samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa herra puhemies! Metsästyslain kautta voidaan myös säännellä ja hoitaa luonnon monimuotoisuutta, ja nämä vieraslajit, jotka tässäkin hallituksen esityksessä ovat mukana ja määriteltyjä haitallisten vieraslajien listoilta poistettaviksi, ovat juuri meidän monimuotoisuuttamme olleet kaventamassa. Ja kun tiedetään, kuinka tälläkin hetkellä Suomenkin luonnossa on monimuotoisuuden suhteen tilanne se, että se on varsin nopeaa vauhtia heikkenemässä, niin on erinomaista, että näitä toimenpiteitä sitten monelta kannalta mietitään ja toimitaan sitten sen mukaan myös lainsäädännössä. Tavarat ja ihmiset liikkuvat tässä maailmantilassa hyvin nopeata vauhtia, ja sitä kautta meille tulee uusia kasveja, eläimiä, eliölajeja tänne meidän ulottuvuuksiimme, ja ne eivät tänne Suomen luontoon välttämättä kuulu. Hallituksen esitys on hyvä. Kannansäätely mahdollistuu näiden muutosten myötä pesukarhun, piisamin, rämemajavan, supikoiran ja minkin sekä kultasakaalin
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 tällä hetkellä vieraslajien torjumista on rajoittanut moni tekijä, kuten listaus riistalajiksi tai se, voiko kyseisen lajin hävittää tai voiko sitä torjua ilman metsästyslainsäädäntöön liittyviä rajoituksia. Ehdotetulla lakimuutoksella ehdotetaan supikoiran, pesukarhun ja piisamin lisäämistä haitallisten lajien listalle. Lisäksi minkin osalta on tarkoitus lopettaa metsästyslain soveltaminen.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Vieraslajit ovat iso ongelma, ja siitä tulee vain koko ajan suurempi ongelma sen myötä, kun ilmastonmuutos etenee ja olosuhteet täälläkin muuttuvat sellaisiksi, että tänne leviää uusia lajeja. Ja valitettavasti usein ne lajit, jotka menestyvät, ovat semmoisia generalisteja, jotka sitten vievät tilaa alkuperäislajistolta ja varsinkin sellaisilta lajeilta, jotka ovat erikoistuneet joihinkin tiettyihin olosuhteisiin. Tämmöiset menestyvät vieraslajit uhkaavat ja usein hävittävätkin sitten alkuperäislajeja merkittävästi, ja yksi uhanalaisuuden syy onkin vieraslajit. Tässä lakimuutoksessa nyt muutettaisiin vain metsästyslakia ja puhutaan siis linnuista ja nisäkkäistä, mutta on hyvä muistaa, että meillä on valtava joukko myös muuntyyppisiä vieraslajeja. Meillä on paljon kasveja. Kaikki varmasti tietävät jättiputken, jättipalsamin, jotka ovat levinneet hurjaa vauhtia ja ovat todellinen ongelma monin paikoin. Meillä on erilaisia hyönteisiä, vaikka espanjansiruetana, joka on puutarhoissakin tuttu tuholainen. Ja todellakin kaikissa lajiryhmissä on näitä vieraslajeja, jotka tänne tulevat ja muuttavat alkuperäistä luontoamme. Onkin syytä huolehtia, että me myös varmistamme, että resurssit ovat riittävät vieraslajien torjunnassa. Esimerkiksi jättiputkea ja jättipalsamia käytännössä usein vapaaehtoistyöllä ja talkootyöllä torjutaan. Ja meillä on myös aika heikko resursointi siinä, miten me pystymme seuraamaan vieraslajien levittäytymistä, ja se olisi hyvin tärkeää taata, jotta pystyisimme riittävän varhaisessa vaiheessa puuttumaan, koska tiedämme, että jos nämä aggressiivisesti levittäytyvät lajit saavat saavat riittävästi tilaa, niin sen vaikeampi niitä on sitten myöhemmin kitkeä pois. Sen takia esimerkiksi Lukessa pitäisi varmistaa, että resurssit ovat sellaiset, että voidaan seurata, kun vieraslajeja tänne
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Tässä on käytetty hyviä puheenvuoroja siitä, kuinka vieraslajit luonnonvaraisten eläinten ja kasvilajien ja muiden osalta ovat haitallisia. Harmi kyllä, me ihmiset itse olemme siihen aika pitkälti syyllisiä muutamien tässäkin lakiesityksessä mainittujen eläinlajien kohdalla, kuten piisami, minkki ja supikoira, joita on istutettu Suomen luontoon ja joita on karannut turkistarhoilta aiheuttamaan haittaa luonnonvaraisille eliölajeille. Tämän lakimuutoksen jälkeen alueen tai rakennuksen omistajalla tai haltijalla on oikeus pyydystää tai tappaa alueellaan olevia supikoiria ja piisameita ilman suoritettua metsästäjätutkintoa. Tämä herättää vain sen kysymyksen, että tulee varmaankin varmistua jollakin tavoin siitä, että eläinten metsästys ja lopettaminen tapahtuvat kuitenkin asianmukaisella ja mahdollisimman kivuttomalla ja ammattitaitoisella tavalla. Siitä en ole itse aivan varma, miten siitä varmistutaan, jos ei metsästäjätutkintoa vaadita. Ja toinen huomionarvoinen seikka, jota varmaan täytyy valiokuntakäsittelyssä hieman selvittää: vuonna 2013 astui voimaan metsästysasetuksen muutos, jonka mukaan heti tappavia rautoja voidaan käyttää maalla hillerin, kärpän, minkin, näädän, oravan ja eräitten muittenkin lajien pyydystämiseen. Jos nyt supikoira siirretään rauhoittamattomaksi lajiksi, niin tuleeko meillä näitä isokokoisia pyyntirautoja sitten lähelle asutusta ja mikä on niitten mahdollisesti aiheuttama vaara
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-12 keskellä pyydystämään näitä vierasperäisiä lajeja, minkkiä ja supia, mutta tämä mahdollistaa nyt senkin, että kun mökin omistajalla ei ole metsästysoikeutta eikä metsästyskorttia, niin hän voi asettaa loukun omalle tontilleen, ja kun siihen supikoira tai minkki menee, niin hän voi sitten
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-12-12 Kaivoslaki lähtee siitä, että kaivostoiminta yhteiskunnallisesti, taloudellisesti ja ekologisesti on kestävää. Kaivostoiminnan kannalta keskeistä on paikallinen hyväksyttävyys. Se saavutetaan, kun kaivosten ympäristölle aiheuttamat ongelmat pysyvät kohtuullisina eli lupaehtojen määrittelemissä rajoissa. Nyt tehty esitys perustuu eduskunnan yksimieliseen lausumaan EV 31/2017 vastauksena hallituksen esitykseen 10/2017. Muutos oli mukana kaivoslakiin esitetyissä teknisluonteisissa muutoksissa, mutta se jätettiin työ- ja elinkeinoministeriön pyynnöstä pois. Eduskunnan vastauksessa kuitenkin edellytettiin muutoksen tuomista erillisenä hallituksen esityksenä myöhemmin, sillä myös tämä muutos katsottiin tarpeelliseksi. Kumotun kaivoslain mukaan etuoikeuden hakemusta koskevaan alueeseen sai se, joka ensimmäisenä jätti kaivoslain mukaisen hakemuksen, vaikka kuinka vajavaisen. Tästä seurasi, että hakemukset olivat usein erittäin vajaita ja niitä täydennettiin pikkuhiljaa, kun etuoikeus oli jo kuitenkin varmistettu. Kaivoslakia uudistettaessa haluttiin tästä menettelytyylistä pois. Niinpä nykyisessä kaivoslaissa on etuoikeuden saamisen edellytyksenä täydellinen hakemus. Hakemuksen tulee siis sisältää kaikki tarvittavat liitteet, jotta hakija saisi etuoikeuden luvan hakemiseen kyseiselle alueelle. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että mikäli hakemukseen tarvitaan niin sanottu Natura-selvitys tai yva eli ympäristövaikutusten arviointi, on näiden varsin vaativien ja aikaa vievien liitteiden valmistelu aloitettava hyvissä ajoin. Se taasen tarkoittaa, että viimeisimpien tutkimustulosten ja havaintojen huomioiminen näissä selvityksissä on haasteellista. Siispä esitämme, että nämä liitteet poistettaisiin etuoikeuden antavan hakemuksen vaatimuksista eli että nämä hakemuksen osat olisi mahdollista toimittaa täydennyksenä ilman, että etuoikeus vaarantuu. Hakemuksessa tulisi kuitenkin ilmoittaa, koska nämä liitteet toimitetaan, eikä hakemuksen käsittelyä ja kuulemista voisi aloittaa ennen kuin nämä liitteet on toimitettu. Näin asianosaisilla olisi edelleen jatkossakin aivan sama aineisto käytössään hakemuksen kuulemisvaiheessa. Muutos antaisi mahdollisuuden valmistella nämä liitteet ajantasaiset tiedot huomioiden, jolloin selvitysten laatu paranisi. Muutos ei vaikuttaisi hakemusvaatimuksiin, eikä lupakäsittely muuttuisi. Asianosaisten tiedonsaanti ei siis muuttuisi, vaan heillä olisi edelleen kaikki aineisto käytettävissään kuulemisvaiheessa. Sisällöllisesti tämä muutos on esitelty eduskunnassa jo hallituksen esityksessä 10/2017, mutta kun samaan aikaan eduskunnassa oli käsittelyssä laaja yva-lakipaketti, jätettiin tämä muutos pois valiokuntakäsittelyn yhteydessä työ- ja elinkeinoministeriön pyynnöstä ja tuotavaksi myöhemmin omana erillisenä esityksenään.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Edustaja Halmeenpää tuossa edellä jo hyvin perusteellisesti ja ansiokkaasti kertasi, mikä tämän esityksen ongelma on, joten ajattelin, että itse puhun ehkä hieman yleisemmin. Kaivokset ovat puhuttaneet kovasti suomalaisia viime aikoina, eikä ihme, koska kaivosyhtiöt ovat hyvin kiinnostuneita Suomen mineraalivaroista. Meidän kaivoslakimme on aika lepsu siinä mielessä, että on helppo tehdä valtauksia ja päästä tutkimaan alueita ja korvaukset, joita joutuu esimerkiksi valtiolle maksamaan, ovat hyvin vähäiset. Ja usein on kyse myös monikansallisista kaivosyhtiöistä, joiden verotuotot tänne jäävät vähäisiksi. Sen takiakin suomalaisia on huolettanut se, että tänne tulee yhtiöitä, jotka kaivavat täällä meidän yhteisiä malmivarantoja, ja ne taloudelliset hyödyt, mitä on ajateltu, jäävät pienemmiksi. Ja sitten on ollut vielä näitä tapauksia, joissa ympäristöhaitat jäävät veronmaksajien maksettaviksi, ja sen takia paine kaivoslain muuttamiselle on tällä hetkellä suuri. Mutta tätä muutosta, mitä tähän nyt meille tuodaan, en näe kyllä siinä mielessä tarpeellisena, mitä edustaja Halmeenpääkin tässä juuri edellä kertoi, että nyt kun kaivosteollisuudella on muutenkin maineongelma, joka on totta, varauksen voi tehdä jo ilman, että tekee ensin selvityksiä, niin voi tulla tilanne, että sellaiset kaivosyhtiöt, joilla ei ole ehkä aikomustakaan avata kaivosta vaan joiden bisnesidea perustuu vain siihen, että ne valtaavat alueita itselleen ja sitten myöhemmin myyvät niitä niitä muille, saavat tässä etuoikeuden sillä, että ne nopeasti pystyvät varaamaan erilaisia alueita, ja ne eivät tee kunnon selvityksiä, koska niillä ei ehkä välttämättä ole voimavarojakaan tähän. Ja tämäntyyppistä bisnestä minä en kyllä haluaisi nähdä Suomeen syntyvän. Ja sen takia aiemmin, kun tätä kaivoslakia vuonna 2009 säädettiin, tosiaan perusteluna nostettiin se, että korostettiin laadukkaiden hakemusten merkitystä, jolloin kehnot eivät saisi perusteetonta hyötyä. Ja nyt tällä lakimuutoksella — kun ajatellaan, että ei tarvitse tehdä näitä selvityksiä siinä ensivaiheessa, ne voi toimittaa myöhemmin — tämä kääntyy päinvastaiseksi, ja siinä mielessä en pidä tätä lainkaan tarpeellisena. Ja kuten tässä tuli esiin, ei kyse ole siitä,
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 useinkin ainutkertaista, ja sitä tulee suojella erityisen suurella huolellisuudella. On viljeltävä ja varjeltava. Se on meille annettu tehtävä. Tätä esitystä kun lukee, tulee tämä varjelun tehtävä erityisen merkittävänä esille. Mitä tulee luonnonsuojeluun, on meidän oltava enemmän varovaisia kuin vapaamielisiä. Ei edes talouden hyötyjen varjolla tule lähteä sellaiselle tielle, joka saattaisi vahingoittaa lopullisesti joitakin luontoarvoja. Usein ne jäljet, jotka kaivosyhtiöt luontoon jättävät, ovat merkittäviä. Ne jäävät useille kymmenille sukupolville muistoksi siitä, mitä sillä alueella on tehty. En ole mikään luontoasioiden asiantuntija, joten en käy tästä asiasta filosofoimaan, mutta kyllä pidän merkittävänä sitä, että enemmän olisimme etupainotteisia luonnon suojelemisen kannalta kuin sen taloudellisen hyödyn etsimisen kannalta.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa herra puhemies! Kaivostoiminta jättää aina jälkensä ympäristöön. Se on aivan selvää, ja sen takia onkin äärimmäisen tärkeää, että kaivostoiminta alueella on paikallisesti hyväksyttyä ja jäljet ympäristöön ovat mahdollisimman pienet ja ne vaikutukset on rajattu. Suomessahan ne on kaivosluvan, ympäristöluvituksen ja myös kunnan hyväksymän kaavan kautta rajattu. Kaivostoiminta tuo taloudellista hyvinvointia alueille ja laajemminkin ja myös ratkaisee meidän haasteita, eli esimerkiksi sähköautoja ei kulje tuolla, ellei kaivostoimintaa ole, ja lukuisat muutkin materiaalit ovat kaivostoiminnasta peräisin. Tämä laki ja hallituksen esitys, niin kuin tuossa hyvin edustaja Turunen totesi, todella tuo vain etuoikeuden muihin toimijoihin nähden. Tällä ei ole vaikutusta luvanvaraiseen toimintaan, eikä tämä vaikuta millään tavalla lupakäytäntöihin eli näihin prosesseihin. Ymmärrän toki Ymmärrän toki huolen, mutta nämä luvitusprosessit eivät muutu mihinkään. Jos mietitään tätä muutosta, niin se itseasiassa mahdollistaa paremman laadun ja kattavuuden. Eli jos ajatellaan malminetsintää, niin malminetsintävaiheessahan tarkentuu se tarkempi paikka, johon kaivostoiminta sijoittuu, ja silloin voidaan tehdä juuri sille tarkalle alueelle sitten laadukkaammin tutkimukset siitä, minkälaisia luontoarvoja siellä on ja minkälaisia luontoarvoja siellä tulee suojella. On aivan selvää, että kaivostoiminnan lainsäädäntöä täytyy kehittää lähiaikoina, eli ihan kaivoslakia pitää tarkastella mutta sitten myös ympäristönsuojelulainsäädäntöä olisi syytä tarkastella uudelleen — ja myös myös taloudellista puolta, eli olisin valmis selvityttämään kaivosveron vaikutusta ja sitä, voitaisiinko se ottaa Suomessa käyttöön. Esimerkiksi sijaintikunnalle voisi tulla tämmöinen kohtuullinen osa tuotosta,
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 silloin kun puhutaan kaivoksia koskevasta lainsäädännöstä, niin se herättää myös tunteita, ja se on minusta toisaalta hyvä näin. Minusta tässä ministeri erittäin hyvin — ja myös edustaja Turunen puheenvuorossaan — perusteli ja kävi läpi sitä, mistä tässä hallituksen esityksessä on kysymys. Kysymys on vain siitä, että malminetsintäyhtiöiden tai kaivosyhtiöiden kesken annetaan etuoikeus, eli voit jättää hakemuksen aikaisemmin varmistaaksesi etuoikeuden siihen toimintaan ennen kuin täydellistä yvaa on vielä toteutettu. Mutta missään tapauksessahan tässä ei anneta minkäänlaista helpotusta sille, etteikö pitäisi tehdä sitä ympäristövaikutusten arviointia täydellisesti ennen kuin minkäänlaisia lupia toiminnalle annetaan, eikä tässä mitenkään kannusteta — kuten tuossa edustaja Mikkonen hieman harhaanjohtavasti antoi kuvan — semmoisia toimijoita toimimaan, jotka eivät toimi eettisesti tai kestävällä tavalla. Tässähän ei missään tapauksessa siitä ole kysymys. Näyttääkin siltä, että aika paljon meillä sekoittuu keskustelussa — niin julkisessa keskustelussa kuin eduskuntakeskustelussa — malminetsintätoiminta, joka on luonnontieteellistä tutkimustoimintaa, ja sitten itse kaivostoiminta. malmin etsintään usein kymmeniä tai satoja miljoonia, jotka jäävät lähes sataprosenttisesti tänne Suomen hyödyksi, koska se on työpanosta täällä Suomessa, jota siihen etsintään käytetään, ja jokaisen vuoden lopussa nämä yhtiöt joutuvat julkistamaan ne tutkimuksen tulokset, jolloin ne tulevat kaikkien Sen takia meillä on tämmöinen järjestelmä, jossa hakemuksesta voi saada etuoikeuden hyödyntää sitä, jos harjoitat malminetsintää. Muutenhan kukaan ei tekisi tätä malminetsintätoimintaa, ja me emme pystyisi kantamaan sitä vastuuta, mikä myös Suomenkin on hyvä kantaa ilmastonmuutoksen torjunnassa, niin että me omalta osaltamme mahdollistamme silloin, kun kaivokset toimivat ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävällä tavalla, että sitä toimintaa voi myös täällä harjoittaa, koska meidän maaperä sisältää erityisesti niitä akkuteknologian tarvitsemia mineraaleja. Kun vihreät vielä
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-12-12 tarkoitettu 30 minuutin käsittelyaika on jo täyttynyt, niin ihan lyhyesti tähän. Edelleen muistutan siitä, että tämä muutos perustuu eduskunnan edellytykseen, että hallitus tuo nämä pykälät mahdollisimman pikaisesti, ja se oli täysin yksimielinen. pikkuisen häiritsee se, mikä sai vihreät reilussa vuodessa kääntämään takkinsa tässä asiassa. Teidän edustajanne oli talousvaliokunnassa yksimielisesti tämän takana, ja teidän koko eduskuntaryhmänne oli tässä salissa tämän takana. Nyt te ette enää ole tämän takana. Sen verran kaivoslakiin, joka siis 2011 tässä salissa äänestettiin, kyllä minulla on valmius käydä kollega Tiilikaisen kanssa keskustelua, onko arvioitava kaivoslain toimintaa ja onko kehittämistarpeita yhdessä eri sidosryhmien kanssa. Meillä on vain se ongelma, että meillä ei ole kokemusta tästä kaivoslaista, joka silloin 2011 tuli. Meillä ei ole nimittäin ensimmäistäkään kaivoslupaa myönnetty tämän uuden lain perusteella, kaikki kaivokset, jotka ovat olemassa, ovat vanhemman lain perusteella. Eli tämä on pikkasen ongelmallinen sen kokonaisarvion kannalta. Se, että ulkoasiainvaliokunta on lausunut, että CETA-sopimuksen huomioiminen... — Anteeksi. Eduskunta. — Se tullaan varmasti käymään läpi, onko siinä CETA-sopimuksen osalta muutostarpeita. Mutta sitten toisaalta pitää muistaa myös se, että tässä puhutaan kaivoslaista ja kaivosluvasta. Voi melkein sanoa, että päälupa kaivokselle on ympäristölupa, joka taas sitten perustuu ympäristönsuojelulakiin, vesistöjen suojelulakiin ja niin edelleen. Mutta nyt käsittelyssä oleva johtuu yksinomaan ja ainoastaan siitä, että eduskunta yksimielisesti edellytti hallitusta tämän tuomaan.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 kun saadaan kaivoslupa, niin kaikki se muu toiminta on yhtä tiukkaa kuin ennenkin. Kun pohdittiin sitä, että tulee konkurssia ja jälkihoidot ja muuta, niin nämähän eivät muutu miksikään siellä prosessissa. — Tehän vähän niin kuin viittasitte siihen, että kuka ne jälkihoidot hoitaa. Kun kaivoslupa tehdään, niin siinä sitoudutaan siihen alueeseen, ja puhutaan sosiaalisesta toiminnasta eli siitä, millä tavalla kaivosyhtiö tulee itse sinne yhteisöön mukaan sitten, kun aloittaa siinä toimintansa, tai jo ennen kuin aloitetaankaan se toiminta. Kunnalla ja yhteisöllähän on vahva vaikuttamisen keino. Se on kaavoitus, kaavoitetaanko sinne alueelle kaivostoimintaa, vai mitä siellä tehdään. Eli siinä kuullaan jo moneen kertaan alueen ihmisiä ennen kuin lähdetään kaivostoimintaa käynnistämään, ja varsinkin kaavoitusmenettelyssä — jos olette kunnan hallinnossa mukana, tiedätte, kuinka pitkäjänteistä se on ja minkälaiset kuulemiset siinä on toiminnan osalta — tulee kansaa kuultua. On erittäin tärkeätä, että kuullaan siinä vaiheessa alueen ihmisiä siinä asiassa. Tämä nopeuttaa sitä. Tämä ei ole mikään ohituskaista mutta antaa sen valmiuden ja varmuuden sille yritykselle lähteä tekemään jatkotoimia.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 puhemies! Kummastelen nyt hieman niitä puheita, että CETA-sopimuksen perusteella ei olisi tarpeen muuttaa kaivoslakia tai että sen muuttamisesta CETA-sopimuksen perusteella olisi hallituksella tai ministeriöllä jotain epäselvyyttä, koska niinhän eduskunta yksimielisessä ponnessaan esitti ja vaati, että sitä nimenomaan tämän CETA-sopimuksen yhteydessä uudelleen tarkastellaan. Itse muistan hyvin sen tekstin siinä eduskunnan ponnessa. Miten tämä voi olla epäselvää? Tämä näkökohta, jonka edustaja Halmeenpää toi esiin, liittyen tähän CETA-sopimuksen vaikutukseen asiaan, täytyy ottaa lähempään tarkasteluun, ainakin minun mielestäni. Voiko todella olla niin, että tämän etuoikeuden saaminen lain niin salliessa puutteellisin ympäristödokumentein johtaisi investointisuojan laukeamiseen ulkomaalaisen kaivosyhtiön suuntaan missään tilanteessa? Voisiko se tuottaa tällaisen perustellun odotuksen, että he saavat sen valtauksen pitää? Onko tästä olemassa kansainvälisiä ennakkotapauksia? Onko maita tuomittu korvauksiin yhtiöiden suuntaan? Jos tällaista on yhtään missään, niin silloin tämä riski on meidän kannaltamme erittäin vakava. Suomi on pieni toimija näiden kansainvälisten yhtiöiden puristuksessa. Tämä ylipäänsäkin on ongelma näissä kansainvälisissä vapaakauppasopimuksissa. Nämä epäilykset on selvitettävä täysin ennen kuin voin missään tapauksessa tämän lain hyväksyä.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Edustaja Lohi, te itse nyt taisitte hämmentää tämän asian niin monin kerroin, että mahdoitteko itsekään pysyä kärryillä. Nimittäin tässä on kyse juuri siitä, että kun olemme olleet kriittisiä yva-lakiin tehtyjä joustoja ja muutoksia tehtäessä aikaisemmin tällä hallituskaudella, niin on ollut kyse juuri siitä asiasta, että osallisille ja kansalaisille esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta annettu viranomaisen perusteltu päätelmä on hyvin merkityksellinen paperi, koska siinä vasta usein selviävät ne mahdolliset ongelmat ja vaikutukset, kun asiantuntijaviranomainen arvioi, mitä vaikutuksia jollakin hankkeella on. Ja mitä myöhemmin se annetaan, sitä vaikeampaa osallisten, kuten vaikkapa kuntalaisten, on sitä hyödyntää. Tähän samaan asiaan Kuntaliittokin viittaa ja sanoo lausunnossaan ulkoasiainvaliokunnalle kaivoslakiin liittyen muun muassa näin, että toisin kuin työ- ja elinkeinoministeriön teettämästä selvityksestä Borenius-yhtiöstä — vai Borealiako se nyt oli — ilmenee, niin kunnan vaikutusmahdollisuudet ovat osoittautuneet tai osoittautumassa kaivoslaissa heikoiksi Lain täytäntöönpanoaikana on esiintynyt ongelmia, erityisesti juurikin kuntien vaikutusmahdollisuuksien turvaamisessa, ja myös kansalaisvaikuttaminen ja osallistumista koskevat vaatimukset ovat saaneet kritiikkiä jo nyt. Ja nyt siis kuntalaiset ja osalliset saisivat vaikkapa nämä viranomaisten asiantuntijalausunnot nähtävilleen vasta myöhemmässä vaiheessa. — Pitää paikkansa. — Ja se tarkoittaa juuri sitä, että kaivostoimija saisi lupahakemuksen, malminetsintäluvan tai kaivosluvan tai sitten kullanhuuhdontaluvan jättäessään, jo silloin heti välittömästi, etuoikeuden varattua jollekin alueelle, ja kuntalaiset eivät saisi mitään tietoa siinä vaiheessa, kun nyt voimassa olevan lain mukaan heti siinä vaiheessa kuntalaiset ja asiantuntijaviranomaiset saavat myös nähtävilleen ne vaikutusarvioinnit. Tästä on kyse. Ja tästä on kyse myös siinä, kun puhumme nopeuttamisesta ja ohituskaistasta. Eli yksi vaihe ohitetaan, päästään seuraavaan vaiheeseen jo aiemmin ja vasta myöhemmin toimitellaan sitten pikkuhiljaa niitä liitteitä. Ja siihen ei muuten, edustaja Pirttilahti, tarvitse toiminnanharjoittajan mitään aikarajaa määrittää. Hän saa arvioida, milloin mahdollisesti toimittaa ne, mutta ei siihen mitään deadlinea tule.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 millaisia asiakirjoja siinä vaiheessa vaaditaan, ja sitten täällä on puhuttu myös yleisesti kaivoslaista, niistä muutostarpeista, mitä kaivoslakiin tulisi mielestämme tehdä, ja myös siitä huolesta, mitä eduskunta on yksimielisesti esittänyt liittyen CETA-sopimukseen ja siihen, miten varmistetaan se, kun CETA-sopimus kun CETA-sopimus on hyväksytty, miten kaivoslaki vaikuttaa siihen. Itse asiassa valiokunta on todennut, että täyttä varmuutta siitä, vaikuttaisiko CETA-sopimus tällaisten tarkistusten käsittelyyn, ei kuulemisessa saatu, joten meillä ei ole varmaa tietoa siitä, miten CETA-sopimus vaikuttaisi. Valiokunta ei saanut siitä riittävää selvitystä, ja he nyt sitten esittivätkin, että tätä selvittämistä vielä jatkettaisiin ja tehtäisiin tämmöinen laajempi arviointi. Yhtä lailla me emme siis voi tietää sitä, millaisia vaikutuksia CETA-sopimuksella on esimerkiksi siihen, jos etuoikeusjärjestystä nyt näin muutetaan, että joku yhtiö saa sen saa sen etuoikeuden lupaan jo ilman, että joutuu tekemään niitä selvityksiä, mitä laissa nyt vaaditaan, eli että jos se on joku kanadalainen yhtiö, niin olisiko sillä jotain vaikutusta. täällä edustaja Lohi huutaa, että ei olisi, mutta emme me sitä tiedä, koska tämä valiokunnan lausuntokin juuri toteaa, että he eivät saaneet täyttä varmuutta siitä, mikä CETA-sopimuksen ja meidän kaivoslakimme suhde on ja onko sillä vaikutusta, ja se on tämä meidän huolemme. Mutta tässä keskustelussa on minusta tullut sinänsä kyllä hyvin esille se yleinen huoli, mitä kaivostoimintaan liittyy. Me tiedämme, että kaivokset ovat tarpeellisia. Me tarvitsemme kaivoksia. Ne mineraalit, mitä meillä on, ovat tärkeitä, ja meidän kannattaa niitä hyödyntää, mutta se pitää tehdä kestävästi. Ja me tiedämme, että kaivoksilla on aina ympäristövaikutuksia. Sen takia ne ympäristövaikutukset tulee minimoida. Meidän pitää huomioida se ja punnita niitä hyötyjä, mitä saadaan, ja haittoja ja sitten tehdä kokonaisarvio. Siinä mielessä nykyinen kaivoslaki kokonaisuudessaan ei mielestäni tätä tätä punnintaa ja arviointia riittävästi tee. Se esimerkiksi ei anna paikallisille riittävästi vaikutusmahdollisuuksia, ja se myös myy hyvin halvalla meidän mineraalimme. Meillä ei ole sellaisia verotuskäytäntöjä, mitä nyt on vaikka Mosambikilla esimerkiksi, missä kävin juuri tutustumassa kaivostoimintaan.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Kun meidän kaivoslakiimme on varmaan syytä jollain aikataululla tehdä joitain muutoksia, minä en ottaisi kuitenkaan mallimaaksi Mosambikia tai Kongoa, niin kuin vihreät ottavat. Minusta tärkeämpää on se, että kun keskustellaan tästä laista ja sen vaikutuksista, niin silloin kannattaisi oikeasti perustaa näkemykset faktoihin. Minusta kaivoksia voi vastustaa, mutta kannattaa vastustaa oikeilla perusteilla. Nyt tässä tulee semmoinen kuva, kun kuuntelee edustaja Halmeenpäätä ja Mikkosta, että tämä hallituksen esitys jotenkin heikentäisi kansalaisten kuulemista tai ympäristökysymyksiä, mitä se ei ollenkaan tee. Kysymys on vain siitä, että semmoinen toimija, joka oikeasti on tehnyt vaikkapa 14 vuotta tutkimusta siellä, malmia etsinyt sieltä ja käyttänyt siihen kymmeniä miljoonia, voi saada etuoikeuden sen hyödyntämiseen, vaikkei yvaa ole tehtykään loppuun. Jos teitä kuuntelee, niin tulee sellainen kuva, että vaikka joku olisi 15 vuotta uhrannutkin siihen vaikka niin te antaisitte mielellänne jollekin toiselle yhtiölle etuoikeuden siihen ettekä sille, joka on sitä malmia etsinyt. Eihän se näin voi olla. Tämähän on minusta järkevä juttu, että huolehditaan siitä, että jos oikeasti joku vastuullisesti täällä toimii ja noudattaa kaikkia säännöksiä, niin hänellä on myös mahdollisuus saada etuoikeus siihen kaivoksen perustamiseen, jos se yhtiö on löytänyt sen esiintymän ja käyttänyt siihen paljon varoja. Se on Suomen etu, että me mahdollistamme täällä maaperäntutkimuksen. Malminetsintä on luonnontieteellistä toimintaa, joka ei vaurioita luontoa, ja sen takia on tärkeää, että sitä tehdään. On tärkeää, että me tiedämme meidän maaperämme. Kaivoksen perustaminen Suomeen meidän tiukoilla reunaehdoillamme, jotka on tärkeää pitää ympäristönäkökulmastakin, on globaali ympäristöteko. Ei Mosambikissa tai Kongossa vaadita samanlaisia ympäristösäännöksiä. Ei siellä ole samanlaista verotusta, ei siellä ole samanlaista... — Siellä voi olla kaivosrojalteja ja muita, mutta onko siellä samanlainen hyvinvointiyhteiskunta kuin meillä on rakennettu? minusta kannattaa katsoa, mikä on se pohja oikeasti, kannattaako meidän ottaa mieluummin ehkä Ruotsista tai muista Pohjoismaista tai Kanadasta mallia kuin Afrikan maista, joissa ihmisoikeudet ovat aivan eri tasolla ja joissa yhteiskuntajärjestelmä on täysin erilainen. Ei pelkkä kaivosvero ole se onni ja autuus. Pitää katsoa, mikä on se kokonaisuus, mitä yhteiskunnalle jää. Minusta ennen muuta pitää katsoa niin, että se paikallisyhteisö, joka ottaa riskiä vaikkapa rakentamalla teitä ja päiväkoteja, olisi se, joka saisi siitä nykyistä enemmän. Tähän pitää minusta kyllä tehdä muutoksia varmasti, mutta nekin pitää tehdä perusteellisen valmistelun jälkeen, jotta ei mennä ojasta allikkoon. Meillä on valtava potentiaali kasvattaa Suomeen akkuklusteri, jossa me jalostamme loppuun saakka meidän mineraalit täällä Suomessa ja huolehdimme myös kiertotalouden näkökulmasta erittäin kestävästä kaivosteollisuudesta ja tämän koko klusterin toiminnasta täällä.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 että juuri tällä hetkellä on sellainen tilanne, että nytten tämä uusi kaivoslaki näyttää menevän kunnan kaavoitusmonopolin yli. Eli tätä nyt sitten haluttaisiin oikeudessa testata, ja nyt me kaupunginvaltuuston jäsenet jännittyneinä odotamme, saammeko tästä luvan viedä eteenpäin. Näin maalaisjärjellä ajatellen juuri kunta päättää kaavoittamalla eli rajaa tietynlaisille alueille tietynlaista elinkeinotoimintaa. Meillä on herkästä alueesta, matkailualueesta, ydinalueesta kyse, ja siitä olemme rajanneet ulos uuden kaivostoiminnan. Nyt tämä pitäisi testata sitten, saada ihan korkeimmasta päätös, mitä tällä tehdään. Mutta se tuotti tosiaan yllätyksen, että näin on.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Ja se, että toiminnanharjoittajalla ei olisi tarvetta määrittää, milloin hän antaa nämä liitteet, on väärää informaatiota. Hakijan on ilmoitettava hakemuksessa liitteen valmistuminen ja perusteltava se aika, mihinkä he käyttävät sen, ja lisäksi viranomaisilla on mahdollisuus määrätä, milloin selvitykset on tehtävä. Eli tämä on väärää informaatiota. Ei kannata ihan kaikkea väärääkään levittää.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Mutta se, että malminetsintä, joka on luonnontieteellisistä tutkimustoimintaa, olisi sellaista, josta ei jää jälkeä luontoon ja jota voidaan riskittä harjoittaa, ei, arvoisa edustaja Lohi, pidä aivan paikkaansa. On nimittäin niin, että siitä tutkimustoiminnasta voi jäädä ja on myös jäänyt jälkiä luontoon ja syntynyt vaikutuksia, kuten esimerkiksi Sodankylässä Viiankiaavan Natura-alueelle öljyvahinko, joka ei kyllä sinne alueelle kuuluisi. Tästä syystä, arvoisa puhemies, on olennaisen tärkeää, että jo tässä alkuvaiheessa otetaan huomioon se, että kun malminetsintää, kaivostoimintaa tai kullanhuuhdontaa jonnekin suunnitellaan, niin se ei käy ihan minne tahansa. On olemassa alueita, jotka on varattu aivan muuhun käyttöön, ja sen takia on olennaista, että kaivoslakia harkittaisiin muutettavaksi siten, että vaikkapa kuntien vaikutusmahdollisuudet, joihin edustaja Parviainen Kuusamosta tässä viittaa, ja kansalaiskeskustelu turvattaisiin paremmin, jo aikaisemmassa vaiheessa, eikä heikommin. Tällöin tulisi tarkastella aivan muita pykäliä kaivoslaissa kuin tätä, ei ainakaan tähän suuntaan. Arvoisa puhemies! Minä kyllä haluaisin, kun täällä on kiivaita muutosesityksen puolustajia paikalla, saada edes yhden vastauksen, kun en sitä asianomaiselta ministeriltä saanut. Kun täällä lakiesityksen vaikutuksista todetaan, että tämä sujuvoittaisi viranomaismenettelyä ja keventäisi hallinnollista taakkaa, niin minä kysyn, millä tavalla tämä sujuvoittaa. Kun se sama toiminnanharjoittaja joutuu ne samat arvioinnit kuitenkin teettämään, mutta vain eri vaiheessa, niin millä tavalla se sujuvoittaa tai millä tavalla se kenenkään taakkaa keventää? Se keventää kyllä toiminnanharjoittajalta sen taakan, että ei tarvitse vielä etukäteen kertoa, mitä vaikutuksia mahdollisesti syntyy, mutta se ei kyllä kansalaisen mieltä kevennä, se tekee sen raskaammaksi. Täällä todettiin myös, että tämä nopeuttaisi lupaprosesseja. No, miten se niitä nopeuttaisi, kun lupaprosessivaiheessa näiden arvioiden — lainmukaiset arviot, ympäristövaikutusten arviointiselostus ja tarvittaessa Natura-arviointi — pitää kuitenkin olla tehtynä ja niistä pitää kuitenkin hankkia asianomaisen viranomaisen lausunnot ja niin edelleen? En minä ymmärrä, miten tämä prosessi tässä nopeammaksi muuttuisi. Kukaan ei siihen ole vastausta kertonut, mihin tarvitaan tätä muutosta.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Mosambikissa on tietysti kaivosvero huomattavan suuri, ja sen suuruus vielä riippuu vähän siitä, minkätyyppistä mineraalia etsii. Tästä verosta on paikallistasolle tilitettävä tietty prosenttiosuus. Sitten siellä on totta kai yhteisövero ja tulovero, aivan niin kuin meilläkin. Sen lisäksi kaivosoikeuksien myynnistä joutuu maksamaan myyntivoittoveroa. Ja sen lisäksi Mosambikissa on määritelty se, että kaivannaissektorilla tietyn omistuksen täytyy olla paikallisella tasolla, että myös ne hyödyt jäävät sinne paikallisesti eikä kaikkia resursseja vain viedä muualle. Itse asiassa Mosambikin kaivoslain suhteen nimenomaan tämmöinen taloudellinen turva, mikä siinä on, ja se hyöty taloudellisesti, mitä maa siitä saa, on arvioitu ihan — en nyt muista tarkkaan, millä sijalla se oli — sinne kohtalaisen kärkipäähän. Sitä vastoin taas Suomen kaivoslaki on kansainvälisten kaivosyhtiöiden näkökulmasta houkutteleva, koska meillä lupaprosessit ja nämä prosessit sinänsä ovat aika lailla yhtiöiden yhtiöiden näkökulmasta tehtyjä. Näitä tällaisia veroja ja rojaltimaksuja ei ole. Vastuukysymyksetkin ovat sentyyppisiä, että ne eivät ole riittävän tiukasti määriteltyjä. Ei ole esimerkiksi kaivosvastuurahaston tyyppisiä rahastoja, itse huolehtisi siitä, että jos tulee joitain jälkivelvoitteita, joista yhtiö ei pysty huolehtimaan, sitten tämä toimiala kantaa niistä yhteisen vastuun. Esimerkiksi Finnwatch selvitti, että vuonna 2011—2014 kaivosyhtiöiden aggressiivisen verosuunnittelun vuoksi saamatta ainakin 49 miljoonan euron edestä veroja Suomen valtiolle, ja kun näinä vuosina kaivosyhtiöt louhivat 4 miljardin arvosta mineraaleja, niin se vero, mikä maksettiin Suomeen, oli vain 92 miljoonaa yhteisöverona.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puheenjohtaja! En hirveän kiihkeästi puolusta näitä kahta muutosta. Eivät nämä ole mitenkään dramaattisia. Nämä ovat ihan järkeviä, mutta eivät nämä mitään dramaattisia ole. Sen sijaan puolustan kiihkeästi sitä, että argumentoinnissa käytetään oikeasti faktoja, ja siinä kysymyksessä minusta kannattaa olla tarkkana ja perehtyä siihen. Esimerkiksi täällä äsken puheenvuorossa Halmeenpää väitti, että tässä ei tarvitse etukäteen ilmoittaa ympäristövaikutuksia. Ei pidä paikkaansa, totta kai pitää etukäteen. Ennen luvan saantia pitää olla yva tehty. Ennen luvan saantia pitää olla asianmukaisesti kaikki kuulemiset tehty. Ei tämä tuo mitään muutosta niihin, ei yhtään mitään. Kysymys on vain siitä, saako etuoikeuden hyödyntää sitä, voiko siis jättää lupahakemuksen, joka tuo sen etuoikeuden. Ja sehän on järkevää, että kun jotkut oikeasti satsaavat ja toimivat, niin ei tule sivusta joku, joka nappaa sitten sen. Eikä minua saa kyllä puolustamaan sitä, että jotenkin luontoa laiminlyötäisiin. Itse edustan sitä kantaa, että esimerkiksi kotimaakuntaani Lappiin, jossa näitä esiintymiä on paljon, ei tarvita yhtään sellaista kaivosta, joka pilaa meidän vesiä tai luontoa yleensäkään — ei yhtään sellaista. Mutta niitäkin vaatimuksia pitää oikeasti puolustaa oikeilla faktoilla ja perehtymällä tähän prosessiin. prosessiin. Ja haluan sanoa myös sen, että kun sanotaan, että meillä ei ole mitään verotusta kaivoksille, niin on niille verotus. Niille on aivan sama verotus kuin mille tahansa muullekin yritystoiminnalle. Ei siellä Mosambikissa välttämättä ole ihan samanlaista yhteisöverotusta kuin meillä. Ei siellä ole välttämättä samanlaista palkkoihin liittyvää verotusta kuin meillä. On meillä ympäristövahinkovakuutuskin, joka on pakollinen kaikille kaivoksille, mutta se koskee vain ympäristövahinkoja, ja se on sillä lailla vähän ehkä puutteellinen ja toimimaton järjestelmä, mutta semmoinen on olemassa kuitenkin. Ja se on tosiasia, että meillä on joitakin ongelmia siitä, että on joku kaivos, joka on mennyt konkurssiin, ja sitten on jäänyt veronmaksajille maksettavaksi niitä ennallistamishommia. Sinne tarvitaan korjauksia, mutta nekin pitää tehdä oikeasti oikeilla faktoilla eikä niin, että väittää, että tämä laki jotenkin heikentäisi vaikutuksia ympäristöön. Niin ei tule tekemään tämä laki eikä muutosesitys tähän lakiin. Tämä Tämä ei ole dramaattinen missään määrin siltä kannalta. Tämä sujuvoittaa sitä. Kun kysyttiin, miten tämä sujuvoittaa: se sujuvoittaa siten, että ely ja Tukes voivat paremmin koordinoida sitä lupaprosessia yhdessä — ei varmaan nopeuta sitä, mutta se tekee siitä mielekkäämmän ja järkevämmän. Ja se on selvää, että kunnilla pitää olla aina kaavoituksen kautta
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Nyt valitettava tilanne on se, että tälläkään hetkellä kunnilla ei tuollaista veto-oikeutta ole, se on Kuusamossa nyt nähty. Kun Kuusamo kaavoitti tietyn alueen sellaiseksi, jonne ei uutta kaivostoimintaa voi tulla, kuten edustaja Parviainen kertoi, niin kaivosyhtiöhän vei sen asian oikeuteen ja voitti. Ja nyt kunta odottaa sitä lupaa, että saako siitä edes valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Ja tässä nyt sitten ollaan tilanteessa, että ei tiedetä, miten siinä käy. Mutta, arvoisat edustajat, tietysti olisi hyvä, että tässä keskustelussa olisi edes se tullut selville — myös edustaja Lohelle, joka juuri on poistumassa — että tässähän pääargumentti ei ole se, että ympäristövaikutusten huomioiminen heikentyy, vaan tässä heikentyvät asianosaisten vaikuttamismahdollisuudet siinä vaiheessa, kun noiden ympäristövaikutusten pitäisi olla jo tiedossa. Ja minä toivoisin, että meillä kestävä kaivostoiminta jatkuu ja kehittyy. Me tarvitsemme kaivannaisia. Mutta minä toivoisin, että tässä ei pyrittäisi vain keventämään toiminnanharjoittajien hallinnollista taakkaa vaan tässä pyrittäisiin varmistumaan siitä, että tuo toiminta täyttää kaikki kestävyyden kriteerit ja että se sosiaalinen toimintalupa on ja se tavoite siitä, että kaivoslaki ja malminetsintä perustuisivat siihen, että yhteiskunnallisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävällä tavalla kaivostoimintaa turvataan, että siihen satsattaisiin. Ja siihen nähden minusta tämä esitys ei tuo mitään parannusta, mutta tämä tuo tämmöisen kummallisen nopeutuksen, josta en ole... — Tuo nopeutuksen, kun kaivosluvan,
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa rouva puhemies! Tämä on erinomaista keskustelua. Me tuolla Pohjoismaiden neuvostossa olemme samassa keskiryhmässä vihreiden kanssa, ja siellähän me teimme juuri aloitteita näillä samoilla periaatteilla, mitä edustaja Halmeenpää sanoi, haetaan kestävää kaivostoiminnan pohjaa, ja niitä ajetaan koko Pohjoismaihin samalla asenteella. Meillä on tässä aivan sama asenne, että luontoa ei tule pilata ja pitää ottaa huomioon se yhteisö, missä toimitaan näistä lähtökohdista — ja jälkihoidot pitää hoitaa. Tähän kysymykseen byrokratian kevennyksestä: Ainakin itse ymmärtäisin näin, että jos se varausalue on aika laaja ja tehdään etsintää siellä ja kun se sitten kohdentuu johonkin paikkaan, niin se yva voidaan tehdä juuri sille kohdennetulle alueelle laadukkaammin, jolloin se keventää
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 takaisin tähän paikalle, kun kuulin taas väitteen, joka ei pidä paikkaansa, eli että tämä jotenkin heikentäisi alueen ihmisten vaikutusmahdollisuuksia. Ei heikennä ollenkaan, koska tämä ei tee mitään muutosta, tässä ei esitetä mitään muutosta. Tässähän vain voi jättää sen hakemuksen, mutta tämä ei edes välttämättä nopeuta sitä prosessia, koska kaikki samat edellytykset, mitä edellytetään nykyisinkin, säilyvät. Itse asiassa asukkaitten asema paranee, koska he saavat tarkempaa ja ajantasaisempaa tietoa siinä yvassa. On parempi, että he saavat ajankohtaista ja oikeaa tietoa, ja heille on myös varattava lain mukaan riittävä aika tutustua siihen. Itse edustan sitä kantaa, että kaivoslaissa voitaisiin miettiä tätä yleistä
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Nyt on niin, että tässä tapahtuu muutos. Minä jotenkin ymmärsin tuosta edustaja Lohen äskeisestä puheenvuorosta, että ikään kuin mikään ei muuttuisi, mutta kyllähän tässä asia muuttuu, ja se muutos on aikataulutuksessa. Mutta keskeisintä tässä on se, että minä haluaisin kuulla, mihin tätä hallituksen esitystä tarvitaan, ja siihen ei tässä keskustelussa tullut yhtäkään vastausta. Se jää sitten valiokuntakäsittelyn varaan.
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Maanantaina julkaistava Kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n raportti tulee olemaan tutkijoiden vakava hätähuuto ihmiskunnan tulevaisuuden puolesta. Pariisin ilmastosopimuksessa sovittu 1,5 asteen ilmaston lämpenemisen raja on nykyisillä toimilla ylittymässä jo vuonna 2040. Tänä vuonna syntyneet suomalaiset, kuten oma tyttäreni, ovat tuolloin 22-vuotiaita, siis elämänsä alussa. Päästötavoitteita onkin korjattava ja päästöjä leikattava nykyistä enemmän erittäin kiireellisellä aikataululla. Myös Suomen ilmastopaneelin näkemys on, että ilmastopolitiikkamme kunnianhimon tasoa on nostettava merkittävästi. Hallituksen nykyiset toimet eivät yksinkertaisesti riitä.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Kysymys on äärimmäisen tärkeä ja ajankohtainen. Todellakin oletus tuosta IPCC:n ensi viikon raportista on, että se tulee kertomaan kohtuullisen tylyt terveiset siitä, onko 1,5 asteen lämpeneminen edes mahdollista saavuttaa, ja sen jälkeen on syytä käynnistää ripeästi keskustelut siitä, miten varmistaisimme, että edes tuo kahden asteen tavoite on mahdollinen. Suomen hallitus on tehnyt erittäin kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa: kansallisesti ajanut EU:ssa EU:n tavoitteiden tiukentamista ja osallistunut aktiivisesti kansainvälisen ilmastosopimuksen syntymiseen. Samalla täytyy todeta, että eivät nämäkään toimet riitä. Sen takia viestimme on sekä itseni että pääministerin suulla: Meidän täytyy tehdä lisää ja meidän täytyy tehdä nopeammin. On aivan selvää, että ilmastopolitiikassa tulee riittämään tekemistä tämän hallituksen hyvän pohjan jälkeen niin seuraavalle ja sitä seuraavalle kuin aika monelle hallitukselle kymmenien vuosien ajan.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-04 Tämä tarkoittaa sitä, että teollisuusmaiden, myös Suomen, päästöjen pitää olla negatiivisia vuosisadan puoliväliin mennessä. Toisin sanoen meidän hiilinielujemme pitää olla suuremmat kuin päästömme. Fossiilisista pitää kokonaan luopua jo tätä ennen. Me vihreät esitämme, että asetetaan aikataulu fossiilisista polttoaineista luopumiselle,
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Hallitus on äärimmäisen sitoutunut ajamaan kunnianhimoisia ilmastotavoitteita eteenpäin. Sen näkee tästä kysyjänkin mainitsemasta kivihiilen kieltoasiasta, joka nyt piakkoin tulee eduskunnan käsittelyyn. Kivihiilestä luovutaan Suomessa 2029 mennessä. Mitä muuta? Aivan kuten kysyjä totesi, on kiire ajaa fossiilisia energianlähteitä alas myös kivihiilen jälkeen. Tässä oikeastaan, sen sijaan, että mennään yksittäisten kieltojen tietä, on tärkeää, että meillä on johdonmukainen, koko EU:n laajuinen ja maailmanlaajuinen politiikka. Päästökauppa on ehdottomasti tehokkain väline ajamaan kaikkia fossiilisia alas silloin, kun pystytään valitsemaan fossiilisen ja uusiutuvan välillä ilman suuria investointeja. Ehdotammekin, että päästökauppaa on EU:ssa vahvistettava ja laajennettava, jotta se kattaa mahdollisimman suuren määrän päästöistä.
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Ilmaston lämpeneminen keskimäärin puolitoista astetta tarkoittaa maapallon napa-alueiden lähellä oleville valtioille, kuten Suomelle, ilmaston lämpenemistä jopa viisi astetta. Siksi on meidän etumme, että maailman valtioiden ilmastotoimet ovat riittäviä ja etupainotteisia. Meidän väylämme vaikuttaa globaaliin ilmastokriisiin omien toimiemme lisäksi on Euroopan unioni. Siksi on Suomen etu, että ilmastokysymys on vahvasti agendalla ensi vuonna, kun Suomi on EU:n puheenjohtajamaa. SDP:n mielestä Euroopan pitää olla suunnannäyttäjä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja Suomen pitää olla nykyistä aktiivisempi Euroopan unionin sisällä tämän toteuttamiseksi.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Ilmastokysymyksen ratkominen on ilman muuta yksi Euroopan unionin yhteisen politiikan tärkeimpiä juttuja. Euroopan unioni on ilmastopolitiikan suurtoimija, ja nyt tulevissa Katowicen ilmastoneuvotteluissa EU:n on otettava hyvinkin johtava rooli, jos mielimme päästä toimeenpanemaan Pariisin sopimusta, joka on jo pari vuotta sitten hyväksytty. Suomella on hyvin aktiivinen ote Euroopan unionissa useamman ministerin voimin, tuoreimpina esimerkkeinä esimerkiksi itseni ja liikenneministeri Bernerin aloitteet ajoneuvojen päästörajojen tiukentamisesta. Nimittäin mistä kuluttajat saavat pienipäästöisiä ajoneuvoja, ellei valmistajia pakoteta niitä tuottamaan?
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-10-04 puhemies! Tuosta on hyvä jatkaa, kun ministeri Tiilikainen kuvasi EU:n tasolle asti, mitä tehdään. Suomi tekee myöskin erittäin kunnianhimoista globaalia ilmastopolitiikkaa. Sille on ensi viikolla itse asiassa hyvä foorumi: Suomi on Maailmanpankin ja valuuttarahaston vuosikokouksen puheenjohtajamaa. Saan siinä ominaisuudessa käyttää siellä puheenvuoron. Se tulee keskittymään hyvin voimakkaasti ilmastonmuutoksen vastaisten toimien vaatimiseen. Tuodaan esityksiä muun muassa hiilen hinnoittelusta ja kestävän kehityksen budjetoinnin käyttöön ottamisesta eri maailman maissa
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-04 puhemies! Ministeri Tiilikainen, sivuutitte täysin sen noin miljardi euroa, jonka Suomi nytkin vuosittain käyttää tukiaisiin, jotka käytännössä suosivat fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Palaan siihen, että vuosisadan puoliväliin mennessä Suomenkin hiilinielujen ja tapojen poistaa hiiltä ilmakehästä pitää olla suuremmat kuin meidän päästömme. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että metsien ja maaperän hiilinieluja pitää kasvattaa. Niitä ei saa päästää laskemaan. Nykyisin kuitenkin hakkuu on metsänomistajan ainoa tulonhankintakeino metsästään. Onko hallitus valmis miettimään ratkaisuja, joilla luodaan metsänomistajille ja myös maanviljelijöille kannuste kasvattaa metsän, metsämaan ja peltojen hiilisisältöä, ja miettimään
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Edustaja Hassin kysymyksestä saattaa satunnainen kuulija saada käsityksen, että meillä olisi keltaisessa budjettikirjassa joku rivi, missä kerrotaan miljardien tukiaisista fossiilisille polttoaineille. Näin ei ole. Suomi verottaa raskaasti kaikkia fossiilisia polttoaineita, ja joitain fossiilisia vielä raskaammin. Me olemme osa kansainvälistä liikettä, joka päinvastoin ajaa juuri fossiilisen energian tukien poistamista maailmanlaajuisesti. Mitä tulee tähän nielukysymykseen ja mahdollisuuksiin, miten se koskettaisi yksittäistä metsänomistajaa, niin todellakin tuo hiilinielujen vahvistaminen maailmanlaajuisesti on erittäin tärkeä juttu, ja se on tärkeä juttu Suomessa. Maailmassa tarvitaan enemmän metsiä, paremmin kasvavia metsiä.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa puhemies! Taloudelliset ohjauskeinot ovat äärimmäisen tärkeitä, kun mietitään keinoja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Liikenne on merkittävä kasvihuonepäästöjen lähde. Liikenteen osuus Suomessa on 20 prosenttia, ja tieliikenteen osuus siitä 90 prosenttia. strategia on biopolttoaineissa. Tutkijat ovat kuitenkin todenneet, että tämä on mahdollista enää ainoastaan kymmenen vuoden ajan. On löydettävä muut keinot hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-10-04 On myöskin selkeää, että me tarvitsemme ratkaisuja siihen, että kaikki uudet autot olisivat uusilla tai vaihtoehtoisilla käyttövoimilla hankittuja vuoteen 2030 mennessä. Tähän tarvitaan erilaisia toimenpiteitä. Liikenteen sähköistäminen on yksi keskeinen toimenpide, ja tämänkin osalta olemme yhdessä ministeri Tiilikaisen kanssa vaikuttaneet myös EU:ssa siihen, että muun muassa kaikki julkisina hankintoina tapahtuvat ajoneuvohankinnat olisivat sähköisellä käyttövoimalla.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-04 Hallituspuolueiden tämänhetkinen, muun muassa ensi vuoden budjettikirjasta ilmenevä tahdonlujuus ja ilmastonmuutoksen vakavuusasteeseen suhtautuminen eivät aivan vielä riitä. Vaikka oikeansuuntaisia asioita esitetään, suuruusluokan pitää olla kunnianhimoisempi. Ihmisten huoli ilmastonmuutoksen etenemisestä kasvaa, ja samalla kasvavat vaatimukset konkreettisista poliittisista toimista.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-10-04 Arvoisa rouva puhemies! Mitä tulee hallituksen ilmastopolitiikan kunnianhimoon, niin uskallan kyllä väittää, että kunnianhimon taso on ollut todella korkealla. Yhtenä esimerkkinä sain juuri tietoa, että vuonna 2015 Suomi oli 60 maan vertailussa ilmastopolitiikan edistämisessä sijalla 32 — taisitte olla silloin mukana hallituksessa — ja nyt tällä hetkellä sijalla 9. Minusta Minusta tämä kuvaa sitä, miten ulkopuolelta arvioiden katsotaan Suomen hallituksen ilmastopolitiikkaa ja niitä tekoja ja toimia, mitä me olemme tehneet. Eli jatkuvasti hallituksen työn alusta lähtien eri sektoreilla, eri ministeriöissä