samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-12-20 Arvoisa rouva puhemies! Monet viranomaiset, kuten poliisi ja pelastus, tarvitsevat langatonta, laajakaistaista viestintäyhteyttä työtehtävissään tiedonsiirtoa ja yhteydenpitoa varten. Entistä enemmän on siirrettävä reaaliaikaista videokuvaa. Tulevan viranomaisviestintäratkaisun laajapohjaisessa valmistelussa on todettu, että viranomaisten viestintäpalvelut voidaan parhaiten järjestää käyttämällä jo olemassa olevia kaupallisia verkkoja. Suomen valtion kokonaan omistama Suomen Erillisverkot kilpailuttaa käytön, ja tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että syntyy sopimus. Ei olla ulkoistamassa eikä myöskään siirtämässä omistusta. Samalla kun tätä sopimusta laaditaan, niin edellytetään myöskin kaupalliselta teleyritykseltä sitä, että se vahvistaa ja laajentaa omaa verkkoaan, jolloin samalla niistä investoinneista hyötyvät myös kansalaiset ja yritykset suuremmalla, maan kattavalla alueella. Eli tässä on kyse kyllä hyvin erityyppisestä ratkaisusta, ja kilpailuttamalla voidaan myöskin pitää hinta kurissa jatkossakin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-20 Tarvitaan suuret investoinnit, niin että Virve voi todellakin tavoittaa jokaisen viranomaisen ja voi kuulua jokaiseen niemeen ja notkelmaan. Tällöin nousee väistämättä esiin se, annetaanko hallitsematon tilanne hinnoittelulle. Luonnollisesta monopolista ei pidä tehdä rahastusautomaattia, tämän pitäisi olla itsestään selvä.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-12-20 Ei, tässä ei olla toistamassa samantyyppistä ratkaisua. Elikkä kuten äskeisessä vastauksessani totesin, ei olla siirtämässä omistusta, vaan omistus jää Suomen valtiolle Suomen Erillisverkkojen kautta, mutta on myöskin hyvin todennäköistä, että sitä viranomaisten tarvitsemaa nopeaa palvelua emme pystyisi yksin investoimaan tällä hetkellä, tai se veisi hyvin pitkän ajan. Tällä ratkaisulla, jossa yhdistetään kaupallinen ja julkinen toiminta mutta pidetään omistajuus julkisella puolella ja huolehditaan siitä, että meillä on hyvät edellytykset ja hyvä lainsäädäntö, jonka eduskunta on hyväksynytkin, pystymme myöskin huolehtimaan siitä, että palvelu saadaan laajasti kattavaksi, edellytetään tietyt investoinnit ja huolehditaan myöskin siitä, että viranomaisverkoilla on etuoikeus tässä käytössä, kun verkkokapasiteettia annetaan. Tämä on ratkaisu, jossa mahdollistetaan se, että meidän viranomaisemme saavat reaaliaikaista mobiilipalvelua nopeasti käyttöönsä ja sitä kautta myöskin luovat turvallisuutta meidän ympäristöömme.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-20 Inte bara så här inför jul, utan också annars skulle det vara viktigt att alla skulle känna sig delaktiga i vårt samhälle, i vårt goda land. Det gäller också vår ursprungsbefolkning, samerna. Senaste period var vi fem före att ratificera ILO 169-konventionen. Men ärendet blev bordlagt och har nu legat på regeringens bord under hela den här valperioden. Olisi tärkeätä, että kaikki, jotka asuvat Suomessa, tuntevat olonsa turvalliseksi ja tuntevat sen, että saavat oikeudenmukaista kohtelua. Tämä koskee myös meidän alkuperäiskansaa, saamelaisia. Siksi, arvoisa ministeri Häkkänen, kysynkin: mikä on tällä hetkellä ILO 169
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-12-20 eteenpäin useita saamelaisiin liittyviä asioita. Viimeksi muun muassa saamelaiskäräjälain uudistusprosessi eteni, jossa hankkeessa mukana olleiden käräjienkin edustajat jo hyväksyivät työryhmässä esityksen, mutta sitten loppujen lopuksi saamelaiskäräjät ei hyväksynyt esitystä. Tähän olen hieman pettynyt; olisimme saaneet sen asian eteenpäin. Kysyjän mainitsema sopimus on eduskunnassa, se on viime vaalikaudella tänne jätetty,
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-12-20 ostovelvoitteet siitä, minkälaisten hankintojen kautta, minkälaisten kriteereiden kautta julkinen puoli hankkii
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-20 Ei ole oikein, että kotimaisen tuotannon pitää kilpailla samoilla ehdoilla sellaisen ulkomailta tuodun ruuan kanssa, jota kasvatettaessa on käytetty huomattavasti enemmän kasvinsuojeluaineita, antibiootteja, ja jossa eläinten hyvinvoinnista huolehditaan paljon huonommin kuin meillä. On jo selvää, ettei maatalouden kannattavuuteen ole odotettavissa parannuksia EU:n seuraavassa budjetissa.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-12-20 Niin kuin todettua, tilanne on vakava, ja nimenomaan tulevaisuuden kannalta vakava. Meidän on välttämätöntä saada viesti uusille nuorille, jotka tätä alaa, ruuantuotantoalaa, viljelystä, maataloutta harjoittavat ja haluavat harjoittaa, että tämä on ehdottomasti tulevaisuuden ala. Kun pidämme huolta kestävyydestä, oli se sitten, niin kuin kysyjä mainitsi, eläinten hyvinvointia, oli se antibioottien tai torjunta-aineiden käyttöä, oli se ympäristöstä huolehtimista, suomalaisen ruuan käyttö, suomalaisen ruuan tuottaminen on ekoteko, kestävä teko. Tämä on se viesti, jonka me kaikki varmasti lähetämme suomalaisille ruuantuottajille. Se, mitä eilen tuossa budjetin palautekeskustelussa maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan osalta kävimme, kertoo sen yhtenäisyyden, joka meillä on. Ja kyllä vakavasti vetoan ruuanhankkijoihin julkisella puolella: Käyttäkää niitä kriteereitä, jotta nämä oikeudenmukaiset markkinat toteutuvat. Älkää ostako, älkää hankkiko niitä tuotteita, mitkä eivät täytä niitä kriteereitä, mitä me itse asetamme omille ruuantuottajillemme. Ja kaupalle sanon edelleen:
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-20 ja nauttia hyvästä ruoasta, juomasta ja läheisten seurasta sekä muistaa heitä, joille on suotu vähemmän. Talouden, työllisyyden ja ympäristönkin kannalta kannustamme kaikkia nauttimaan kotimaisesta ruoasta ja suosimaan mahdollisissa lahjaostoksissaan kotimaisia tuotteita ja toimijoita, olivat lahjat sitten ruokaa, juomaa, palveluita tai tavaraa. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-12-20 Arvoisa puhemies! Kysymys on myöskin siinä mielessä aiheellinen, että jos aloitetaan tästä kansainvälisestä yhteydestä, niin pitää muistaa se, että tässä maailmassa on edelleenkin lukuisa joukko ihmisiä, jotka eivät saa päivässä riittävästi ravintoa. Varsinkin lasten osuus tässä on kasvava, ja se on sydäntäsärkevää ja osoittaa, että kansainvälisen yhteisön pitää tehdä myös ruokaturvan osalta paljon enemmän kuin nykyisin. Siksi on erittäin hyvä, että hallitus pääministerin johdolla on esittänyt toimenpiteitä, joita Euroopan unioni voisi tehdä vaikkapa Afrikan mantereella, jotta tämä asia olisi paremmalla tolalla. Ja siihen me olemme valmiita, ja meidän pitää olla valmiita kantamaan oma vastuumme. Mutta se ei vähennä sen tarvetta, että me joudumme täällä kotimaassa tekemään myöskin kaikkemme, jotta vastuu omasta ruoantuotannostamme toteutuu. Äsken luettelin tuossa toimia, mitä olemme tehneet. Lisään siihen vielä pari asiaa: Budjetissa toimme reilun 80 miljoonan euron potin, joka ei tietenkään ratkaise asiaa mutta tuo tähän välittömään hätään tiloille helpotusta. Ja ehkä tärkein asia on se, että myöskin valtiontakauksia tulee hädässä oleville tiloille, ja sekin alkaa olla kohta valmista ja on vuoden alusta voimassa.
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-20 Ulkomaalaisten osuus Suomessa tehdyistä raiskausrikoksista on korkea: se on paljon korkeampi kuin on ulkomaalaisten suhteellinen osuus väestöstä. Noin 30 prosentissa raiskausrikoksista tekijä on ulkomaalainen. Näihin rikoksiin on puututtava nykyistä hanakammin, sillä jos ei noudata sääntöjä, ei ansaitse turvaakaan. Aina kohdemaa ei kuitenkaan suostu ottamaan rikollisia vastaan. Tämä on tilanne esimerkiksi Irakin kanssa.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-12-20 Arvoisa rouva puhemies! On tärkeä asia, että irakilaisille ja kaikille muillekin tehdään hyvin selväksi, että niiden, jotka eivät saa tai voi saada täältä turvapaikkaa, täytyy palata kotimaahansa. Muutama lukufakta: Tänne tuli aikanaan 21 500 irakilaista turvapaikanhakijaa. Heistä vapaaehtoisesti on palannut 3 200, oleskeluluvan on saanut 6 300, vastaanottokeskuksissa on 5 100 henkeä, joko Eurooppaan tai Irakiin — kukaan ei oikein tiedä — ja sitten vielä 700 on saatu ikään kuin pakolla palautettua. Eli paljon on tehty ja lisää pitää tehdä. On tärkeää huomata, että Irak ei ole Suomen kahdenvälinen kehitysyhteistyökumppani, vaan se rahoitus, mitä me Irakiin annamme, menee kansainvälisten järjestöjen kautta, YK:n kautta, Maailmanpankin kautta. Sen takia on tärkeää, että me avaamme siellä lähetystön ja pystymme tätä kautta paljon paremmin viemään näitä palautusasioita eteenpäin. Yksi palautussopimus ei sinänsä pelkästään ole ratkaiseva asia. Ruotsilla sellainen on, ja ihan muutamissa kymmenissä on pystytty pakkopalauttamaan. Yksi asia vielä, arvoisa puhemies: On tärkeää, että tästä maasta ei lähde sellaista signaalia ulos,
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-20 Vanhusta kohden on aina vähemmän työikäisiä. Tää korutont’ on kertomaa. Tämän takia valtion kassan hoitaminen tulee entistä vaikeammaksi. Yllättävä mahdollisuus lyhentää velkaa taitaa olla harvinaista herkkua tulevaisuudessa. Pysyvä korjaus talouteen on hankalaa tehdä. Arvoisa puhemies! Kysynkin valtiovarainministeriltä: millainen tilanne odottaa aloittavaa hallitusta ensi vuonna, kun huomioidaan myös kestävyysvaje?
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-12-20 Aloittavan hallituksen tilanne on huomattavasti parempi kuin tämän hallituksen aloittaessa eli neljä vuotta sitten, niin kuin kuvasitte kysymyksessänne. Takana oli seitsemän erittäin huonoa vuotta taloudessa, velkaa oli lähes 100 miljardia. Nyt tämän hallituskauden aikana velkaantuminen on saatu pysäytettyä, ja taustalla on ennen kaikkea hyvä, vahva talouskasvu, työllisyyden hyvä kehittyminen. Me olemme nyt tilanteessa, jossa budjettitalous ja valtiontalous ovat ovat tasapainossa tänä vuonna, mutta jo ensi vuonna velkaantuminen jatkuu näillä kasvuluvuilla. Kun mennään 20-lukuun, silloin tämä ikääntyminen alkaa toden teolla vaikuttaa, 20-luvun puolivälissä. Silloin, jos työllisyysastetta ei saada merkittävästi ylöspäin, sinne 75:een ja ylöspäin, velkaantuminen uhkaa räjähtää käsiin.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-20 ”Olen tehnyt pitkän työuran yrittäjänä palvelu- ja logistiikka-alalla. Olen ikääntynyt valkopartainen mies Lapista, Korvatunturilta. Meillä on reilut yleissitovat työehtosopimukset, joiden puitteissa paikallinen sopiminen on sujunut aina. Meillä on hoidettu asiat sopimalla ja hyvällä mielellä. Pitkälti sen vuoksi olemme kasvaneet ja kansainvälistyneet.” Arvoisa puhemies! En paljasta lähettäjää, mutta mielestäni tässä viestissä voi kuulla jopa joulun sanomaa ja hyvän ohjeen:
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-12-20 Arvoisa puhemies! Kyllä olen, ja kiitän kahdeksaa eduskuntaryhmää, eduskuntapuoluetta, siitä, että tänään olemme osoittaneet käytännössä sen, että pystymme sopimaan vaikeistakin asioista. Olemme linjanneet nimittäin tänä päivänä yhdessä ilmastopolitiikkaa seuraavalle vaalikaudelle ja erityisesti Suomen puheenjohtajuuskaudelle. Kiitoksia kaikille ryhmille siitä, tämä oli erinomaista työtä. Olen joululahjani jo tässä saanut, tämän yhteistyön muodossa. Toivon jokaiselle kansanedustajakollegalle, puhemiehistölle, puhemiehelle oikein rauhallista ja
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-20 yksinhuoltajaperhe on arjessaan todella tukalassa tilanteessa. Vanhempi kantaa huolta ei vain lapsistaan vaan myös kodista, perheen taloudesta ja itsestään. Monet ottavat mielellään vastaan sen avun, mitä heille tarjotaan. Kunnat ja järjestöt ovat olleet lapsiperheiden tukena vaikeina aikoina, mutta nykyään resurssipula tuntuu krooniselta, ja avun saaminen vaatii monissa kunnissa paljon ponnisteluja.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-06-28 Lapsenhuoltolain uudistaminen on yksi hallituksen merkittävimmistä lapsia koskevista hankkeista. Sen tavoitteena on parantaa lapsen edun toteutumista huolto- ja tapaamisoikeutta koskevissa asioissa. Vuonna 1983 säädetty lapsenhuoltolaki on kestänyt suhteellisen hyvin aikaa. Yhteiskunta ja perhemuodot ovat kuitenkin muuttuneet lain säätämisen jälkeen merkittävästikin. Avioliittojen määrä on vähentynyt, toisaalta avioparit ja avoparit eroavat entistä useammin. Perheistä on tullut myös entistä monimuotoisempia. Vanhemmuusroolit ovat muuttuneet, nykyään molemmat vanhemmat osallistuvat aktiivisesti lapsen elämään lapsen syntymästä alkaen. Tämän esityksen tarkoituksena on lain päivittäminen vastaamaan juurikin näitä mainitsemiani yhteiskunnassa tapahtuneita muutoksia. Esitys Esitys on laaja ja sisältää monia muu-tosehdotuksia. Yksi tärkeimmistä ehdotuksista on säännösten täsmentäminen niin, että niissä korostettaisiin molempien huoltajien vastuuta vaalia lapselle läheisiä ihmissuhteita eli lapsen suhdetta molempiin vanhempiin ja muihin läheisiin, kuten esimerkiksi isovanhempiin. Laissa säädettäisiin myös nimenomaisesti huoltajien velvollisuudesta suojella lasta väkivallalta. Nämä uudistukset koskevat kaikkia perheitä, eivät ainoastaan eron jälkeistä tilannetta. Nykytilannetta heijastaa puolestaan vuoroasumista koskevan käsitteen kirjaaminen lakiin. Uutta olisi myös se, että lapselle voitaisiin vahvistaa oikeus tavata läheistä henkilöä. Nyt tapaamisoikeus voidaan vahvistaa vain lapsen ja vanhemman välille. Edellytyksenä olisi se, että lapsella ja tällä läheisellä henkilöllä on ollut lapsen ja vanhemman väliseen suhteeseen verrattava vakiintunut suhde. Esitys sisältää myös ehdotuksia, joilla pyritään menettelyjen keventämiseen, oikeudenkäynnin nopeuttamiseen ja ennen kaikkea lapsen osallisuuden vahvistamiseen. Menettelyjä pyritään keventämään niin, että vanhemmat voisivat sopia yhä monipuolisemmin lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta sosiaaliviranomaisen luona tuomioistuimen sijasta. Julkisuudessakin on paljon keskusteltu tapauksista, joissa on vakavia ongelmia lapsen tapaamisoikeuden toteutumisessa vieraannuttamisesta tai muusta syystä johtuen. Esityksessä onkin useita ehdotuksia näiden tilanteiden parantamiseksi lainsäädännön keinoin. Näitä ovat muun muassa lapselle tärkeiden ihmissuhteiden korostaminen ja tämän huomioon ottaminen myös huoltoratkaisuissa sekä mahdollisuus asettaa sakon uhka tapaamisoikeutta koskevaan päätökseen. Lainvalmistelutyötä on tehty oikeusministeriössä kiinteässä vuorovaikutuksessa eri intressiryhmien kanssa ja myös tavallisten kansalaisten, järjestöjen ja eduskuntapuolueiden kanssa kaikkien näkemyksiä kuullen, hyvää lainvalmistelutapaa erittäin ansiokkaasti noudattaen.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! Kiitos ministeri Häkkäselle lain esittelystä. Todellakin tämä laki on 80-luvun alusta ja vaatii uudistusta. Yhteiskunta on muuttunut, ja yhteiskunnan arvot, asenteet, tilanteet ovat muuttuneet. Meillä on erittäin suuri ongelma ollut tässä: erotilanteissa tapaamisoikeussopimuksia ei aina oikein noudateta, on huoltokiusaamista, vieraannuttamista, on manipulointia, sekä viranomaisten että myös lasten manipulointia. Tämä laki on nyt sellainen, mitä on odotettu. Itse asiassa viime vaalikaudella tehtiin
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-28 puhemies! Kyllä hallitusta täytyy kiittää, että tämä lakipaketti on tuotu eduskunnan käsittelyyn. Tämä keskustelu on ollut pitkää ja laajaa. Itselleni eduskunnan miesverkostoa vetäneenä ja myös aikoinaan tasa-arvoasiain neuvottelukunnan miesjaoston puheenjohtajana toimineena nämä asiat ovat hyvin tuttuja: se, että ei ole ollut tarpeeksi tasavertaista ja tasapuolista suhtautumista vanhempien kesken erityisesti erotilanteissa, on tätä huoltokiusaamista, on suoranaista vieraannuttamista, ei ole tällaista vuoroasumismallia vakiinnutettu, mikä kuuluisi kyllä sivistyneeseen yhteiskuntaan, ja niin edelleen. Kyllähän tässä selvästi korostuu lapsen lähtökohta, lapsen etu ja lapsen mahdollisuudet tavata kaikkia läheisiä henkilöitä, ja on hienoa, että sitä on myöskin laajennettu. Mutta samalla tavalla kuin edustaja Kiuru tuossa kysyi, kysyisin myöskin ministeriltä, millä tavalla tätä vieraannuttamista, joka joissain maissa on jopa kriminalisoitu elikkä tehty rangaistavaksi, on käsitelty noin niin kuin ministerin näkökulmasta käsin.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-28 lainsäädännössä nostetaan esille, sitten pistetään toimeen ihan todellisuudessa. Täällä on jo edeltävissä puheenvuoroissa nostettu esille tämä vieraannuttamiskysymys. Tietenkin se on erittäin ikävää ennen kaikkea lapsen vanhempien kannalta, jos sitä tapahtuu jommankumman vanhemman suuntaan, mutta äärimmäisen paljon tulee viestejä myöskin isovanhemmilta, jotka
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! Tämä on oikea askel hallitukselta mennä tähän suuntaan, että kaikilla lapsilla olisi oikeus isään ja äitiin. Siinä mielessä kiitän ministeriä siitä, että ollaan päästy nytten roima askel eteenpäin menneistä vuosista ja hallituskausista. Tässä on kuitenkin kirittävää vielä siltä osin, että tämä huoltokiusaaminen selkeästi tulisi jollakin tavalla jossain vaiheessa kriminalisoitua siten, että siihen ei kukaan uskaltaisi ryhtyä, koska kuitenkin kymmenettuhannet lapset kärsivät vanhempien erosta ja kärsivät siitä, että he joutuvat pelinappuloiksi jossain tilanteessa, että eivät saa nähdä toista vanhempaa. Uskon, että tämä askel kun on nyt otettu, eduskunta on osoittanut tällä enemmistöllä tahtotilansa siinä, että tällainen ei ole hyväksyttävää yhteiskunnassa. Toivon, että tämä viesti menee myös kunnille joka paikkaan siinä, että
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-28 Tässä taataan sekä isän että äidin oikeus lapseen ja erityisesti lapsen oikeus sekä äitiin että isään. Näissä avioerotilanteissa monasti on ollut niin, että isät ovat olleet hyvinkin epätasa-arvoisessa asemassa äiteihin nähden huoltajuuskiistojen yhteydessä. Tästä asiasta olen itse tehnyt lakialoitteita ja paljon kirjallisia kysymyksiä, ja on hienoa, että niitä on tässä huomioitu, ja
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-28 hyvä askel eteenpäin lasten yhteishuoltajuuden osalta. Tämä lakipaketti omalta osaltaan aidommin vahvistaa jo nyt käytössä olevaa yhteishuoltajuutta ja luo selkeämpiä raameja sille, että lapsi voi olla viikoittain toisen ja sitten taas viikoittain toisen vanhemman luona. Tällä hetkellähän lain kirjain on määritellyt kuitenkin lapsen kodiksi vain toisen vanhemman kodin, ja sikäli on tärkeää, että myös isovanhemmille, serkuille, tädeille, enoille ja niin poispäin tulee mahdollisuus säilyttää suhteet lapseen myös vanhempien avioeron myötä, ja siihen tässä vieraannuttamisessa on viitattukin. Tässä laissa on otettu oikeansuuntainen askel, mutta ehkä tätä pitäisi vielä kehittää eteenpäin niin, että myöskin kustannusten jakamisessa, lapsilisät tai asumistukien saamiset tai muut, huomioitaisiin se, että lapset ovat
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-28 Sen vuoksi onkin tärkeätä, että nyt tällä lainsäädännöllä siihen puututaan ja parannuksia saadaan. Se eroprosessi on raskas sille lapselle, ja se on raskas molemmille vanhemmille luonnollisesti, ja se, että tähän vieraannuttamiseen nyt myöskin pystytään puuttumaan ja siihen saadaan keinoja, että näin ei voitaisi jatkossa tehdä, on äärimmäisen tärkeä asia.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-28 puhemies! Edustajat Savola ja Kymäläinen nostivatkin esiin tämän sosiaalitukien jakautumisen erotilanteissa. Olisin siitä halunnut kysyä myös, ja sen lisäksi Eerola nosti ja jotkut toisetkin tämän vieraannuttamisasian, elikkä on erittäin hyvä, että näihin asioihin puututaan, ja tämä on erittäin tervetullut lakipaketti. Olisin halunnut kiinnittää huomiota ja kysyä — oikeastaan edustaja Essayah nosti sitä jo esiin — näihin isovanhempiin liittyen. Siis on erittäin tärkeätä, että lapsella on oikeus sekä isään että äitiin, vanhempien tapaamisiin, mutta myös isovanhempiin. Tässä on lakitekstissä, ja ministerikin siitä puhui, tapaamisoikeus henkilöiden kanssa, joihin lapsella on erityisen läheinen suhde. Nyt voi olla, että isovanhemmat esimerkiksi ovat asuneet kaukana ja lapsi on vielä pieni ja välttämättä siinä vaiheessa ei vielä ole muodostunut sellaista suhdetta, mikä ehkä
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-28 tilanteita ihan eri lailla: avioliittojen määrä on tosiaan vähentynyt, mutta myöskin sitten avioerojen määrä on kasvanut. On todella hyvä, että laissa nyt säädettäisiin velvollisuudesta käsitellä lapsen huolto- ja tapaamisoikeutta koskeva asia joutuisasti ja järjestää istunto ilman aiheetonta viivytystä. Kysyisinkin oikeusministeriltä, käsiteltiinkö tässä yhteydessä mahdollisuutta, että oltaisiin tavallaan myöskin kannustettu sovinnollisiin ratkaisuihin ja sopimisiin ennen tiettyjen riita-asioiden käsittelemistä.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-28 päivitetään. Edellinen laki on todellakin vanha, ja päivitys on varmasti tarpeen. Se on tosin hyvä noteerata, että myös voimassa oleva lapsen huolto- ja tapaamisoikeutta koskeva lainsäädäntö lähtee lapsen edusta. Lapsen etua on toistaiseksikin tulkittu. On hienoa, että ministeri korosti omassa esittelypuheenvuorossaan molempien vanhempien vastuuta väkivaltatapauksiin liittyen. Molemmilla vanhemmilla on vastuu väkivaltaa vähentää ja väkivaltaa estää, ja tästä suomalaiset naisjärjestöt ovatkin halunneet huomauttaa, että laissa tulee täyttää yksiselitteisesti Istanbulin sopimuksen velvoitteet. Suomi on saanut moitteita muun muassa YK:n naisten oikeuksien CEDAW-komitealta siitä, että kaikissa lapsen huolto- ja tapaamisoikeuteen liittyvissä riitatilanteissa ei ole pystytty turvaamaan sen paremmin lapsen vanhemman, tässä tapauksessa äidin, turvallisuutta kuin lastenkaan turvallisuutta väkivallalta,
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Talvitielle ensinnäkin ministerin puolesta voisin sen verran vastata, että nimenomaan tämä huolto- ja tapaamisriitojen sovitteluprosessi on ollut tällä alalla merkittävin muutos Suomessa, kun Norjan mallin mukaisesti mentiin tällaiseen Follo-asiantuntija-avusteiseen menettelyyn. Olen ollut usein itse avustajana noissa menettelyissä, niin että tiedän hyvin, että se on hyvä ja toimiva tapa ja se on hirveän paljon saanut näitä riitoja itse asiassa sovituiksi. Kuitenkin nimenomaan nyt nämä tehokkaat oikeussuojakeinot tarvitaan näiden päätöksien noudattamiseksi, ja tässä se sakon uhka on mielestäni ihan tervetullut muutos. Nykyään siis se sakko voidaan kuitenkin määrätä ja määrätäänkin täytäntöönpanokanteella
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-28 Minäkin olen iloinen siitä, että tämä vahvistaa sitä ajatusta, että molemmilla vanhemmilla on vastuu lapsen kasvatuksesta ja huollosta, myöskin eron jälkeen. Erohan on epäonnistuminen, ja siinä mielessä tietenkin tämä vanhemmuus syntyy varmasti useimmiten huomattavasti aikaisemminkin siitä, että molemmat jakavat sen hoivan tasapuolisesti, ja siinä mielessä on hyvin vaikea korjata enää siinä erotilanteessa sellaista tilannetta juridisesti, jos se ei tosiasiallisesti ole olemassa. Se on ehkä syytä muistaa aina näissä, että juridiikka ei koskaan pysty korjaamaan sitä, mitä tosiasiallisesti ei ole tehty. Itsekin halusin kiinnittää huomiota siihen, että tämä ehdotus ottaisi ehkä vielä vahvemmin huomioon perheessä tapahtuvan väkivallan ja myös silloin, kun se ei suoraan kohdistu lapseen. Se on tutkimusten mukaan tosi haitallista ja aina vaikea asia lapsille, ja tulemmekin varmaan lakivaliokunnassa paneutumaan tähän aivan erityisesti ja myöskin Istanbulin sopimusten vaatimuksiin.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-28 supistettu oleellisesti. Mitään lainmuutosta ei ole tapahtunut, vaan Kela on omalla päätöksellään ohjeistanut virkailijoita tekemään tällaisen linjauksen. Useimmiten kyse on yksinäisistä miehistä, vaikeassa taloudellisessa tilanteessa elävistä miehistä, jotka kuitenkin haluavat pitää yhteyttä lapsiinsa, ja viranomaiset ovat omilla linjauksillaan vaikeuttaneet sitä. Pyydänkin ministeriä ja myöskin Kelan valtuutettuja puuttumaan siihen,
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-28 kiitoksen. Tässä on paljon hyviä näkökohtia. Ennen kaikkea haluan nostaa esille tapaamisoikeuden laajentamisen koskemaan nyt myös muita lapselle läheisiä henkilöitä. Tässähän kuitenkin on kyse ennen kaikkea lapsen parhaasta, ja pidän hyvänä, että esimerkiksi isovanhempien tapaaminen voitaisiin nyt sitten jatkossa kirjata näihin sopimuksiin. Samahan koskee tietysti vuoroasumista, mikä merkittävä edistysaskel nykyiseen, voimassa olevaan lainsäädäntöön. Näissä huoltokiusaamistapauksissa ovat usein ongelmana olleet nimenomaan pitkittyneet oikeuskäsittelyt ja toistuvat oikeudenkäynnit. Olisinkin ministeriltä sitä tiedustellut,
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! On todellakin hyvä, että tämä laki nyt uudistetaan nimenomaan lapsen etu edellä. Täällä useampikin kansanedustaja on todennut, että erossa lapsi menettää usein yhteyden isovanhempaansa, ja aina myöskään tapaamisoikeus sen toisen vanhemman kohdalla ei toteudu. Minulla olisi kaksi kysymystä ministerille, ensinnäkin liittyen kustannusten jakautumiseen miten ne sitten jaetaan lähivanhemman ja tämän niin sanotun etävanhemman kesken. Elikkä täällä on jo puhuttu siitä, että on kysymys lapsilisistä ja asumislisistä, mutta myöskin ihan käytännön lapsen hoitoon ja elatukseen liittyvistä kustannuksista. Millä tavalla tämä tullaan huomioimaan laissa ja myöskin se, että
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! On tärkeää, että lapsenhuoltolaki ja laki tapaamisoikeudesta nyt uudistetaan vahvistamaan lapsen etua. Yhteishuoltajuus ja mahdollisuus asua kummankin vanhempansa luona täsmentyvät nyt laissa. Tässä keskustelussa on hyvällä tavalla tullut esiin niitä tärkeitä kysymyksiä: väkivalta, vieraannuttaminen. Lapsi tarvitsee ympärilleen jokaisen läheisen ihmisen, vanhemmat, isovanhemmat, muut läheiset
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-28 Oikeastaan tässä kesän kynnyksellä haluaisin kaikille kuulijoille todeta, että nyt kun kesälomakausi alkaa, niin muistakaa aina, että oma lapsi on se, joka siinä eniten kärsii. Ilmeisesti siinä on tarkoitus vahingoittaa muita, mutta se oma katkeruus pitää unohtaa ja asettaa sen lapsen etu edelle.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-28 rouva puhemies! Tämä esitys on aivan erinomainen, ja näyttää siltä, että Sipilän hallitus on todellinen perhehallitus. Tämähän on Suomen historian ensimmäinen valtioneuvosto, jossa on erillinen perheministerikin nimettynä. Ja mikäli olen ymmärtänyt oikein, tässä valmistelussa on oikeusministeriön lisäksi ollut sosiaali- ja terveysministeriö mukana ja molemmat ministeriöt ovat kulkeneet käsi kädessä. On myös satsattu neuvoloiden eropalveluihin niin, että koskaan ei ajauduttaisi tilanteisiin, joissa täytyy tuomioistuimen ja lastenvalvojien miettiä, mitenkä riita ratkaistaan. Mutta kysyisin oikeusministeriltä näiden näiden lapsen huoltoa ja tapaamista koskevien riitojen sovittelusta ja sovinnollisesta ratkaisusta. Itse lakimiesurallani olen jonkin verran näitä juttuja hoitanut, ja nehän ovat riipiviä. Täytyy sanoa, että niissä on hyvin vähän juridiikkaa, sehän on pääosin psykologiaa ja sosiaalipuolen asiaa. Itsekin olen ollut mukana joissakin näissä niin sanotuissa Follo-sovitteluissa, ja ainakin itse olen kokenut ne ihan järkevinä ja hyvinä.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-28 summa oli 46 miljardia puntaa. Tämä synnytti laajan keskustelun yhteiskunnassa, olisiko järkevämpää tukea perheitä kuin hoitaa näitä erotilan jälkeen syntyneitä ongelmia. Pyytäisinkin tässä sellaista näkökulmaa, että mikä on hallituksen tulevaisuuden ajatus siitä, miten perheitä voitaisiin paremmin tukea.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! Tämä esitys on oikeansuuntainen. Tässä halutaan vahvistaa oikeus tavata lapselle läheisiä henkilöitä. Eduskunnassa meidän tehtävämme on säätää lakeja, sellaisia lakeja, että sitten oikeus toteutuu ja erityisesti lapsen oikeus toteutuu. Minulle soittaa jatkuvasti eräs isovanhempi. Takana tässä tässä suvussa on erittäin vaikea avioero, ja hänen oma tyttärensä on sitten myöhemmin menehtynyt. Tämä isä sitten kostaa edelleen niitä vanhoja riitoja niin, että ei anna tämän isovanhemman tavata lasta ollenkaan. Eli tässähän ei ole sitten enää tässä vaiheessa kysymys vakiintuneesta suhteesta, mutta varmasti tämä lapsi hyötyisi siitä, että saisi hänen rakastavaa isovanhempaansa tavata. Millä tavalla tämä esitys nyt huomioi hänet?
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-28 Olen jutellut useammankin isovanhemman kanssa, jotka ovat lasten vanhempien avioeron johdosta joutuneet täysin erilleen lapsenlapsista, vaikka siihen saakka heillä on ollut hyvin tiivis ja lämmin suhde.
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-28 puhemies! Kyllä kiitosta on annettava silloin, kun on kiitoksen paikka, ja nyt on ehdottomasti kiitoksen paikka: Kiitos ministerille tästä lakiesityksestä. Tämä on ehdottomasti edistysaskel lasten oikeuksien näkökulmasta, ja tämä valmistelu on ollut minun mielestäni poikkeuksellisen avointa ja laajaa. Kiitosta siitä on kyllä ehdottomasti annettava. tämä koko ajatus tässä on vahvistaa nimenomaan lapsen oikeutta niihin hänen omassa elämässään tärkeisiin, hänelle itselleen rakkaisiin ihmisiin, kiinnittäisin huomiota vähän samaan asiaan kuin edustaja Karimäki.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-28 Ärade talman! On helppo yhtyä näihin kiittäviin puheenvuoroihin ja tähän lakiesitykseen noin yleisesti. On hyvä, että huomioidaan esimerkiksi se, että lapsella voi olla monta tärkeää ihmistä elämässään. Se, mitä tässä tehdään, on kuitenkin tavallaan korjaus mahdollisesti jo sattuneeseen tilanteeseen. Tietenkin siihen, miksi päädytään erotilanteeseen, on monta syytä. Siksi on tietenkin tärkeää, että on perhepalveluja tarjolla, että neuvolat tunnistavat ongelmia. Toinen asia, joka tähän myöskin oleellisesti liittyy ja joka liittyy nimenomaan erotilanteeseen, siihen miten huoltajuutta siinä määritellään, on se, miten vanhempien roolit perheen sisällä jaetaan. Tutkimusten pohjalta sillä, että isä on ottanut vanhempainvapaat käyttöönsä, että hän on käyttänyt oman osuutensa
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! Kyllä nyt näin kesän korvilla arvosana oikeusministerille on kiitettävä. Tämä on mittava loikka lasten oikeuksien parantamiseksi ja sen, että me muutamme meidän lainsäädäntöä niin, että siinä tunnistetaan erilaisten perheiden tarpeet. Meidän on modernisoitava meidän lainsäädäntöä, että me näemme, että perheet ovat erilaisia mutta samanarvoisia. Vaikka vanhempien parisuhde päättyy, vanhemmuus ei pääty. Vanhemmuutta tuettava. Vuoroasumisen säädökset ovat lämpimästi tervetulleita. Tässä on monta hyvää kohtaa. Täällä on hyvin nostettu esille, että sosiaaliturvauudistuksessa, joka toivottavasti on seuraavan vaalikauden iso, mittava hanke, on myöskin etsittävä keinoja, miten esimerkiksi vuoroasumisessa sosiaaliturvaa voitaisiin jakaa, esimerkiksi lapsilisiä, niin
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-28 puhemies! Lakiuudistus on erittäin tervetullut, kun yhteiskuntakin ympärillä on muuttunut. Kiitoksia ministerille tästä erinomaisesta lakiesityksestä. Lain keskiössä tulee olla lapsen etu, lapsen oikeus ylläpitää suhdetta lähimmäisiinsä ja tulla suojelluksi väkivallalta, lapsen oikeus tulla kuulluksi. Ensisijaista on lapsen etu, mutta tärkeää on vahvistaa myös sitä, että huoltajilla, isovanhemmilla ja muilla läheisillä on oikeus ylläpitää suhdetta lapseen. Kuitenkin lapsen edun on oltava ensisijainen myös tapaamisoikeudesta päätettäessä. Arvoisa puhemies! Vuoroasumismallin tunnustaminen ja helpottaminen on erittäin tärkeää, sillä se on jo nyt normaali käytäntö monissa perheissä. On tärkeää, että se tunnustetaan myös lain tasolla.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-28 Elatusmaksut ovat asia, joka on tällä hetkellä niin, että se on maksajalle meno mutta maksun saajalle tulo. Maksajalle sitä ei lasketa vähennyskelpoisena menona, mutta sille, joka sen maksun saa, se on tuloa, ja se vaikuttaa muun muassa mahdollisiin sosiaalietuuksiin. Tähän saakka maksaja on ollut se, jonka osoitteessa lapsi ei ole kirjoilla. Nyt kun lapsi lakisääteisesti voi olla vuoroviikoin jommankumman vanhemman luona, niin toivoisin, että tähän asiaan tulisi parannus, samoin kuin siihen, että tällä hetkellä lapsilisät tulevat vain yhteen osoitteeseen,
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-28 puhemies! Kiitän myös, että tämä lakiesitys on hyvä. Täällä esityksessä sanotaan, että lapsen virallisen asuinpaikan määräytyminen on tietysti merkittävä asia. Yhteiskunnan palvelut suoritetaan sen mukaan, kumman vanhemman luona väestötietojärjestelmän mukainen asuinpaikka on. Lakiin ehdotetaan säännös, että kumpi kodeista kirjataan lapsen viralliseksi asuinpaikaksi. Kysyn: mitä sitten tapahtuu, jolleivät vanhemmat voi päättää, kumman luona on se virallinen asuinpaikka? Niin kuin täällä on sanottu, kun vuoroin asutaan toisen vanhemman luona ja sitten toisen, niin niitä kustannuksia tulee molemmille, ovat kysymyksessä asumistuet, koulujärjestelyt ynnä muut. Mutta vielä painottaisin sitä, että lapsen kannalta on myös erittäin ongelmallista silloin,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-28 Se on tärkeää, että pienen lapsen puolelle yhteiskunta asettuu selkeästi, ja lapsella todellakin pitää olla oikeus tavata molempia vanhempiaan ja isovanhempiaan. Kaikki me sen tiedämme perinteistä tai, sanotaan, vanhaan hyvään aikaan eläneinä, että siellä äidillä ja isällä oli iso merkitys ja isovanhemmilla aivan yhtä iso merkitys. Tämä yhteys on valitettavasti meidän yhteiskunnassamme katkennut, ja tällaisten henkilökohtaisten nautintojen ja erilaisten viihdykkeiden maailmassa se pieni lapsipoloinen pyrkii jäämään aina sinne jonon viimeiseksi.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-28 Arvoisa puhemies! Tämä on erittäin tärkeä ja hyvä lakiesitys, joka on tullut tarpeeseen. Yhteiskunta on muuttunut, ja perhetilanteet ovat nykyään erilaisia, monimuotoisia, ja se asettaa myös lasten huoltajuuteen liittyen erilaisia haasteita. Siihen liittyen vuoroasumisen huomioiminen on ensiarvoisen tärkeää myös, että meille tulee siihen lakiin myöskin selkeät pykälät, miten se käytännössä tehdään ristiriitojen välttämiseksi. Erityisen huomioitavaa on myös oikeudenkäynnin nopeuttaminen riita-asioissa. Koska tällä hetkellä riita-asioissa joudutaan odottamaan käräjäoikeuden päätöstä suhteettoman kauan ja ne tilanteet ovat perheissä raskaita sekä lasten osalta että vanhempien osalta, tämä on selkeä parannus, samoin yhteydenpito isovanhempiin ja muihin läheisiin. Se on raastavaa erossaoloa silloin, kun on oltu läheisen ihmisen kanssa tekemisissä ja yhtäkkiä hän katoaa elämästä. Lapsen äänen kuuluminen on tärkeää kaikissa meidän yhteiskuntamme tilanteissa ja olosuhteissa, että me ajattelemme asioita lapsen näkökulmasta ja myös tässä laissa niin, että kun mietitään myöskin niitä yksityiskohtia, mietitään ne niin, että lapsen etu tulee huomioitua, myöskin, kun on tapaamisoikeuteen ja huoltajuuteen liittyviä asioita, että me aina ajattelemme sitä, mikä on sen lapsen etu, ettei se jää vanhempien oikeuksien alle. Sitten minä nostaisin vielä esille tämän kohdan väkivallasta. Tällä hetkellä voimassa oleva lapsenhuoltolaki ei sisällä velvollisuutta suojella lasta väkivallalta. Sitä tässä laissa nyt ehdotetaan täsmennettäväksi säätämällä huoltajien velvollisuudesta suojella lasta kaikenlaiselta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta, huonolta kohtelulta ja hyväksikäytöltä. Tällä ehdotuksella toteutetaan YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen 19 artiklan mukaista velvoitetta ryhtyä muun muassa kaikkiin asianmukaisiin lainsäädännöllisiin toimiin, jotta suojellaan lasta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta silloin, kun hän on vanhempansa, muun laillisen huoltajansa tai kenen tahansa muun hoidossa. Tämä on tärkeä kohta, että se nostetaan tänne lakiin. Se koskee sitä, mitä väkivaltaa lapsi kokee perheessä, on se sitten häneen itseensä kohdistuvaa tai muuhun perheenjäseneen kohdistuvaa väkivaltaa. Väkivalta ei ole pelkästään ruumiillista, vaan vanhempien periaatteessa pitää suojella myöskin kaikelta muulta väkivallalta, mitä lapseen kohdistuu. Jos ajatellaan esimerkiksi, mitä digitaalisten välineiden kautta tulee, vanhempien velvollisuus on suojella lasta. Tästä varmaan tulee paljon semmoisia yksityiskohtia, mitä sitten valiokunnissa mietitään myöskin, että mitkä ovat ne rajat.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-28 mitenkä sitä sanoisi, aika kummallista tai aika huolestuttavaa, että meillä on semmoisia vanhempia, jotka käyttävät lapsen etua aseena toista puolisoa kohtaan tai sitten muita kohtaan. Siksi minä haluaisin täällä kertoa yhden esimerkin, mihinkä on ajauduttu tilanteessa, missä käytetään lapsia aseina toisia isovanhempia kohtaan. On semmoinen tilanne, että äiti ei kyennyt hoitamaan lapsia ja isä hoiti lapset ja meni monta kuukautta ilman, että äiti olisi edes käynyt tapaamassa heitä, ja kun isä menehtyi, niin sen jälkeen äiti määräsi oman äitinsä huolehtimaan näistä lapsista ja isän vanhempia tapaamasta näitä lapsia ja jopa esti serkkuja tapaamasta heitä. Ja kun sosiaalihuollon kanssa käytiin keskustelua, että mitenkä tähän voidaan hakea muutosta, niin yritettiin lakiteitse saada muutosta tähän tapaamisoikeuteen, ja ainut, mikä tuli oikeudessa, oli se, että isän äiti sai valvotussa tilassa katsoa yhden tunnin viikossa. Kyllä se tuntui niin karmealta, kun tunsin vielä ne ihmiset, että kuinka huolehtivaisia he olivat lapsenlapsistaan, ja kun äiti oli tämän sorttinen, ettei pitänyt millään tavalla huolta siitä asiasta. Nyt on vieraannutettu monta vuotta isän vanhempia pois näistä omista lapsenlapsistaan. Minusta tässä kohdassa vielä jonkunlaista lain tarkennusta varmaan tarvitaan. Itse olen kyllä kertonut ministerille tämän tilanteen, mikä se on ollut siellä, ja minusta on hyvä, että näihin asioihin on puututtu ja tämä laki kuitenkin menee eteenpäin. Mutta se, mihin haluaisin vielä tarkennusta, on se, että isovanhempien oikeutta tavata lapsenlapsiaan ja huolehtia heistä
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-28 Aloitan samalla asialla kuin tuon oman debattipuheenvuoronikin, että vaikka tässä lainsäädännössä nimenomaan lähdetään tästä lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta, niin kuitenkin yhteiskunnassa pitäisi tänä päivänä paljon enemmän tehdä sen eteen, että avioeroja ei ylipäätänsä tulisi, ja erityisen tärkeää se on silloin, kun lapset ovat vielä pikkulapsivaiheessa. Silloin monta kertaa, voisiko sanoa, ihan sellaiset kiireen ja stressin ja kenties työn ja perheen yhdistämisen paineet saattavat olla niitä, jotka vanhempia ovat sitten ajamassa erillensä. Jotenkin ajattelen, että semmoinen hyvä perhepolitiikka ja esimerkiksi vaikkapa kuntien perheisiin tarjottava kotiapu saattaisi olla semmoinen asia, mikä olisi ennalta ehkäisemässä niitä, lainausmerkeissä, niin sanottuja turhia eroja, ja tietenkin sitten siinä tilanteessa, kun siihen avioeroprosessiin on lähdetty, vielä perheneuvonnan saaminen. Tiedän, että on esimerkiksi kirkon tarjoamaa perheneuvontaa, mutta sinne on äärimmäisen vaikea päästä, ja jonot ovat pitkiä. Siinä mielessä tätä puolta, jos mitä, kannattaisi käyttää yhteiskunnassa vielä enemmän sen eteenpäinviemiseksi, että näitä avioeroja voitaisiin ennaltaehkäistä. sitten kun on käynyt se tilanne, että avioeroon on päädytty, silloin on tietenkin kaikkein tärkeintä lähteä siitä lapsen edusta ja miettiä, millä tavalla pystytään huolehtimaan siitä, että lapselle toteutuu se mahdollisuus molempiin vanhempiin, niin isään kuin äitiinkin, ja sitten toisaalta myöskin niissä muissa tärkeissä lähisuhteissa, mitä lapsella on, lähdetään sieltä lapsen edun näkökulmasta. Kyllä todellakin, niin kuin edustaja Talvitie sanoi oman puheenvuoronsa lopussa, on tärkeää, että näissä tilanteissa vanhemmat pysyvät ”aikuisina” elikkä että lapsesta ei tehdä minkäänlaista välikappaletta, ehkä omien tunteitten, turhautumisten tai muitten sellaisten purkamisen reittiä, että todellakin pystytään järkevästi sopimaan esimerkiksi näistä lapsen tapaamisista ja huoltajuuteen liittyvistä asioista. Tässä lainsäädännössä on nyt äärimmäisen paljon sellaisia asioita, joilla pyritään juuri näihin asioihin puuttumaan, tietenkin nämä käytännön ongelmat esimerkiksi tässä vuoroasumisessa ovat varmasti vielä sellaisia, että siihen tarvitaan sitten paitsi vanhempien hyvää tahtoa myöskin esimerkiksi sosiaalipuolelta hallinnonalojen kattavaa tarkastelua, millä tavalla huolehditaan siitä, että koulukyydit ja ja terveydenhuolto ja vastaavat asiat tulevat sitten järjestettyä. Täällä on myöskin nostettu vielä esille tämä vieraannuttamisasia, ja tässä toivon, että vielä valiokunnassa katsotaan tarkasti sitä, että voi olla, että avioero tapahtuu siinä vaiheessa, kun lapsi on vielä ihan vauva ja näitä niin sanottuja läheisiä ihmissuhteita ei ole vielä kerennyt
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-28 Täällä on käytetty monia oikein hyviä puheenvuoroja tästä hyvin tärkeästä esityksestä, ja on hyvä asia ja kiitokset vielä siitä, että tämä on tullut käsittelyyn. Valiokuntakäsittelyssä on varmasti syytä vielä arvioida ja tarkentaa joitakin asioita esityksessä. Tästä vuoroasumisesta ja siihen liittyvistä kysymyksistä: Jatkossa tavoitteena varmasti tulee olla huolehtiminen olla huolehtiminen siitä, että sosiaalietuudet koskettavat molempia vanhempia. Tähän tulee puuttua jatkossa. Vieraannuttamisesta on käytetty monta puheenvuoroa. Se on saatava tavalla tai toisella kitkettyä, eikä vain niin, että vieraannuttaminen saataisiin kitkettyä, vaan jo siinä alkuvaiheessa se otettaisiin esille eri toimijoiden toimesta niin, että saataisiin ennaltaehkäistyä se. tähän liittyen ajattelisin myös, että tätä määritelmän tarkentamista varmaan valiokunnassa olisi hyvä ottaa esille. Meillä KD:n uudessa ohjelmassahan tämä vieraannuttaminen on sanktioitu, mutta niin kuin sanoin jo tuossa aiemmin, ei vain niin, että sitä sanktioitaisiin, vaan pyrittäisiin huomioimaan vieraannuttamisen mahdollisuus terveydenhuollossa, koululaitoksissa sillä tavalla, että saataisiin se ennaltaehkäistyä. tähän liittyen paitsi sosiaalitoimessa myös terveydenhuoltajien keskuudessa, kouluissa, päiväkodeissa, kaikissa niissä tahoissa, joissa lapset ja nuoret toimivat tai ovat läsnä samoin kuin vanhemmat, tavallaan pitäisi olla herkällä korvalla ja nostaa tätä asiaa sillä tavalla esille, että saataisiin se ennaltaehkäistyä, jotta sitä ei esiintyisikään. Tai jos on viitettä siitä, että sitä esiintyy, niin siihen puututtaisiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja riittävän napakasti. Sitten se, mitä toivoisin, että tässä esityksessä tulisi paremmin esille, on nimenomaan isovanhemmat, isovanhemmat selkeämmin ja tapaamisoikeudet heille. Biologiset isovanhemmat ovat varmasti jo biologisesti erityisen läheisiä. Haluaisin tässä nostaa esiin, että useasti sitten, kun perheessä lapset ovat pieniä, 2‑, 3‑, 4-vuotiaita, ja isovanhemmat kaukana, niin välttämättä ei ole ehtinyt syntyä sellaista läheistä suhdetta. Isovanhempien rooli useasti nousee tämmöisissä tapauksissa esiin, kun lapset ovat kouluiässä, ja niitä mummolassa, ukkilassa käyntejä tulee siinä vaiheessa enemmän. Eli siinä mielessä isovanhemmat ja heidän erityinen asemansa läheisinä — toivoisin, että se nostettaisiin esiin. Sitten vielä yksi asia:
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-28 oli aikakin — hienoa, että saamme käsitellä tätä esitystä. Tässä on paljon hyviä asioita, ja haluan kiittää edustaja Eerolaa, joka on jo hallitusohjelmassa antanut vahvan panoksen tähän vieraannuttamisosioon. Tässä laissa ehdotetaan lisättäväksi säännökset, joiden mukaan vanhemmat voivat sopia tai tuomioistuin voi päättää, että lapsi saa asua vuorotellen kummankin vanhempansa luona. Uutta olisi myös se, että lapselle voitaisiin vahvistaa oikeus tavata hänelle erityisen läheistä henkilöä, ja tähän isovanhempien oikeuteen edustaja Tässä lisäyksessä tulee selkeäksi, että isovanhempien asema vahvistuu, mutta miten se sitten toteutuu arjessa? Kun me säädämme lakeja, niin sitten arjessa huomaamme, millä tavalla oikeus toteutuu ja millä tavalla tämä laki palvelee isovanhempia ja kansalaisia. Haluan kertoa erään esimerkin tässä: Erään isovanhemman oma tytär meni naimisiin miehen kanssa, joka ilmeisesti oli hyvin luonnehäiriöinen. Sitten tuli avioero. Hänen oma tyttärensä masentui moneksi vuodeksi, ja siinä kävi niin, että koska oma tytär oli masentunut, omalla tyttärellä ei ollut voimia pitää huolta siitä, että myös isovanhempi olisi pystynyt pitämään yllä yllä läheistä ja vakiintunutta suhdetta omien lastenlastensa kanssa — siinä on jopa useampi lapsi. Ja sitten on käynyt vielä niin, että tämä masennus päättyi ikävällä tavalla, tytär on tästä elämästä jo poistunut, ja nyt isovanhempi ei edes tiedä, missä nämä lapset ovat, hänellä ei ole tiedonsaantioikeutta tähän. tähän. Siis eri asia vielä on se, että jollakin on tapaamisoikeus, kuin se, että sinulla on oikeus yrittää luoda suhdetta esimerkiksi lähettämällä joulukortti tai soittamalla. Tietenkin ymmärrän, että on tapauksia, milloin pitää olla turvakielto-osoitteita ja muita, mutta jos kysymyksessä on isovanhempi ja lastenlapsi hyötyisi tästä läheisestä suhteesta — tämä olisi lapsen etu — niin minun mielestäni pitäisi nyt tarkentaa tätä esitystä vielä niin, että me laitamme sinne lisäyksenä tiedonsaantioikeuden.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-28 Ihan paikaltani lyhyesti, kun nuo ryhmäkokoukset painavat päälle. Täällä on käytetty erittäin hyviä puheenvuoroja. Isot laivat kääntyvät hitaasti. muassa isyyslain uudistaminen, joka saatiin maaliin viime kaudella, oli pitkä prosessi: vanhentunut isyyslaki, jossa muun muassa biologisen isän oikeuksia parannettiin, saatiin maaliin. Kiitän tässä yhteydessä myös niitä edustajia, edustaja Eerolaa, edustaja Pauli Kiurua ja muitakin, jotka ovat tässä pitkässä prosessissa olleet mukana, että tämä on tässä vaiheessa, niin kuin jo tuossa debattivaiheessa myös hallitusta kiitin, että tämä täällä käsittelyssä on. Tästä vieraannuttamisesta haluaisin vielä sanoa sen, että sanoin silloin isyyslain keskustelun yhteydessä — isyyslakiprosessihan lähti ex-jääkiekkoilija Mikael Jämsäsen tapauksesta, nimenomaan biologisen isän oikeudettomuudesta, ja pitkän prosessin jälkeen isyyslaki uudistettiin — että lapsen menettäminen vaikkapa liikenneonnettomuuden kautta on pahinta, mitä voi oikeastaan tapahtua. Mutta ihminen on sellainen, että aika tasoittaa surua ja auttaa unohtamaan. Mutta kun lapsen menettää ja tietää, että se lapsi on olemassa mutta siihen ei saa pitää kontaktia, sitä ei saa rakastaa, siitä ei saa huolehtia, niin se on vielä raskaampaa, koska aika ei tasoita sitä surua, koska tietää, että se lapsi on olemassa mutta on menettänyt sen lopullisesti. Sen vuoksi pidän kyllä erittäin tärkeänä, että tämä vieraannuttamisasia etenee nyt tässä jollain tavalla, mutta varmasti lakivaliokunnan kyllä pitää hyvin tarkkaan miettiä, voitaisiinko ottaa rohkeampia askeleita. Kysymys on ennalta ehkäisevästä hommasta. Niin kuin lainsäädännössä yleensäkin, eihän lakeja noudateta sen vuoksi, että pelätään automaattista kiinnijäämistä tai vankilatuomiota,