Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 Esityksen tavoitteena on parantaa rikoksesta epäiltyjen tai syytettyjen lasten asemaa rikosoikeudellisessa menettelyssä, ja mielestäni se on oikea tavoite. Alle 18-vuotias tutkintavanki on tällä hetkellä pidettävä erillään aikuisista tutkintavangeista, jollei hänen etunsa muuta vaadi. Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan, että tutkintavankeuden aikana 18 vuotta täyttänyt tutkintavanki voitaisiin edelleen pitää erillään muista aikuisista tutkintavangeista, jos se on hänen olosuhteensa huomioon ottaen perusteltua. Häntä voitaisiin kuitenkin pitää samoissa tiloissa alle 18-vuotiaan tutkintavangin kanssa ”vain, jollei tämä olisi alle 18-vuotiaan tutkintavangin edun vastaista” — tässä kohdin voisin lisätä vielä, että ”ellei se haittaa esitutkintaa ja sen suorittamista”. Tällä hetkelläkin esitutkintaviranomaisen on ilmoitettava alaikäiselle epäillylle hänen oikeuksistaan, joten ilmoitusvelvollisuutta koskevien säännösten täydentäminen ei merkittävästi lisää esitutkintaviranomaisten työmäärää. Ilmoitusvelvollisuutta koskevilla ehdotuksilla ei ole siten merkittäviä taloudellisia vaikutuksiakaan. Postilain tarkoituksena on turvata postipalveluiden ja erityisesti yleispalvelun saatavuus tasapuolisin ehdoin koko maassa. Postilakia ei kuitenkaan sovelleta kansainväliseen postiliikenteeseen niiltä osin kuin Suomea sitova kansainvälinen sopimus kattaa kansainvälisen liikenteen. Näin sen tulee ollakin, että vältetään päällekkäinen soveltaminen ja mahdolliset ristiriitatilanteet. Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi Maailman postiliiton yleissopimuksen. Sen keskeiset muutokset koskevat päätemaksujärjestelmän muuttamista sekä sopimuksen tuotejärjestelmän uudistamista. Näiden lisäksi muutoksia tehtiin muun muassa henkilötietojen käsittelyä ja vaarallisia aineita koskevaan sääntelyyn. Hallituksen esityksen tavoitteena on hankkia eduskunnan hyväksyminen Maailman postiliiton yleissopimukselle, jonka UPU:n yleiskokous hyväksyi Istanbulin kongressissa 2016. Mielestäni tämä esitys on tarpeellinen ja ajankohtainen. Itse asiassa artiklan 40 mukaan tämä tarkistettu yleissopimus tuli voimaan jo 1. tammikuuta 2018 ja on voimassa seuraavan kongressin sopimusten voimaantuloon asti. Postin tärkein tehtävä ei ole muuttunut miksikään vuosikymmeniin, vuosikymmeniin, ainakaan ajatustasolla. Tämänhetkinen tilanne ei ole kuitenkaan millään tavoin puolusteltavissa. Kaupungeissa asuvat saavat postinsa normaalisti, mutta ketä palvelee maaseudun iltapainotteinen postinjakelu? Ei ainakaan yritystoimintaa tai sanomalehtien tilaajia. Mielestäni yksi jakelu aamuisin täyttäisi kaikkien tarpeet. Postin varhaisjakelu ja perusjakelu tulisikin yhdistää. Tällä hetkellä kirjeiden ja muun postin kuin sanomalehtien määrä on niin vähäinen, että ne ehtisi hyvin jakaa seuraavana päivänä varhaisjakelun yhteydessä. Tällöin myös haja-asutusalueen sanomalehdet lähtisivät liikkeelle heti aamusta ja tilaajat saisivat lehtensä inhimilliseen aikaan. Lehti, joka tuo uutiset alkuillasta, ei ole enää mikään uutislehti. Sanomalehti on monelle suomalaiselle tärkeä henkireikä ja edelleen tärkein tiedonlähde. Sanomalehti Sanomalehti jakaa tietoa tasa-arvoisesti kaikkialla maassa ja on jokaisen asukkaan ulottuvilla. Nykyiset korkeat jakeluhinnat näkyvät sanomalehtien tilaushinnoissa, ja vähävaraisilla ei ole mahdollisuutta jatkaa tilaajina. Yhteiskunnan jakelutuki sanomalehdille olisi yhteiskunnan kädenojennus tätä tärkeää tiedonvälitystä kohtaan. Sanomalehtien lukeminen sivistää kansaa ja pitää ihmiset niin sanotusti ajan hermolla.