Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-23 Viime viikkojen aikana liian moni ikäihminen on tullut kertomaan, etteivät rahat riitä ruokaan ja lääkkeisiin. Liian moni omainen on tullut kertomaan, ettei läheinen ikäihminen saa riittäviä palveluita, hoivaa ja huolenpitoa. Liian moni vanhusten kotihoidon työntekijä on tullut kertomaan, että työtä on liikaa, jotta pystyisi antamaan riittävästi aikaa ikäihmisille. Olen kuullut liikaa tarinoita, joiden viesti on se, että näin ei voi jatkua. Ikäihmisten aseman turvaamiseksi on tehtävä jotakin. Yhteiskunta ei voi vain toimettomana katsoa sivusta. Kuulemme jatkuvasti näitä erilaisia tarinoita, jotka herättävät keskustelua ikäihmisten asemasta yhteiskunnassamme. Paljon apua tarvitsevien ikäihmisten mahdollisuudet vaikuttaa jopa omiin asioihinsa ovat usein rajalliset. Nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa tarvitaan riippumatonta tahoa, joka edistää ikäihmisten parempaa elämää ja oikeuksien toteutumista. Ikääntyvässä Suomessa myös muistisairaiden määrä kasvaa, ja heidän oikeuksiensa toteutumisen valvontaan on syytä panostaa nykyistä enemmän. Useissa selvityksissä ja tutkimuksissa on tullut esiin myös ikäihmisiin kohdistuvaa epäasiallista kohtelua, jopa kaltoinkohtelua. Asian ovat nostaneet esille niin sosiaali- ja ter-veysalaa valvova Valvira kuin ammattiliitotkin. Ikäihmisten äänen tulisi kuulua nykyistä enemmän myös yhteiskunnallisessa keskustelussa, esimerkiksi erilaisia palveluja suunnitellessa. Tällä hetkellä moni ikäihminen kokee, ettei heidän elämänkokemustaan, tietojaan ja osaamistaan hyödynnetä yhteiskunnassa. Ehdotan tässä lakialoitteessa säädettäväksi lakia vanhusasiavaltuutetusta ikäihmisen aseman ja oikeuksien vahvistamiseksi suomalaisessa yhteiskunnassa. Vanhusasiavaltuutettu toimisi yhteistyössä muiden viranomaisten, asiantuntijoiden ja muiden vanhusten asemaa ja oikeuksia edistävien toimijoiden, kuten järjestöjen, kanssa. Vanhusasiavaltuutettu tekisi esimerkiksi vanhusten asemaa ja yhteiskunnassa esiintyviä epäkohtia koskevia aloitteita. Muina vaikuttamiskeinoina valtuutettu käyttäisi suosituksia, ohjeita ja neuvoja. Vanhusasiavaltuutetun toimea voi verrata jo olemassa olevaan lapsiasiainvaltuutetun toimeen, josta meillä on erinomaisia kokemuksia. Vanhusasiavaltuutettu olisi toimissaan riippumaton, ja hänellä olisi käytettävissään asiantuntijoita eri hallinnonaloilla. Valtuutetulla olisi oma toimisto. Vanhusasiavaltuutettu ja vanhusasiavaltuutetun toimisto toimisivat sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä. Vanhusasiavaltuutetun lisäksi toimistossa olisi tarpeellinen määrä esittelijöinä toimivia virkamiehiä ja muuta henkilökuntaa, jotta vanhusasiavaltuutettu pystyisi toimimaan aktiivisesti vanhusten parhaaksi. Valtuutetun tueksi perustettaisiin laaja-alainen, monenlaista asiantuntemusta edustava neuvottelukunta, jossa myös kansalaisjärjestöillä olisi vahva edustus. Arvoisa puhemies! Lakialoitteen on allekirjoittanut myös 25 muuta kansanedustajaa, ja kiitän heitä lämpimästi tuesta ikäihmisten hyväksi. Toivon laajaa tukea lakialoitteelleni vanhusasiavaltuutetusta myös hallituspuolueiden kansanedustajilta. Viime vaalikaudella Anu Vehviläinen ja 27 muuta keskustalaista kansanedustajaa esittivät lakialoitteessaan Suomeen vanhusasiavaltuutetun toimen perustamista, joten ainakin keskustassa asia on koettu hyvinkin tärkeäksi.