Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-20 Turvallisuutta tuottavia organisaatioita on useita, mutta keskityn tässä puheessa rajoitetun ajan vuoksi vain poliisiin. Siitä lähtien kun nimismiespiirit lakkautettiin ja kihlakunnat perustettiin vuonna 1996, on alkanut poliisitoimen alasajo syrjäseudulla asuvien veronmaksajien näkökulmasta katsottuna. Taajamissa poliiseja on ollut vielä kohtuullisesti, mutta harvaan asutulla alueella ei poliisia ole juurikaan näkynyt kuin hälytystehtävissä ja juhlapuheissa. Tähän ei näillä näkymin ole edes tulossa mitään muutosta. On tärkeää säilyttää ihmisten luottamus viranomaisia kohtaan, sillä se vahvistaa sosiaalista yhteisyyttä, joka luo perustan turvallisuudelle, turvallisuudentunteelle sekä toimivalle yhteiskunnalle. Poliisi on yksi niistä viranomaisista. Poliisimiesten määrän kehitys on mennyt jo useiden vaalikausien ajan huolestuttavaan suuntaan, kuten olemme tänään useampaan kertaan kuulleet. Vielä vuonna 2010 poliisimiesten henkilötyövuosia oli 7 850, mutta sen jälkeen taso on laskenut, ja tämän vuoden lopussa poliisimiehiä pitäisi olla arviolta 7 050. Selonteossa minimitasoksi on kirjattu 7 000 poliisimiestä, mutta nykyisten sopeutusten perusteella taso tulee olemaan 6 300 poliisia vuonna 2020. Mielestäni tämä on täysin kohtuuton tilanne jo nyt, kun tuntee ja tietää poliisityön työnkuvan ja määrän. Poliisi kyllä pärjää, mutta entäpä kansalainen, joka apua tarvitsee. Odottavan aika on joskus pitkä, varsinkin silloin, kun joku on kirveen kanssa tulossa ulko-ovesta sisälle. Mainittakoon, että poliisin resurssivähennykset alkavat olla lakkautetun liikkuvan poliisin henkilöstön kokonaisluokkaa, eli se siitäkin säästöstä. Poliisimiesten määrän väheneminen näkyy erityisesti harvaan asuttujen alueiden toimintavalmiusaikojen pitenemisenä. Hälytystehtävien vuotuinen määrä on poliisilla noin miljoona tehtävää, joista satatuhatta tehtävää jää edelleen resurssivajeen vuoksi hoitamatta. Valvonta- ja hälytystoiminnassa resurssien väheneminen näkyy suunnitelmallisen valvonnan sekä ennalta estävän valvonnan vähenemisenä. Henkilöstön väheneminen aiheuttaa sen, että jäljelle jäävien työajasta kuluu entistä suurempi osa hälytystehtävien hoitamiseen ja valvonnan työaika vähenee enemmän suhteessa hälytystoimintaan. Lisäksi selvitettyjen rikosten määrä laskee ja entistä enemmän rikoksia jää kokonaan tutkimatta. Vuonna 2009 laaditun ja vuonna 2011 päivitetyn poliisin pitkän aikavälin henkilöstötarpeiden kehittämissuunnitelman mukaan vuonna 2020 poliisimiesten kokonaismäärän tarpeeksi on arvioitu 8 296 henkilötyövuotta, mihin lukuun ei sisälly kenttäjaksolla olevien määrä. Mielestäni tämä olisi sopiva poliisimäärä. Tämä luku on kuitenkin kaukana tuosta 6 300:sta, joka näillä näkymin on todellisuutta vuonna 2020. Tällä hetkellä meillä on poliiseja tuhatta asukasta kohden 1,31, mikä on ylivoimaisesti vähiten koko Pohjoismaissa. Myös hallinto- ja lupapalveluissa toimii poliisissa jo suhteessa vähemmän henkilöitä kuin useimmissa muissa valtion virastoissa. Lisävähennykset johtaisivat siihen, että poliisimiehet hoitaisivat myös näitä tehtäviä. En näe mitään järkeä tällaisessa toiminnassa. Muissa Pohjoismaissa poliisien määrää ja rahoitusta lisätään. Esimerkiksi Ruotsissa osoitetaan poliisille tälle kehyskaudelle lisärahoitusta 2 miljardia kruunua. Pyrkimyksenä on 2 000 poliisimiehen ja 1 300 muun työntekijän lisäys. Samaan aikaan me Suomessa elämme lintukodossa ja toivomme, ettei meitä kukaan huomaisi. Samalla haluamme olla osa Eurooppaa mutta emme kuitenkaan toimi kuten eurooppalaisten kuuluisi toimia. Pitäisi ymmärtää, että sisäinen turvallisuus on suomalaisen demokratian ja hyvinvointiyhteiskunnan kivijalka. Erittäin myönteinen asia on, että Poliisiammattikorkeakoulun sisäänottoa ollaan kasvattamassa tänä vuonna 400 opiskelijalla. Viime vuonna valmistui edellisen hallituksen huomenlahjana vain 57 poliisimiestä, ja se ei riitä kattamaan eläköitymisvauhtia, joka on noin 300 joka vuosi. Edellisellä vaalikaudella toteutetun Pora III:n tavoitteena oli liikenteenvalvonnan tason säilyttäminen vähintään sillä tasolla, jolla se on ollut liikkuvan poliisin aikana. Raskaan liikenteen valvonta tulisi säilyttää vuoden 2012 tasolla. Jo nyt voidaan todeta, ettei tavoitteisiin ole päästy. Automaattisen liikennevalvonnan kuvitellaan hoitavan liikennevalvonnan samaan aikaan kun liikennevalvonnan resursseja kohdennetaan yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseen sekä rikostutkintaan. Sanon suoraan, että tämä on väärä suunta. Seurauksena on odotettavissa liikennesääntöjen noudattamisen heikkeneminen, mikä voi osaltaan lisätä liikenteessä loukkaantuneiden ja kuolleiden määrää. Myönteinen liikenneturvallisuuskehitys on vaarassa kääntyä takaisin huonompaan suuntaan.