Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-06-12 Kuten hyvin tiedämme, Suomi on osallistunut kriisinhallintaan Afganistanissa jo pitkään, itse asiassa vuodesta 2002 alkaen, eikä loppua näy, vieläkään. Enimmillään maassa, aiemmassa ISAF-operaatiossa, palveli 195 suomalaista sotilasta. Kuten ministeri Soini edellä totesi, nyt käynnissä olevassa Resolute Support eli RS-operaatiossa tavoitteena on Afganistanin turvallisuusjoukkojen ja ‑rakenteiden saattaminen sellaiselle tasolle, että ne pystyvät lopulta itsenäisesti pitämään maan turvallisuustilanteen vakaana. Tähän on vielä matkaa. Siksi tarvitsemme strategista kärsivällisyyttä. RS-operaatioon osallistuvat joukot ovatkin päätyneet tilannearviossaan siihen, että operaatiota on jatkettava alkuperäistä suunnitelmaa pidempään ja sitä on vahvistettava. Operaatiosta puuttuu joukkoja, ja niitä pyritään nyt lisäämään. Naton puolustusministerikokouksessa viime viikolla käydyssä keskustelussa 23 maata ilmoitti lisäävänsä sotilaittensa määrää, mukaan lukien Suomi. Olin paikalla. Kaikkiaan RS-operaatiossa on 39 joukkoja asettavaa maata. Seuraavan kerran Afganistanin tilannetta käsitellään Naton huippukokouksessa heinäkuussa. Arvoisa rouva puhemies! Suomen kriisinhallintaosallistumisen kannalta on perusteltua säännöllisesti arvioida myös eduskunnan täysistuntokeskusteluissa kriisinhallintaosallistumisemme koko kuvaa, sitä, mihin operaatioihin osallistumme ja minkälaisilla suorituskyvyillä. RS-operaatioon osallistuminen on osa Suomen ulko‑ ja turvallisuuspolitiikkaa. Puolustushallinnon näkökulmasta on tärkeää, että osallistuminen myös tukee kansallisen puolustuksen kehittämistä sekä kasvattaa kantahenkilökunnan ja reserviläistemme osaamista. Kriisinhallintaosallistumiseen liittyy aina riskinsä, ja siksi haluankin toistaa sen, mitä selontekoon on tältä osin kirjattu: ”Pääkaupunki Kabulin turvallisuustilanne jatkuu heikkona. Terroristien kohteita ovat hallinto ja turvallisuusjoukot, mukaan lukien ministeriöt, oikeusistuimet ja poliisiasemat sekä kansainvälisen yhteisön kohteet, kuten RS:n tukikohdat ja suurlähetystöt. Kapinallisten keinovalikoimaan Kabulissa kuuluvat räjähdeiskut, autopommit, itsemurhahyökkäykset, suora-ammuntatuli, epäsuora tuli, pienoislennokki‑ ja kopteritoiminta sekä eri elementtejä yhdistelevät monimuotohyökkäykset.” Suomen osallistumisen painopiste on tällä hetkellä neuvonantajatoiminnassa, joka sisältää myös Kabulissa neuvonantajina toimivien suojaamiseen tarkoitetun omasuojahenkilöstön. Tämän lisäksi Suomen osallistuminen käsittää osallistumisen operaation esikuntatehtäviin sekä tarvittavan kansallisen tuen. Neuvonantajatoimintaa toteutetaan nyt pääosin pohjoisella alueella, Mazar-i-Sharifissa. Kabulin alueella Suomen osallistuminen käsittää esikuntaupseereita, neuvonantajia ja mainitun neuvonantajien omasuojaryhmän. Suomi vahvistaa osallistumistaan nostamalla joukkojen määrän 60 sotilaaseen ensi vuoden alusta. Samalla Suomen osallistuminen keskitetään Saksan johtamalle pohjoiselle komentoalueelle Mazar-i-Sharifiin. Operaatioon on jatkossa tarkoitus asettaa jääkärijoukkue, neuvonantajia, kouluttajia ja esikuntahenkilöstöä. Jääkärijoukkueen tarjoaminen RS-operaatioon tarjoaa luontevan jatkumon Libanonin UNIFIL-operaatiossa harjaantuneen henkilöstön ja valmiusjoukkokoulutettujen reserviläisten käytölle vaativissa olosuhteissa. Näin saadaan myös kokemuksia muun muassa operoinnista vaativassa kriisinhallinnassa ja vaativissa neuvonantajatehtävissä. Mazar-i-Sharifissa Suomella on valmiit kansallisen huollon tukeutumisjärjestelmät, sopimukset ja tukikohtarakenteet. Samalla Suomen osallistumiselle RS-operaatioon muodostuu selkeä alueellinen ja toiminnallinen painopiste. Joukkovahvuuden nostaminen 60 sotilaaseen mahdollistaa tarkoituksenmukaisten joukkokokonaisuuksien muodostamisen sekä suomalaisen joukon johtamisen, huollon, hallinnon ja kansallisen tuen järjestämisen olosuhteiden edellyttämällä tavalla. Arvoisa rouva puhemies! Lopuksi haluan vielä todeta, että sotilaalliseen kriisinhallintaan osallistumisen kivijalka on kansallinen puolustus. Kriisinhallintaoperaatioissa vaadittava sotilaallinen perusosaaminen luodaan kansallisen puolustuksen tehtävissä. Laadullisesti ja määrällisesti riittävä kotimaan koulutus‑ ja harjoitustoiminta yhdessä kansainvälisen harjoitustoiminnan kanssa ovat perusedellytys palvelusturvalliselle, tulokselliselle ja vaikuttavalle kriisinhallintaosallistumiselle.