Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-20 Keskeisimmät selonteon asiat liittyvät siihen, miten työn murros kyseenalaistaa perinteisen työn ja toimeentulon yhteyden ja miten tämä vaikuttaa esimerkiksi yhteiskuntamme turvaverkkoihin. Tulevaisuusselonteon aihevalinta on hyvä. Työn murros on yksi suurimmista yhteiskuntaamme ravisuttavista ilmiöistä, ja sen vaikutukset ulottuvat kaikkialle. Samalla se haastaa meitä poliitikkoja: kysymys ei ole enää siitä, haluammeko säilyttää vai uudistaa, vaan siitä, miten säilytämme hyvinvointimme perustan uudistamalla yhteiskuntaa. Työn murroksen takana on tuttuja megatrendejä, kuten digitalisaatio, globalisaatio, väestörakenteen muutos, kaupungistuminen ja ilmastonmuutos. Nämä asiat ovat olemassa politiikastamme riippumatta. Esimerkiksi kaupungistumista vastaan rimpuilu korkeintaan tekee muutoksesta vaikeamman. Avainasemassa on ratkaista, miten vastata muutokseen hallitusti. Ilmastonmuutos puolestaan on suorastaan eksistentiaalinen kysymys kaiken muun taustalla. Toteuttaaksemme edes nyt sovitut päästövähennyksemme meidän on ajateltava monet arjen tottumukset ja tavat uusiksi. Samalla jo nyt on nähtävissä, miten teollisen ajan ominaispiirteeksi muodostunut talouskasvu on hidastunut. Suomessakin hidas talouskasvu tuntuu olevan uusi normaali. Talouskasvukaan ei enää takaa automaattisesti työllisyyden kasvua. Yhä suuremmalle joukolle myöskään lama ei ole koskaan loppunut, ja toimeentulon epävarmuudesta on tullut heille pysyvää. Esimerkiksi tutkimuslaitos Demos Helsinki on osuvasti todennut, että edessä voi olla kokonaisen sukupolven pituinen murros, jossa työ, toimeentulo ja pääoma erkaantuvat toisistaan — ja se voi tietää kurjuutta. Näinkin on käynyt teollisen ajan historiassa. Eniten tästä tilanteesta kärsivät nuoret. Työelämän murros yhdistettynä koulutusleikkauksiin vaikeuttaa ensimmäisten työpaikkojen saantia ja syntymistä ja voi heikentää toimeentulon edellytyksiä vuosikymmeniksi eteenpäin. Kyse on sukupolvikokemuksesta. Nykyisten pari—kolmekymppisten sukupolvikokemus on usein se, että vaikka kuinka yrittäisi, valmistuisi ja suorittaisi, ei silti ole mitään varmuutta siitä, että pärjää ja löytää paikkansa työelämässä. Pätkäduuneilla ei osteta asuntoja tai kesämökkejä. Niillä ei perusteta perheitä, ei tehdä suunnitelmia pitkälle tulevaisuuteen. Kun luottamus koulutuksen takaamaan varmaan työpaikkaan ja sosiaaliseen nousuun sen myötä horjuu, koko Suomi horjuu. Arvoisa puhemies! Siitä ei ole pitkä aika, kun olin itse parikymppinen. Tein kymmeniä ja kymmeniä työhakemuksia. Korkeakoulututkintoni ja aiempi työkokemuksenikaan eivät auttaneet, vaikka hain kaikkea leipomon pakkauslinjalta toimistoapulaisen työhön. Jo nyt meillä on tässä maassa kokonainen väestönosa, joka tekee käytännössä työhakemuksia työkseen. Sitä tunnetta, ettei riitä, ettei kelpaa, ettei mikään auta, meidän tehtävämme täällä eduskunnassa on ehkäistä. Siihen tarvitaan paitsi aktiivista elinvoimapolitiikkaa myös työn laajaa uudelleenmäärittelyä ja turvaverkon laajaa uudistamista. Eräs tärkeä osaratkaisu on perustulo. Jokaisen on voitava kokea osallisuutta ja pärjättävä kaikissa tilanteissa. Perustulo antaa paremman pohjan itsensä kehittämiselle ja myös uuden työn syntymiselle. Toinen tärkeä kokonaisuus on pitää kiinni koulutuksesta. Esimerkiksi työn ohessa opiskelua ja uudelleenkouluttautumista on helpotettava. Yksilöjä ei myöskään saa rangaista siitä, jos heidän valintansa eivät aina kannakaan pitkälle tulevaisuuteen. Koulutuspolku ei ole enää vain yksi raide, se on risteävien reittien verkosto. Ja tämän tulevaisuusselon yksi tehtävä on hakea ratkaisuja tähän kysymykseen. Arvoisa puhemies! Tulevaisuusselonteossa muistutetaan, että osaaminen on tunnistetusti myös paras turva epävarman tulevaisuuden kanssa luoviessa. Hyvä näin, mutta ristiriita etenkin koulutusleikkausten kanssa on huolestuttava. Suunta voidaan vielä muuttaa. Samalla meidän kannattaa pitää mielessä myös se, ettei työn murros ole vain uhkakuvia. Robotit tuskin vievät töitä sen enempää kuin höyrykoneetkaan. Jakamistalous voi edistää puolestaan kestävää elämäntapaa ja yhteisvastuullisuutta. Tekoäly, tieteen ja teknologian kehitys ja vaikkapa asioiden 3D-tulostaminen voivat synnyttää uutta vaurautta ja hyvinvointia. Nyt kasvavat sukupolvet tulevat näkemään maailman, jolle aiempien sukupolvien tieteiskirjallisuus kalpenee. Tämä maailma ei välttämättä ole sen helpompi paikka kuin mennytkään maailma, mutta mahdollisuuksia se tarjoaa varmasti enemmän kuin koskaan aiemmin. Arvoisa puhemies! Vihreä eduskuntaryhmä kiittää tästä selonteosta,