Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-13 Arvoisa puhemies! Kun työllisyys ja talous kasvavat, korostuu se, ovatko kasvu ja talous kestävällä pohjalla, ja täällä onkin tänään aivan oikein nostettu esiin kasvava rakenteellinen alijäämä ylimitoitettujen veronalennuksien seurauksena jonkinlaisena vastinparina tälle tietenkin sinänsä myönteiselle kuvalle kasvusta ja työllisyystilanteen paranemisesta. Arvoisa puhemies! Olemme myös hyväksymässä Suomi 101 ‑talousarviota, ja täytyy sanoa, että olisin toivonut, että se olisi ollut voimakkaammin sivistys-Suomen talousarvio. Me tarvitsisimme koulutuksen ja sivistyksen kunnianpalauksen, joka näkyisi myös budjetissa. Tiedämme, että vain vahvalla panostuksella koulutukseen, tutkimukseen ja tieteeseen kasvu‑ ja työllisyyskehitys on kestävällä pohjalla. asiassa kokenut vähän samoin kuin edustaja Laukkanen täällä hetki sitten kuvasi nimenomaan itse tällä koulutuksen saralla. Tuntuu, että kentällä oleva käsitys on aika erilainen kuin monen arvio tässä talossa siitä, miten juuri nyt menee. Viime vuosien säästöt ovat vieneet tilanteeseen, jossa monien opettajien on selkeästi vaikea tehdä enää työtään kunnolla ja hätähuutoja tulee joka tasolta ehkä yllättävänkin paljon. Tänään hyvin konkreettinen viesti tuli Amisbarometrista, joka julkaistiin aamulla ja jossa kerrottiin tämän vuoden näkemyksiä ja suhteutettiin niitä kahden vuoden takaiseen. Kaksi vuotta sitten joka viides amislainen toivoi lisää oman alan opettajien opetusta. Tänään julkaistuissa luvuissa vastaava luku oli jo yli kolmannes nuorista. SDP:n vaihtoehto on sivistysvaltion vaihtoehto, ja se tunnistaa kaksi keskeistä asiaa. SDP panostaa koulutukseen ja tutkimukseen toisin kuin hallitus koko hallituskauden jatkuneilla järjettömillä säästöillään, ja SDP:n vaihtoehto myös tunnistaa sen, että opetuksessa ja koulutuksessa tehtävät muutokset pitää aina tehdä pitkäjänteisesti ja harkiten, ratkaisut kun koskevat useimmiten kokonaisia ikäluokkia ja vaikutukset ulottuvat hyvin kauas tulevaisuuteen. Olen itse tehnyt koulutuksen ja tutkimuksen saralla töitä parikymmentä vuotta, kun katsomme tällä hetkellä tulevaan ja tavoittelemme pitkän aikavälin vakautta, meillä on nähdäkseni koulutuksen, sivistyksen ja tieteen saralla viisi suurta tavoitetta. Meidän on palautettava lasten koulutuksellinen tasa-arvo, niin että kenestä tahansa voi edelleen tulla tässä maassa mitä tahansa. Tämä koskee varhaiskasvatusta ja peruskoulua. Sitten meidän on nostettava koulutustasoa. Tämä siis koskee toista ja kolmatta astetta. Lisäksi meidän on luotava aivan uudella tasolla mahdollisuuksia osaamisen päivittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen. Neljänneksi meidän on tunnistettava tieteen ja tutkimuksen merkitys maailman vaikeimpien kysymyksien ratkojana, talouden moottorina ja samalla myös tieteentekijöiden työpaikkana. Ja lopuksi meidän on oltava kaikessa tässä niin hyviä, että voimme ottaa vastuun myös globaalisti, ottaa kansainvälistä koulutusjohtajuutta, sitä meille nimittäin jatkuvasti tarjotaan, ja sen oikeastaan myös maailman lapset ansaitsisivat, ja siitä hyötyisi Suomen kansantalouskin. näitä koulutuksen ja tutkimuksen tavoitteita kohti emme tällä talousarvioesityksellä riittävästi kulje. Koulutustutkijatuttavani Helsingin yliopistosta totesi pari viikkoa sitten, että hänen mielestään koulutuspolitiikan nykytila on hetkellistä kriisipolitiikkaa, joka katsoo lähinnä taaksepäin. Tältä se siis tuntuu sellaisen tutkimusta tekevän ihmisen mielestä, joka tutkii vielä kouluja. SDP:n talousarviovaihtoehdossa koulutuksen ja sivistyksen osalta on monia suuria tavoitteita, ja niitä pyritään toteuttamaan. Tasa-arvopanostukset tuotiin SDP:n toimesta valtion budjettiin edellisellä kaudella, kun tunnistettiin peruskoulun tasa-arvon rapautuminen. No, tunnetusti tällä kaudella näitä rahoja on leikattu jopa 80 prosenttia, ja kaikkien lisäyksienkin jälkeen, joita vielä tässä viimeisenkin vaiheen käsittelyssä on tehty, jäädään edelleen kauas noista luvuista, samalla kun eriarvoisuus on lisääntynyt. Koulutustason osalta SDP:n vaihtoehto on selvä. Pelkkä perusasteen tutkinto ei tulevaisuudessa enää riitä työmarkkinoille kiinnittymiseen, joten on syytä pidentää oppivelvollisuutta ja tehdä toinen aste maksuttomaksi. Pitkäjänteisenä uudistuksena oppivelvollisuuden pidentäminen on luonteva jatko koulutustakuulle, joka on jo osoittautunut vaikuttavaksi keinoksi. Osaamisen päivittämisen ja elinikäisen oppimisen osalta me tietysti kiinnitämme huomiota nuorten aikuisten osaamisohjelman jatkoon, ja tieteen ja tutkimuksen osalta vaihtoehtomme varmistaisi aivan toisenlaisen tulevaisuuspolitiikan. Arvoisa puhemies! Kun työllisyys ja talous kasvavat, korostuu tosiaan se, onko kasvu kestävällä pohjalla. On helppo lopettaa viittaamalla edustaja Kiurun iltapäivällä käyttämään puheenvuoroon, jossa hän siteerasi professori Matti Pohjolaa ja hänen kommenttejaan Helsingin Sanomissa: "Leikkaukset nimenomaan heikentävät tuotantopotentiaalin kasvua. Tuotantopotentiaalia voidaan kasvattaa parantamalla työn tuottavuutta, johon lähes ainoat keinot ovat panostukset koulutukseen, tutkimukseen