Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-09 Arvoisa puhemies! Parlamentaarinen työryhmä, Ylen työryhmä, kokoontui tosiaan viime vuonna koko kevään perjantaisin. Olimme perussuomalaisista, edustaja Hakkarainen ja allekirjoittanut, myös tässä ryhmässä mukana. Ne olivat kovia kokouksia, mutta päädyttiin lopulta yhteisymmärrykseen, ja myös me olimme tämän loppulauselman takana. Se, mitä tänään on käyty keskusteluja täällä salissa ja ennen sitä myös jonkun verran mediassa, on ollut lähinnä sitä kansalaispalautetta, mitä varsinkin perussuomalaiset mutta myös varmaan monen muunkin puolueen edustajat saavat kansalaisilta. Onko väärin, jos Yleä arvostelee tai jos tuo esille näitä kansalaismielipiteitä? kansalaismielipiteitä? Se ei ole sama asia kuin se, että me olemme myöntyneet ja suostuneet myös tähän parlamentaarisen työryhmän loppulauselmaan ja hallintoneuvoston rooliin, ja tietysti se on selvää, että hallintoneuvosto ei puutu ohjelmien sisältöön. Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen valvonnan televisio‑ ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis‑ ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näin mainitaan laissa Yleisradio Oy:stä. Yle tavoittaa nykyään kaikki suomalaiset viikoittain ja päivittäinkin, 72 prosenttia heistä vähintään. Ehkä juuri kokonsa, laajan tavoitettavuutensa ja keskeisen asemansa vuoksi se saa runsaasti huomiota ja kohtaa ajoittain kritiikkiäkin kansalaisilta, poliitikoilta ja muilta mediayhtiöiltä. Arvoisa puhemies! Ylen roolia yhteiskunnassa käsitellyt parlamentaarinen työryhmä päätti työnsä viime kesään. Ylen aseman ja rahoituksen määrittely oli kirjattu hallitusohjelmaan. Perimmäinen syy työryhmän perustamiselle nousi pitkälti median kokemasta murroksesta. Tarve julkisen palvelun yhtiöiden ja kaupallisen median rinnakkaiselon parantamiselle oli ilmeinen. Työryhmä saikin päätöksillään tähän rinnakkaiseloon parannuksia, joihin liittyvä hallituksen esitys on nyt käsissämme. Tulevaisuudessa meillä on toivottavasti mediakenttä, joka pystyy kilpailemaan keskenään ja toteuttamaan entistä riippumattomampaa ja laadukkaampaa tiedonvälitystä. Myös yhtiön tehtävää on tarkennettu työryhmän esitysten perusteella. Yleisradion tehtävänä on tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta. Kannatettavia tavoitteita kaikki. On todettava, että Ylen työ tehtävänsä toteuttamiseksi ei ole helppoa. Teknologisen ja yhteiskunnallisen murroksen aiheuttama muutos medioiden käyttäytymisessä ja käytössä on muuttanut mediakenttää peruuttamattomasti. Tietoa on rajattomasti tarjolla, mutta sen todenperäisyys ja laatu ovat usein jopa kyseenalaisia. Tämän vuoksi Yleisradio täyttää tärkeän paikan nyky-yhteiskunnassamme. Poliittisesti riippumaton, monipuolinen ja kattava tiedonvälitys tarjoaa ihmisille vapauden ajatella ja muodostaa omia mielipiteitä asia, joka on täysin olennainen vapautta arvostavassa yhteiskunnassa. Toivon, että Yle pyrkii täyttämään tämän tehtävänsä kaikin mahdollisin voimin. Teknologisen muutoksen keskellä myös Yle on kehittänyt kiitettävästi verkkokanaviaan ja digipalvelujaan kirittäen samalla myös kaupallista puolta muutokseen. Kuitenkin merkittävimmät kanavat Yleisradiolla lienevät edelleen radio ja tv, joita miljoonat suomalaiset seuraavat päivittäin. On pidettävä huolta siitä, että nämä perinteiset mediat tavoittavat kansalaisemme jatkossakin kattavasti. Myös monipuolisen ohjelman tarjoaminen kaikille väestöryhmille on keskeistä. Yleisradion ohjelmistossa on huomioitava kaikki, vanhukset, nuoret, lapset ja samoin erityisryhmät — ja myös keski-ikäiset. Kattavan ohjelmiston kehittäminen varmistaa tämän. Parhaillaan Yle vahvistaa suomalaista yhteiskuntaa ja sivistää suomalaisia, kuten se on tehnyt vuosikymmenten ajan: "tietoa, sivistystä, oivalluksia ja elämyksiä". Tämän vähäisemmistä asioista ei ole siis kysymys. Arvoisa puhemies! Palaan näin lopuksi vielä kansalaisten ja Yleisradion suhteeseen. Vuosikymmenten aikana Yleen on luotettu ja luotetaan yhä. Myös keskinäisriippuvaisuus Yleisradion ja kansalaisten välillä ja tietynlainen viha-rakkaussuhde ovat olleet ilmeisiä. Ajoittain arvostelu on noussut kiitosta vahvemmaksi. Kriittisiäkin äänenpainoja tulee kuunnella. Muutoin yleisösuhde heikkenee ja samalla luottamus. Viimeisimmän haasteen Yleisradiolle ovat muodostaneet mediakentän suuri muutos ja niin sanotut vaihtoehtomediat, jotka tarjoavat tietoa, jolla ei aina ole totuuspohjaa. Ylen tehtävä kattavan ohjelmiston tarjoamisessa yhtäläisin ehdoin korostuu entisestään näinä aikoina, kun mediakenttä käy läpi suurta murrosta ja muutosta. Keskimäärin luottamus Yleisradiota kohtaan on edelleen vahva: 77 prosenttia suomalaisista luottaa Yleen erittäin tai melko paljon. Tavoitteena voisi olla 100 prosenttia, vaikka se voi kuulostaa kovin vaikealtakin. Yleisradio tekee tärkeää työtä yhteiskunnassamme. Kansalaisten vahva luottamus Yleä kohtaan säilyy toivottavasti pitkälle tulevaisuuteen,