Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-13 ensinnäkin lisätä lukion vetovoimaa yleissivistävänä korkeakouluihin jatko-opintokelpoisuuden antavana koulutusmuotona, toiseksi vahvistaa koulutuksen laatua ja oppimistuloksia sekä kolmanneksi sujuvoittaa siirtymistä toisen asteen opinnoista korkea-asteelle. Hallituksen esitys on valmisteltu hyvin, ja se on tehty tiiviissä yhteistyössä kentän kanssa. Tästä erityiskiitoksen ansaitsee opetusministeri Grahn-Laasonen. Arvoisa puhemies! Uusi lukiolaki pitää sisällään erinomaisia elementtejä, joilla uudistukselle asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa. Uusi lukio on avoin, kansainvälinen sekä yleissivistävä ja vastaa tulevaisuuden osaamistarpeiden haasteisiin. Pidämme kiinni kuitenkin lukion vahvasta yleissivistävän koulutuksen roolista. Lukiolaki vahvistaa opiskelijoiden oikeutta henkilökohtaiseen tukeen ja ohjaukseen. Tämä on yksi keskeisin lukiolain mukanaan tuoma uusi oikeus lukiolaisille. Opintojen henkilökohtaistaminen mahdollistaa yksilöllisemmät opintopolut ja tarjoaa mahdollisuuden omien vahvuuksien löytämiseen. Opinto-ohjauksen vahvistaminen, paitsi lainsäädännöllä myös hallituksen jo päättämin lisäresurssein, on tärkeä osa tätä uudistusta. Jälkiohjausvelvoite helpottaa erityisesti niitä opiskelijoita, jotka eivät heti lukion jälkeen pääse toivomaansa opiskelupaikkaan tai jostain muusta syystä kaipaavat lisätukea lukion loppumisen jälkeen. Olen aivan samaa mieltä siitä, että opinto-ohjauksenkin kehittämistä edelleen on syytä jatkaa ja varmistaa se, että myös opinto-ohjaajilla on oikeat tiedot ja taidot ja avoin mieli, että jokaiselle tarjotaan niitä mahdollisuuksia, jotka hänelle parhaiten sopivat, eikä anneta asenteiden rajoittaa tässä. Ja toivonkin, että tähänkin asiaan, kuten edustaja Toivola tuossa kiinnitti huomiota, myös paneudutaan tulevaisuudessa. Koulutuksen järjestäjä velvoitetaan yhteistyöhön uudessa lukiolaissa niin korkeakoulujen kuin työelämän kanssa. Jatkossa koko maassa, ei vain korkeakoulukaupungeissa, on jokaisella lukiolaisella oikeus niin sanottuihin kurkistusopintoihin korkea-asteelle. Parhaimmassa tapauksessa tämä tarjoaa jo lukiovaiheessa mahdollisuuden selvittää, onko unelma-ala itselle juuri se, jota on ajatellut, ja oikea. Joka tapauksessa kurkistuksilla voidaan parantaa lukiolaisten käsitystä eri alojen opinnoista ja antaa paremmat mahdollisuudet valita tuleva opintoala. Lukion oppimäärään ei olla esittämässä muutoksia. Siirtyminen kursseista opintopistejärjestelmään mahdollistaa rajat ylittävien opintokokonaisuuksien suunnittelua ja helpottaa siirtymistä korkea-asteen opintoihin. Opintojen vertailtavuus lisäksi paranee. Opintopistejärjestelmää on tulevaisuudessa hyvä kehittää edelleen niin, että opintopisteet olisivat mahdollisimman hyvin hyväksi luettavissa korkea-asteella. Arvoisa puhemies! Lukiolain uudistus sisältää myös kirjauksen opetuksen järjestämisestä siten, että opiskelijalla on mahdollisuus kehittää kansainvälistä osaamistaan sekä työelämä- ja yrittäjyysosaamistaan. Tämän toteuttamisessa on koulutuksen järjestäjillä paljon vapausasteita, mutta on erittäin hyvä, että lainsäädännöllä ohjataan siihen, että jokaisen lukiolaisen oikeuksiin kuuluu entistä paremmat kansainväliset tiedot ja taidot sekä valmiudet pärjätä työelämässä tai ryhtyä yrittäjäksi. Arvoisa puhemies! Lukiolaki sai valiokunnan asiantuntijakuulemisissa paljon myönteistä palautetta. Tämä kertoo osaltaan siitä, että jo valmisteluvaiheessa asiantuntijat ovat päässeet kertomaan omia näkemyksiään, jotka on uudistusta tehtäessä otettu huomioon. Asia, joka herätti hieman vastustusta, liittyy ylioppilastutkintoon sisältyvien kokeiden rajattomaan uusimismahdollisuuteen. Tämä liittyy korkeakoulujen valintakoeuudistukseen, jossa ollaan lisäämässä ylioppilastutkinnon painoarvoa korkeakouluihin haettaessa. Uudistus on kuitenkin perusteltu, jotta opiskelijoilla olisi paremmat mahdollisuudet päästä opiskelemaan suoraan toivomalleen alalle. Sivistysvaliokunta ehdottaa omassa mietinnössään kuitenkin yhtä lausumaa tähän liittyen: ”Eduskunta edellyttää, että hallitus seuraa ylioppilastutkinnon kokeiden rajoituksettoman uusimisen vaikutuksia.” Tämä mahdollistaa sen, että asiaan voidaan tarvittaessa palata. Kuitenkin valiokunnan asiantuntijakuulemisissa tuotiin esille että ammattitaitoinen opinto-ohjaus ja opinto-ohjaamisen lisäys sekä se, että jokainen, joka ylioppilastutkintoa lähtee kirjoittamaan, tietää sen, että se on joka kerta kuitenkin melkoinen ponnistus, osaltaan varmasti vähentää uusimistarvetta. Toisaalta myös ylioppilastutkinnon suorittamisen aikataulu, tai oikeastaan opintojen suorittamisen aikataulu, pysyy tässäkin esityksessä samana, eli lukiokoulutus on jatkossakin pääsääntöisesti kolmevuotinen koulutus. Kiusaamisen ehkäisyn ja kiusaamiseen puuttumisen velvoitteiden nostaminen lakiin on myös erittäin tervetullut uudistus. Jokaisella on oltava oikeus käydä koulua ja opiskella turvallisessa ympäristössä. Arvoisa puhemies! Koulutuspolitiikan yhden kulmakiven muodostaa tavoite siitä, että jokainen perusasteen päättänyt suorittaa vähintään toisen asteen tutkinnon. Osaamistason määrätietoisella nostamisella parannetaan Suomen kilpailukykyä, vahvistetaan asemaamme koulutuksen kärkimaana ja parannetaan jokaisen ihmisen mahdollisuuksia rakentaa itselleen hyvä tulevaisuus. Tähän tavoitteeseen tällä kaudella toteutetut toisen asteen uudistukset myös pyrkivät.