksen mukaan työttömän määritelmää muutettaisiin siten, että rekrylain mukaisena työttömänä pidettäisiin kaikkia työnhakijoiksi rekisteröityneitä, joille ei tosiasiallisesti ole tarjolla työtä kokoaikaisesti työ- tai virkasuhteessa taikka sitten yrittäjänä vähintään kahden viikon ajaksi ja jotka eivät opiskele päätoimisesti.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 työvoimapalveluiden yksityistämistä samaan aikaan, kun on toinen lainsäädäntö sisällä, ja kuitenkaan tämä laki ei ole tilapäinen vaan pysyvä. Mutta se, mikä minua erityisesti nyt kiinnostaa, on, minkä verran on katsottu näitä kansainvälisiä esimerkkejä, ja kun tätä työvoimapalveluiden yksityistämistä on tehty useissa maissa, Suomenkin kaltaisissa maissa, ja tulokset eivät ole olleet käsittääkseni kovinkaan positiivisia, niin minkälaista vertailua on tehty, minkälaisia tuloksia on. Kiinnostaa erityisesti, jos ajatellaan työvoimapalveluita, Ruotsi, meidän naapurimaamme, se toimii usein esimerkkinä, ja siellä tätä on tehty. Ruotsin yleisradio on tätä selvittänyt, ja Ruotsin yleisradio toteaa suljettuja toimistoja, epäilyksiä lahjuksista. Sata suljettua yritystä virheiden, huijaamisen ja surkeiden tulosten vuoksi.” Tämä on siis se, mikä on ollut Ruotsissa tulos, ja nyt kysymykseni kuuluu, ministeri Lindström: minkälaisia kokemuksia esimerkiksi te olette kaivanut täällä edustaja Filatovin esiin nostamasta Isosta-Britanniasta, entä minkälaisia Ruotsista, joka on hyvin samankaltainen yhteiskunta ja kun tämä on siellä tulos? Kun usein sanotaan, että meidän kannattaa ottaa Ruotsista mallia, niin meidän kannattaa ottaa sieltä mallia myös silloin, kun tapahtuu epäonnistumisia, ettei kopioida niitä niitä tänne vaan toimitaan toisin. Tämä on vähän sama kuin sote-kysymyksessä, jossa moneen kertaan on sanottu, että katsokaa, mitä Ruotsissa tapahtui; kun siellä yksityistettiin terveyspalveluja, siellä oli suljettuja terveysasemia, suljettuja synnytyssairaaloita, heikentyneitä palveluita. Eli mitkä ovat nämä kansainväliset esimerkit, joiden pohjalta te uskallatte viedä tätä eteenpäin?
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 meillä tietoa, kuinka siellä kävi: meni todella pitkälle työvoimapalveluiden yksityistäminen. Me voimme nyt välttää ne virheet, mitä Australia teki ja joita se on korjannut järjestelmässään. He huomasivat siellä, että tämä yksityistämisjärjestely johti kermankuorintaan, myöskin Ruotsissa ja Iso-Britanniassa aivan sama. Tämä kermankuorinta, elikkä se, että yritykset palvelevat vain niitä työttömiä, jotka helposti löytävät kokoaikaisen työn, tai niin kuin ministeri tuossa luetteli, mistä niille maksettaisiin, on ihan ihan luonnollista, koska yrityksen perustehtävä on tuottaa voittoa omistajilleen. Ei ministeri mitenkään pysty tekemään yritysten perustehtäväksi hyvinvoinnin tuottamista tai työllisyyden tuottamista. Kun yritysten perustehtävä on tuottaa rahallista voittoa omistajilleen, ne keksivät keinot, kuinka ne sitä perustehtäväänsä tekevät ja parhaiten saavat voittoa. Ja jos yrityksille maksetaan siitä, että ihmiset saavat kokoaikaista työtä — mikä on sinänsä hieno tavoite, totta kai me kaikki haluamme, että ihmiset saavat kokoaikaista työtä — yritykset eivät tällöin palvele niitä erittäin vaikeasti työllistyviä pitkäaikaistyöttömiä, vähän koulutettuja ja osatyökykyisiä. Ja ihan vaan tuli sellainenkin kysymys tässä mieleen, että voisiko ministeri vastata, onko sitten tulossa tällainen pisteytysjärjestelmä, mistä on soten osalta puhuttu, että ihmisiä pisteytetään ja sen mukaisesti sitten yrityksille maksetaan rahaa ihmisten palvelemisesta, jotta tätä kermankuorintaa vältetään. Onko kenties tulossa myös näihin työvoimapalveluihin työttömien pisteyttäminen, jolla sitten yritätte välttää tätä kermankuorintaa? Ainakaan itseäni ei vakuuttanut tuo teidän äskeinen puheenvuoronne siitä, että ministeriön virkamiesten hankintaosaamista vahvistetaan tai että tämä kaikki perustuu sopimukseen. Kyllä meillä täällä tiedossa ne konkreettiset toimenpiteet, millä se kermankuorinta estetään, tai onko tulossa työttömien ihmisten pisteytysjärjestelmä, niin kuin on suunnitteilla sotessa.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Ymmärrän hyvin, että meidän kaikkien on vaikea hahmottaa tätä kokonaisuutta, miten sote ja tämä kasvupalvelulaki sitten loppujen lopuksi toimivat yhteen. Mutta mietin sitä, että kun tässä kokonaisuudessa meillä on ollut nyt työvoiman palvelukeskukset, joissa on ollut sosiaali- ja terveystoimi, kuntoutus ja työhallinnon palvelut yhdessä, ja ennen kuin siitä tehtiin varsinainen laki, niin sen vahvin tulos tuli siitä, että siellä moniammatillisesti, ihan oikeasti parityöskentelyssä, käytiin läpi asiakkaita ja etsittiin niitä palvelumuotoja. Ja nyt kun ollaan siirrytty TYP-lakiin, niin nyt tästä on tullut enemmän rutiinia, koska siellä on enemmän asiakkaita. Enää ei tehdäkään niin huolella niitä selvityksiä kuin aiemmin. Tämän osoittavat meidän Helsingin yliopiston tutkimukset aivan selvästi. Jos meidän pitäisi ikään kuin tätä vaikeimmin työllistettävää joukkoa palvella ja ajatellaan, että työttömän terveystarkastus on suoran valinnan piirissä ja kuntoutus on setelin takana ja aikuissosiaalityö tapahtuu sote-liikelaitoksessa, ja sitten nämä työvoimapalvelupuolet tulevat jostakin yrityksestä, markkinoilta, josta me emme edes aina tiedä, mikä se palvelukonsepti siellä kokonaisuudessa on, ja te sanotte, että maakunta valvoo sitä, että laatu toteutuu, mutta kuitenkin olen ymmärtänyt sieltä kasvupalvelupuolelta, että enemmänkin mennään tämmöisellä vähän black box ‑ajattelulla, että ikään kuin annetaan vapaat kädet sille toimijalle tuottaa tulosta, niin miten silloin tuota laatua valvotaan? Jotta juuri sen kyseisen yrityksen konseptilla voidaan tuottaa tulosta, asiakasohjautuminen on erittäin tärkeää, ja nyt kuitenkin tässä lähdetään siitä, että ensin asiakasohjaus on julkisella vallalla mutta sitten se palvelutarvearviointi voidaankin tehdä siellä yrityksessä. Mitä tehdään, jos sen yrityksen konsepti ei ollenkaan täytä niitä palvelutarpeita, mitä asiakkaalla on? Saako siinä vaiheessa palauttaa asiakkaan julkisen vallan kontolle, kun julkisella vallalla on kuitenkin velvollisuus huolehtia siitä, että asiakas saa sen palvelun, jota hän tarvitsee? Tuo kuulosti ihan viisaalta, että työttömän määritelmä sinänsä muuttuu, koska se osittain poistaa näitä nollatuntisopimuksiin liittyviä asioita, mutta sielläkin oleellista on sitten se, miten ne tunnit jaksottuvat ja miten sitä kokonaisuutta katsotaan.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Olisin vielä halunnut kysyä ministeriltä siitä, että nyt kun näitä yksityisiä palveluntuottajia on tulossa alalle tarjoamaan työvoima- ja yrityspalveluja, niin tässä ollaan kieltämättä menossa hieman kohti tuntematonta. En nyt sano sitä, että tässä välttämättä katastrofia tapahtuisi, koska kyllähän myös yksityiset palveluntuottajat voivat tässä onnistua, mutta varmaa näyttöä siitä ei kuitenkaan ole olemassa. Silti on olemassa hyvää näyttöä näistä alueellisista kuntakokeiluista, joissa kunnat tai kuntien yhteenliittymät ovat tarjonneet työttömille henkilökohtaista palvelua nyt jo vajaan vuoden ajan. Näytöt ovat olleet erittäin hyviä: Erittäin moni työtön on työllistynyt, he ovat saaneet henkilökohtaista palvelua omassa kotikunnassaan ja heidät on ihan ihmisinä siellä kohdattu. Moni on tullut sanomaan ja lähettänyt palautetta, että näitä kokeiluja tulisi ehdottomasti jatkaa, ja myös kunnat ovat olleet mielestäni hyvin tyytyväisiä näihin kokeiluihin. Myös itselleni on herännyt kysymys, miksi ministeri Lindström ei halua jatkaa tätä hyväksi havaittua käytäntöä, vaan mennään tähän uuteen suuntaan. Voisiko ministeri vielä