Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-09-05 Tähän hallituksen esitykseen tiivistyy teemoja, joiden pitäisi näkyä maahanmuuttokeskustelussa paljon enemmän. Tarkoitan ennen kaikkea työllisyyttä, talouskasvua ja niiden edellytyksiä. Tässä nimittäin on esitys, jonka kaikkiin kolmeen kohderyhmään tarvitaan työntekijöitä ulkomailta juuri nyt, ei vasta joskus myöhemmin ja jossain muualla. Puhumme nimittäin asioista, joissa on työvoimapula nyt, vuonna 2017 työvoimapulasta aloilla, jotka ovat keskeisiä talouskasvun moottoreina tai maaseudun säilymisenä asuttuna. Arvoisa puhemies! Esityksellä pannaan käytäntöön EU:n kausityö- ja niin kutsuttu ICT-direktiivi. Tällä niin sanotulla sisäisen siirron direktiivillä on myös lyhennenimi ICT, jonka kaikki tuolla Euroopan areenoilla tuntevat, vaikka sillä varsinaisesti ei ole informaatioteknologiaan niinkään yhteyttä. Molempien täytäntöönpano on valitettavasti viivästynyt. Kausityödirektiivin määräaika oli 30.9.2016, ja niin kutsutun sisäisen siirron eli tuttavallisesti ICT-direktiivin täytäntöönpano oli 30.11.2016. Kumpikin direktiivi esitetään pantavaksi täytäntöön omalla laillaan eikä perinteiseen tapaan ulkomaalaislakia muuttamalla. Aloitan kausityöstä: Lähes 15 000 kausityöntekijää toisensa jälkeen tulee Suomeen, tekee työrupeaman ja palaa kotimaahansa. Tämän työpanoksen ansiosta lukematon määrä suomalaisia pysyviä työpaikkoja säilyy alueilla ja aloilla, joille suomalaista ja kotimaista kausityövoimaa ei ole saatavissa. Direktiivissä tehdyn rajauksen vuoksi kausityölailla on kaksi kohderyhmää: maatalous ja matkailu. Uskoisin, että tässäkin salissa monia yllättää se tieto, kuinka riippuvainen Suomen maatalous on jo pitkään ollut kausityöntekijöistään. Joka kolmannen maatalouden työpaikan täyttää nimittäin kausityöntekijä. Maatalouden lisäksi kausityölain toinen keskeinen kohderyhmä on matkailu. Kausityöntekijöiden määrä matkailualalla on perinteisesti ollut suuri, mutta työvoiman tarve on pääosin täytetty kotimaasta. Esimerkiksi pohjoisen hiihtokeskukset ovat löytäneet työntekijänsä Etelä-Suomesta. Tilanne matkailussa on kuitenkin nopeasti muuttunut tämän lain valmistelun kuluessa, erityisesti Kaukoidästä tulevien matkailijoiden määrä on kasvanut. Kasvu näyttää jatkuvan. Hyvä niin. Matkailijoiden määrän kasvun lisäksi työvoiman tarpeeseen on tullut muutosta, ja se on vaikuttanut siihen, että tarvitaan myös kausityöntekijöitä. Perinteisen majoitus- ja ravintolatoiminnan ympärille on kehittynyt laaja kirjo mitä erilaisimpia palveluita, joiden tarpeisiin ei aina ole mahdollista reagoida nopeasti. Emme esimerkiksi löydä Suomesta riittävästi kiinankieliseen asiakaspalveluun kykeneviä henkilöitä, ja työvoiman tarve on silti välitön. Kausityön avulla luomme edellytykset suurelle määrälle pysyviä työpaikkoja suomalaisille ja kasvavien investointien ruokkimalle jatkuvalle kasvulle. Arvoisa rouva puhemies! Kausityölaissa määritellään maahantulon ehdot ja kausityöntekijöiden oikeudet maassaolon aikana. Säännökset muodostavat kokonaisuuden, jonka taustalla ovat yhtäältä kausityödirektiivi ja Schengenin raja- ja viisumisäännöstö sekä toisaalta tarve kotimaisen työvoiman saatavuutta koskevan harkinnan säilyttämiseen. Tämän taustan vuoksi laissa esitetään oleskelun pituudesta ja tulijan lähtömaasta riippuen säädettäväksi kolmesta erilaisesta lupatyypistä. Kaikkien lupatyyppien työntekoa koskevat edellytykset olisivat kuitenkin samat. Alle kolmeksi kuukaudeksi tulevat kausityöntekijät saapuvat maahan joko Suomen edustuston myöntämällä viisumilla tai viisumivapaasti. Näille henkilöille määrättäisiin edellä mainitsemieni, laissa jo olemassa olevien Schengenin raja- ja viisumisäännöstön sisältämien maahantuloedellytysten lisäksi Suomessa työskentelyn ehdot. Tällaisia ehtoja ovat voimassa oleva työsopimus tai sitova työtarjous, työsuhteen ehtojen työehtosopimuksen mukaisuus ja asianmukainen majoitus. Lähtökohtana ovat vastaavaan kotimaiseen työntekijään sovellettavat ehdot. ehdot. 3—6 kuukauden luvat myöntää Maahanmuuttovirasto noudattaen alakohtaista saatavuusharkintaa, jossa Maahanmuuttovirasto seuraa kotimaisen työvoiman tarjontaa ja voi tarvittaessa siirtyä monimutkaisempaan menettelyyn, jota sovelletaan kaikkiin 6—9 kuukaudeksi myönnettäviin lupiin. Nämä 6—9 kuukauden luvat myönnetään työntekijän oleskelulupamenettelyä vastaavassa menettelyssä. Siinä Maahanmuuttovirasto myöntää oleskeluluvat TE-toimiston tehtyä ensin hakemusta koskevan osaratkaisun, joka sisältää muun muassa arvion siitä, onko haettuun tehtävään saatavissa kotimainen työntekijä. Direktiivin edellyttämä tarkempi luettelo kausityötä sisältävistä aloista annettaisiin valtioneuvoston asetuksella. Esitykseen liittyvissä laeissa säädettäisiin muun muassa direktiivin edellyttämistä kausityöntekijöiden oikeuksista terveydenhoitoon ja erilaisiin etuuksiin. Esitys sisältää myös säännökset, joilla tehostaisimme merkittävästi ulkomaalaisia työllistävien työnantajien valvontaa ja erityisesti valvonnan vaikuttavuutta. Arvoisa rouva puhemies! Toista tähän pakettiin kuuluvaa keskeistä lakia kutsutaan tässä siis ICT-laiksi, ja se koskee sisäisen siirron direktiiviä. Se koskee huomattavasti pienempää määrää työntekijöitä kuin kausityölaki. Sisäisen siirron niin kutsutussa ICT-laissa tarkoitettuja työntekijöitä ovat kolmansiin maihin sijoittuneiden yritysten johtajat, asiantuntijat ja eräät paikalliset harjoittelijat, jotka lähetetään saman konsernin sisällä työskentelemään konsernin toimipisteeseen Suomessa. Laki ei koske suomalaisen yrityksen rekrytoimia ulkomaalaisia. Tämän direktiivistä johtuvan rajauksen vuoksi määrä jäänee ainakin alussa pieneksi, ehkä kuitenkin yli 1 000 hengen vuosittaiseksi määräksi. Suomeen sijoittuneilla kansainvälisillä yrityksillä nämä henkilöt ovat silti avainasemassa. Heidän maahantuloaan pitää siksi kaikin keinoin pyrkiä edistämään. Tällä esityksellä pyritään erityisesti lupamenettelyn sujuvuuteen. Tämäkin esitys poikkeaa perinteisestä maahanmuutosta. Työntekijöiden työsuhde säilyy lähettävään yritykseen koko siirron ajan, mutta työsuhteen ehdot määräytyvät Suomen lainsäädännön mukaisesti. Henkilöt myös palaavat kotimaahansa heti työsuhteen päätyttyä tai viimeistään kolmen vuoden kuluttua maahantulosta. Laissa säädettäisiin lisäksi oikeudesta siirtyä toisessa EU-valtiossa myönnetyllä luvalla Suomeen. Siirtyminen alle kolmeksi kuukaudeksi tapahtuu yksinkertaisen ilmoituksen perusteella. Esitetyt lait ovat hyvin ajankohtaisia, ja niiden säätämiseen on suuri tarve. Taustalla on kahden EU-direktiivin täytäntöönpano. Molempien lakien keskeisenä tavoitteena on direktiivien täytäntöönpanon ohella rakentaa lainsäädäntöpohja sähköisille palveluille ja digitaalisille menettelyille eli sujuvoittaa hakemista. Muutoksilla haetaan edellytyksiä paremmalle asiakaspalvelulle, erityisesti lyhyemmille käsittelyajoille. Samalla luodaan säädösperusta työsuojelu- ja maahanmuuttoviranomaisten sähköiselle tiedonvaihdolle, jolla parannetaan viranomaisten valvontatyön vaikuttavuutta tilanteissa, joissa resurssien kasvattaminen ei ole mahdollista. Täytäntöönpanossa emme ole tyytyneet vain direktiivin sisällön kirjaamiseen kotimaiseksi lainsäädännöksi. Tavoitteenamme oli luoda ja tuoda omat palamme siihen palapeliin, jossa Suomesta rakennetaan entistä houkuttelevampi matkailumaa, jossa huolehditaan, että maaseutu säilyy laajalti asuttuna, ja jossa työmarkkinoiden tarpeisiin ketterästi vastaava maahanmuuttohallinto toimii. — Kiitos.