Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-26 Arvoisa rouva puhemies! Jatkan vielä hieman budjettikeskustelua ympäristöministeriön ja työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonaloilta. Me vihreät arvostamme koulutusta, tutkimusta ja tieteellistä tietoa ylipäänsä ja erityisesti kaikkien hallinnonalojen päätöksenteon pohjana. En voi olla tukemassa hallituksen esittämää ympäristö- ja luontokysymyksistä tärkeää kansallista ja kansainvälistä tutkimustietoa tuottavan Suomen ympäristökeskuksen määrärahojen leikkaamista vuodelle 2018. Suomen ympäristökeskuksen määrärahoista on jo leikattu Sipilän hallituskaudella kahtena edellisvuonna 30 miljoonaa ja 25,9 miljoonaa, ja nyt esitetään jatkoa leikkauslinjalle, miinus 22,6 miljoonaa euroa. Miten varmistamme ympäristön tilan seurannan jatkuvuuden ja uuden ympäristötiedon tuottamisen päätöksenteon tarpeisiin, jos tutkijat pistetään kilometritehtaalle ja tutkimus- ja seurantahankkeet kassakaappiin? Sen sijaan vahvaa kannatusta voi osoittaa hallituksen satsauksille virtavesiluonnon ja vaelluskalojen elinolosuhteiden parantamispyrkimyksiin. Kansallinen kalatiestrategia ja sitä koskeva valtioneuvoston periaatepäätös vuodelta 2012 tähtäävät uhanalaisten ja vaarantuneiden vaelluskalakantojen elinvoimaisuuden vahvistamiseen siirtämällä painopistettä kalojen istutuksista luontaisen lisääntymiskierron ylläpitämiseen ja palauttamiseen. Hallituksen tehtävä onkin toteuttaa tätä strategiaa. Suuret pohjoiset joet Kemijoki ja Iijoki ovat kalatiestrategian kärkikohteita. Kemijoki Oy:n tavoittelema voimalaitoshanke Sierilässä on vakavassa ristiriidassa valtioneuvoston pyrkimysten kanssa. Toivoisin johdonmukaisuutta niin valtiolta kuin valtionyhtiöiltä. Kaasua sopii vielä huomattavasti lisätä kalatiehankkeisiin ja alasvaellusesteiden poistamiseen, ei suinkaan voimalaitosrakentamiseen. Arvoisa puhemies! Ilmasto- ja energiastrategian toimeenpanon toteuttamiseen on talousarviossa varattu yhteensä 48 miljoonaa euroa lisää useilla eri momenteilla työ- ja elinkeinoministeriön, liikenne- ja viestintäministeriön sekä ympäristöministeriön budjeteissa. Tämä on kelpo satsaus mutta valitettavasti riittämätön. Näillä panostuksilla Pariisin ilmastosopimuksen kansallisia tavoitteita ei saavuteta ilmaston lämpenemisen kannalta riittävän nopeasti. On silti sanottava, että budjettiin kirjatut summat sisältävät useita hyviä asioita: Sähköisten latausasemien ja biokaasua tarjoavien tankkausasemien rakentamista vauhditetaan, taloyhtiöiden sähköautojen latauspisteitä edistetään, autokantaa uudistetaan, kestävään puukerrostalorakentamiseen kannustetaan. Työ- ja elinkeinoministeriön energiainvestointitukeen varataan peräti 55 miljoonaa euroa, eli 20 miljoonan euron lisäys viime vuoteen nähden. On myös hyvä asia päästövähennystavoitteiden kannalta, että polttoaineverojen korotuksia jatketaan. Ensi vuonna nousua tapahtuu arviolta 45 miljoonalla eurolla. Turpeen verotuksen alhaista tasoa kuitenkin jatketaan. Siinä on hallituksella sokea piste. Päälinjana hallitus on pitänyt fossiilisten polttoaineiden verojen nostamista vuosi vuodelta. Kuitenkin veronkorotuksia näihin asioihin pitäisi tehdä paljon jyrkemmin ja kattavammin. Ilmastotavoitteista huolimatta hallitus ei esimerkiksi leikkaa 230 miljoonan euron teollisuuden energiaveron palautuksista tai 27 miljoonan euron päästökauppakompensaatiosta, jotka on Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen toimesta todettu tehottomiksi ja turhiksi. Arvoisa puhemies! Budjettiesityksen sisältämä luonnos uudeksi teknologianeutraaliksi uusiutuvan energian tukijärjestelmäksi on hyvä mutta keskeneräinen. Sen suurin ongelma on kilpailutettavan energiantuotannon todella pieni määrä, vain 2 terawattituntia vuosien 2018 ja 2019 aikana. Järjestelmän jatkosta vuoden 2020 jälkeen ei ole mitään tietoa, ja se aiheuttaa epävarmuutta alan yrityksille. Silloisen ministeri Pekkarisen johdolla valmisteltu syöttötariffi ei ole ollut kustannustehokas, mutta se ei tarkoita sitä, että uuden järjestelmän pitäisi leikata tavoitteita uusiutuvan energian kasvusta näin rajusti. Pohjimmiltaan vanhoihin konsteihin pohjautuvan metsäbiotalouden loputtoman kasvattamisen sijaan Suomesta kannattaa rakentaa kestävän ja terveellisen puurakentamisen, puhtaan uusiutuvan energian ja luonnonvaroja viisaasti käyttävien innovaatioiden kärkimaa.