samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 kyllä tavallinen auto on paljon turvallisempi kuin mopoauto. Meillä on viime aikoina ollut aivan liian paljon mopoauto-onnettomuuksia. Kun itsekin olen liikkeellä autolla, niin monta kertaa etenkin hieman hämärässä ja pimeässä kelissä erehtyy, mikä auto siinä kulkee edessä. Kun itse tulee vähän nopeampaa vauhtia, niin ykskaks siinä saattaa mopoauto olla liikenteessä edessä. Se kulkee huomattavasti hitaammin siinä, ja se aiheuttaa niitä vaaratilanteita. Muistan, kun joku aika sitten katsastuslainsäädäntöä uusittiin. Siinä tuli selkeästi esille se, että mopoautoissa on paljon helpommin vikoja kuin tavallisissa henkilöautoissa. se on omasta mielestäni iso haaste, jos pitäydytään mopoautoissa, että niiden liikenneturvallisuus säilyy. Itse toivon, että päästään keskustelemaan tästäkin asiasta
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 Ei kyllä oikeastaan mikään puhu näiden nykyisten mopoautojen puolesta, ei niiden hinta, ei niiden turvallisuus. Minulle ei kukaan ole vielä näyttänyt yhtään sellaista syytä, minkä takia me tarvitsemme näitä mopoautoja tässä mallissa kuin ne tällä hetkellä ovat. Olen sen takia tyytyväinen siihen, että liikenneministeri Berner on ollut aktiivinen tässä asiassa, että ne korvattaisiin turvallisemmilla pienillä, oikeilla autoilla, joissa ovat lukkiutumattomat jarrut ja airbagit sun muut. Ne ovat itse asiassa jopa edullisempia kuin tämän päivän mopoautot. Kun tässä nyt on puhemies armollisuudessaan sallinut keskustelua vähän laajemminkin näistä liikenteen kysymyksistä, niin nostan tässä esille myös sen, että toivoisin, että kun tänään tästä liikennepuolesta kokonaisuutena, esimerkiksi rekistereistä, on puhuttu, niin ministeri Berner voisi ottaa työn alle myös harrasteajoneuvorekisterin luomisen Suomeen. Meillä on museoautorekisteri, mutta olisi varsin perusteltua luoda tällainen harrasteajoneuvorekisteri, joka tukisi esimerkiksi hieman uudempien autojen ja autojen rakentelun puolta. Toisena asiana, jonka toivon, että ministeri Berner, jolla on aikaa jäljellä reilusti, voisi talvinopeuksista luopuminen. On aivan järjetöntä toimintaa näiden nopeus-rajoitusten ylös ja alas ruuvaaminen. Pyydetään vaikkapa asiantuntijaksi valiokuntaan taikka vaikka ministeriöön liikennelääketieteen professori Timo Tervo. Hän on erinomainen asiantuntija kertomaan siitä,
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Ministeri! Minusta on hienoa, että täällä on noussut keskusteluun myös liikenneturvallisuus monenkin edustajan puheenvuoroissa ja että siitä ollaan huolissaan ja halutaan sitä edistää kaikilla sektoreilla. Tästä lakiesityksestä sen verran, että on tärkeää, että tähän mopokortin suorittamisen osaksi tulee ajokoe, koska pelkkä käsittelykoehan ei riitä. Itselläkin kun niitä neljä poikaa on ja yksi tyttö, niin kahdella pojista on mopo- ja traktorikortti suoritettu ja kumpikaan heistä ei ole koskaan traktorilla ajanut. Minusta se on aika huolestuttavaa, että kun traktorien massat ja nopeudet ja kaikki koko ajan kasvavat ja jos ei tähän kortin suorittamiseen kuulu ollenkaan sitä ajokoetta, silloin se tavallaan antaa vääränlaisen signaalin, että tällä nuorella, joka on joka on pystynyt opiskelemaan ne säännöt ja sen päässyt läpi, olisi muka valmiudet ja ne tarvittavat ominaisuudet sitten ajaa tällä valtavalla traktorilla ilman, että on koskaan sillä ajanut. Näinhän ei tietenkään ole, vaan se taito tulee sitten käytännön elämästä ja vain ajamalla ja opettelemalla. Sitten olisin tiedustellut ministeriltä: olisiko mahdollista peruskouluun, yläkouluun saada esimerkiksi mopokortin suorittaminen nuorille, niin että se olisi mahdollistavaa ja mahdollisuus? Kyllähän, niin kuin täällä edustaja Maijala otti esille, liikennekasvatus on meidän yhteinen asia, ja meillä joissakin kunnissa on esimerkiksi mahdollisuus suorittaa metsästäjätutkinto osana
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 Meillä perussuomalaisissa olemme pitkään keskustelleet siitä ja toivoneet, että näistä mopoautoista luovuttaisiin siten, että saataisiin henkilöautoihin rajoitin. Jos miettii tuota 15 000 euron hintaa ja sitä, että pitäisi muutaman vuoden päästä olla ostamassa taas uusi henkilöauto, niin siinä on aika suuri taloudellinen satsaus. Paljon helpompaahan se olisi niin, että autossa olisi rajoitin ja sitten, kun on jo aikuinen ja 18 ja saa ajaa ajaa henkilöautoa, niin voisi ottaa tämän rajoittimen pois ja sama auto olisi alla. Siinä olisi tämmöisiäkin etuja. Oikeastaan pyysin tämän puheenvuoron siksikin, kun tuossa vihreiden edustaja Parviainen puhui, että hän ei innostu autoista, paitsi ehkä omastaan. Ihan sinänsä hauska vitsi, mutta kyllä se kertoo tietysti vähän vihreiden ajattelusta, että kaupunkialueella kaikki tuntuvat asuvan ja julkisilla liikutaan ja autot ovat hieman huono asia mutta sitten kuitenkin, jos itse tarvitsee autoa, niin siinä voi tehdä poikkeuksen. Nyt on hyvä muistaa, että Suomi pitäisi pitää kokonaan asuttuna ja teemme lainsäädäntöä täällä kaikille. Edustaja Hakanen piti hyvää puheenvuoroa ja kertoi näistä omista kokemuksistaan, kuinka hän oli omia lapsiansa opettanut. Kun häntä kuuntelin, niin kyllä tulin vakuuttuneeksi siitä, että on hyvä, että ihminen pysähtyy siinä opettajana sen asian äärelle, että hei, onko minulla taidot kunnossa, onko autoni kunnossa, että on turvallista lähteä liikkeelle. Joskus itsellekin, kun esimerkiksi näkee jotain harvinaisempia liikennemerkkejä, vaikka
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Tässä keskustelussa nousi myös esille suomalaisten nuorten halukkuus suorittaa ajokortti. Vaikka ei nyt Suomessa ihan vielä Tukholman luvuissa olla, niin meillähän tällä hetkellä noin reilu 60 prosenttia ikäluokasta suorittaa ajokortin heti täytettyään. Mutta sittenhän tässä on valtavia alueellisia eroja, eli jos katsotaan Helsingin tilannetta, niin vasta noin yksi kolmasosa ikäluokasta suorittaa ajokortin, kun täyttää 18. Sitten taas muistaakseni Pohjanmaalla ollaan jossain 80 prosentissa ikäluokasta, ja tämä kertoo, että tässä on paljon alueellisia eroja. eroja. Varmasti on useita tekijöitä siihen, minkä takia nuoret eivät sitten suorita ajokorttia heti, kun täyttävät 18 vuotta, ja varmasti kaupunkiseuduilla näkyy myös muiden liikennemuotojen suosio ja helppous käyttää esimerkiksi joukkoliikennettä. Mutta varmasti suurena pontimena on myös ollut ajokortin hinta, mikä monessa tutkimuksessa myös tulee esille, ja senpä takia tässä esityksessä ja myös jatkotyössä meidän pitää kyllä huolehtia siitä, että me pystymme laskemaan ajokortin suorittamisen hintaa ja näin mahdollistamaan kaikille nuorille, jotka haluavat suorittaa sen, että he pystyvät. Sen takia nostin esille tämän, voitaisiin pohtia myös jatkotyössä sitä, että ajokortti sisällytettäisiin vaikkapa vapaavalintaisena toisen asteen opetukseen ja sen kautta se olisi mahdollista aivan jokaiselle nuorelle suorittaa riippumatta siitä, tuleeko hän Helsingistä vai Pohjanmaalta vai mistä tahansa. Ja sitten kun vielä tämä kustannushyvitys sidottaisiin vaikka opiskelijan valmistumiseen, niin ehkä sillä saattaisi olla myös positiivinen vaikutus siihen, että opiskelijat valmistuisivat myös toiselta asteelta ja ehkä jopa suorittaisivat tutkinnon
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 vanha autokanta, ja nämä nykyiset uudet autot ovat aivan eri turvallisia kuin vanhat autot. Niissä on monia semmoisia ominaisuuksia, kaistavahdit, luistonestot ja monet muut seikat, että itse asiassa niitä on jo vaikea saada talvikelilläkään lähtemään käsistä, ellei sitten aja selvästi tilannenopeuden yli. Sen takia toivoisin, että jollakin aikajänteellä me tässä maassa pääsemme autoverosta eroon ja siirretään sitä verotuksen painopistettä vähän muualle, ja se pystytään kyllä tekemään niin, että ei tule markkinahäiriöitä.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-10-25 Haluamme, että elinkeinoelämän kuljetusketjut toimisivat saumattomasti, sujuvasti ja ennakoitavasti myös silloin, kun osana matkaketjua on yksityisteitä. Edellytyksenä tälle on yksityisteiden hyvä kunto ja niitä koskevan tiedon olemassaolo ja ajantasaisuus. Yksityisteiden rahoituksen osalta esityksen tavoitteena on hyötyjä maksaa -periaatteen korostaminen yksityisteiden rahoituksen saattamiseksi kestävälle pohjalle. Yksityisteiden maksajapohja pyritään laajentamaan kaikkiin niihin toimijoihin, jotka yksityistietä käyttävät tai jotka siitä hyötyvät. Koska yksityistiet ovat pääosin yksityistien varrella asuvien ihmisten rahoittamia, oikeudenmukaisuuden nimessä on haluttu selventää niitä periaatteita, jolloin ulkopuoliselta tienkäytöltä voidaan periä käyttömaksua yksityistien käytöstä. Esityksellä pyritään kannustamaan tienpidon ammattimaistumiseen helpottamalla tienpidon valtuuttamista ulkopuolisille tahoille. Väestö- ja ikärakenteen muutoksen seurauksena yksityisteiden varrella oleva osaaminen ja talkoohenki on vaarassa kadota aiheuttaen haasteita yksityisteiden tienpidolle ja yksityisteiden kunnolle. Tienpidon ammattimaistumisella turvattaisiin tienpidon taso ja tehokkaammat toimintamallit. Maakuntauudistuksen yhteydessä on esitetty yksityisteiden valtionavustustehtävän siirtämistä maakunnille. Tässä esityksessä siirtoon on varauduttu karsimalla avustuskriteerejä, jotta maakunnille voitaisiin turvata laaja valinnanvapaus avustuskohteiden suhteen. Jatkossa valtionavustus ei olisi enää sidottu pysyvän asutuksen kriteeriin, vaan avustuskelpoisia yksityisteitä olisivat kaikki järjestäytyneet yksityistiet, joiden tiedot ovat ajantasaisina tietojärjestelmissä. Yksityistielailla on suuri merkitys koko liikennejärjestelmän toimivuuteen ja kansalaisten jokapäiväiseen arkeen. Uutta yksityistielakia on kaivattu jo pitkään selkeyttämään ja helpottamaan yksityisteiden varrella tapahtuvaa toimintaa. Esitys tästä liikennejärjestelmämme kannalta hyvin tärkeästä laista on nyt saatettu eduskunnan käsiteltäväksi. Toivon, että esitys saa myönteisen vastaanoton ja että toteutamme nyt tämän kaivatun ja tarpeellisen uudistuksen. — Kiitos.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Yksityisteillä on Suomessa tärkeä rooli. Yksityisteitä on yhteensä 360 000 kilometriä, ja pysyvää asutusta näiden varsilla on puolen miljoonan asukkaan verran. Yksityisteitten varsilla on kesämökkejä, niitä pitkin menee metsäautoja, ja biotaloudessa erityisesti, kun sitä halutaan edistää, yksityistiet tulevat isoon rooliin, koska niillä puuhuolto ja biomassat kulkevat. Jokamiehenoikeuksia me jokainen pystymme käyttämään myöskin yksityisteiden osalta. Voimassa oleva laki on vuodelta 1963 ja on auttamattomasti vanhentunut, ja tarvitsemme siis muutoksen. Osaaminen järjestäytymisessä, huollossa ja päätöksenteossa on vaarantunut yksityisteiden varrella asuvien osalta, kun sukupolvet ovat vaihtuneet ja osakkaat asuvat kaukana kohteestaan. Tämä on näkynyt yksityisteiden huononevana kuntona. Maailma on ympärillämme muuttunut, mutta ennen kaikkea sitä pidän tärkeänä, että myöskin teknologiset ratkaisut, digitaalisuus, tuodaan mukaan siihen, miten näitä yksityisteitä pystytään edelleen pitämään kunnossa. Myös yksityisteiden rahoitukseen pitää luoda uusia ratkaisuja, ja kun keskusta on ollut hallituksessa, niin me olemme pitäneet aina huolta siitä, että yksityistiet ovat saaneet rahoitusta, ja toivottavasti myöskin jatkossa. Se 13 miljoonaa euroa on pieni summa, mutta sillä on päästy teitäkin parantamaan. Nyt käytetään hyötyjä maksaa ‑tilannetta, eli tiekunnat pystyvät sitten tulouttamaan tulevaisuudessa siltä, joka sitä tietä käyttää: esimerkiksi kunnat, valtio ja maakunnat tulevat osakkaiksi, jos sitä tietä käytetään. Pidän tärkeänä, että
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-10-25 Förslaget är välkommet. Regeringens proposition innehåller förslag om att i högre grad överlåta väghållningen till professionella aktörer. Finländska stugägare bedöms som ointresserade av vägunderhåll i jämförelse med tidigare, vilket har medfört konsekvenser för myndigheter och näringsliv som använt undermåligt skötta enskilda vägar i sin verksamhet. Genom att uppdatera register över enskilda vägar och deras skick vill man nu skapa incitament för vägförvaltningsföretag att sköta större helheter av enskilda vägar och annan infrastruktur, samtidigt som man möjliggör för flera olika samhälleliga aktörer att vara vägdelägare. Jag ser positivt på helhetsförslaget då det kan skapa positiva ekonomiska effekter för näringslivet och positiva externa effekter för resten av samhället, då vägarnas skick i sin helhet torde bli bättre. Regeringen föreslår även i sin proposition att man inte längre behöver be markägaren om lov för att installera el- och dataledningar samt övriga lätta anläggningar och konstruktioner på vägområdet. endast väglagets godkännande krävs för dylika installationer blir förfarandet smidigare, vilket gynnar såväl leverantörer som de fastigheter som finns på det område som vägen betjänar. Utgångspunkten i detta förslag är bra då det minskar byråkrati och på så vis skapar effektivitet och sparar pengar samhällsekonomiskt. Man måste ändå försäkra sig om att man inte kränker den privata äganderätten på något sätt Suhtaudun myönteisesti kokonaisesitykseen, koska se voi luoda positiivisia taloudellisia vaikutuksia elinkeinoelämälle ja positiivisia ulkoisia vaikutuksia muulle yhteiskunnalle, kun teiden kunto kokonaisuudessaan paranee. Hallitus ehdottaa myös esityksessään, että maanomistajalta ei enää tarvitsisi pyytää lupaa sähkö- ja tietoliikennejohtojen sekä muiden laitteiden ja rakennelmien asentamiseen tiealueelle. Kun ainoastaan tiekunnan hyväksyntä vaaditaan tällaisille asennuksille, menettely on joustavampaa, mistä hyötyvät sekä toimittajat että kiinteistöt alueella, jota tie palvelee. Tämän esityksen lähtökohta on hyvä, koska se vähentää byrokratiaa ja luo siten tehokkuutta sekä säästää rahaa kansantaloudessa. On kuitenkin varmistettava, ettei yksityistä omistusoikeutta loukata millään tavalla. Tästä meidän on huolehdittava valiokuntakäsittelyssä. Joka tapauksessa esitys vaikuttaa järkevältä, koska se ilman muuta vähentää paljon byrokratiaa ja paperin pyöritystä.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Yksityistiet ovat erittäin tärkeä osa Suomen tieverkostoa. Yksityisteitä on kaiken kaikkiaan noin 360 000 kilometriä ja niiden varsilla asuu vakituisesti puolisen miljoonaa suomalaista. Yksityistien varrella asuvien lisäksi niitä käyttävät myös monet muutkin kuin niiden varrella asuvat. Niitä käyttävät yritykset, vapaa-ajan asukkaat, elinkeinoelämä ja niin edelleen. Itsekin asun yksityistien varrella ja voin tämän hyvin todeta, kun ikkunasta katson ulos. Voimassa oleva, vuodelta 1963 oleva yksityistielaki nyt nykyaikaistetaan ja yksinkertaistetaan. Yksityisteitä hoidetaan nykyisin pitkälti vapaaehtoistoimin. Nyt uusi yksityistielaki sallii jatkossakin talkoopohjaisen samoin kuin myös ammattimaisenkin tienpidon, ja uskon, että tähän suuntaan varmaankin tulevaisuudessa mennään. Valtion korjausavustusten jakaminen siirtyy jatkossa maakuntien tehtäväksi. Yksityisteiden avustuskriteerejä karsitaan siten, että avustuskriteereiksi jätetään yksityistien järjestäytyneisyys sekä yksityistietä koskevan tiedon olemassaolo, ajantasaisuus ja avoimuus. Suurena periaatteellisena muutoksena lakiesityksessä on, että pysyvän asutuksen lisäksi yksityistieavustusten jaossa voidaan jatkossa painottaa myös vapaa-ajan asumisen ja yrityselämän ja erilaisten paikallisten asioiden tarpeita. Tieosakkaille annetaan tiekunnan kautta oikeus päättää maahan sijoitettavien johtojen ja niihin niihin liittyvien vähäisten laitteiden sijoittamisesta yksityistien tiealueelle. Tämä varmaankin aiheuttaa keskustelua myöskin tulevaisuudessa. Kun kuntien tielautakunnat lakkautetaan uudistuksen myötä, niiden tehtävien siirtojen ja vastuualueiden on oltava selkeät tiekunnille ja tiekuntien osakkaille. Lakiesitys selkeyttää vastuita yksityisteiden rakentamisessa, ylläpidossa ja liikkumisessa. Lain mukaan ulkopuolisten on lähtökohtaisesti saatava lupa yksityistien käytölle ja tällaisesta käytöstä voidaan periä maksu. Yksityistiet, jotka saavat kunnan tai valtion tukea, eivät ole todellakaan yksityisiä teitä vaan yksityisteitä. Lupaa tien käyttämiseen ei kuitenkaan tarvittaisi toimintaan, joka ei selvästi lisää tien kunnossapitokustannuksia. Lakiesitys mahdollistaa jatkossa kuntien, maakuntien tai valtion tulemisen tieosakkaaksi tapauksissa, joissa ne ohjaavat julkista liikennettä yksityisteille. Yksityistiet ovat tieverkon välttämätön hiussuonisto Suomessa ja niiden rahoitus tulee säilyttää vähintään nykytasolla myös tulevaisuudessa. Se, että nyt on myöskin erillismäärärahoituksella saatu ensi vuodellekin tämä 13 miljoonaa euroa, on hyvä asia, ja itse toivon, että se myös tulevaisuudessa on vähintään samalla tasolla. Siitä tulevaisuudessa sitten päättävät tulevat hallitukset. Itse toivon, että se taso on vähintään tuolla tasolla. Siksi maakunnille jaettavaksi menevä yksityistieraha on pidettävä erillisenä maakuntien yleisrahoituksesta. Itse toivon, että tämä myöskin
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Tämä yksityistielainsäädännön muutos on kyllä byrokratian purkua myöskin todella paljon, ja se on purkua tuolla käytännön elämässä, eli tavalliset tiekuntien osakkaat voivat helpommin hoitaa asioita eteenpäin. Ongelma vain on se, että nämä kuntien tielautakunnat lakkautetaan ja sen jälkeen myöskin lähellä oleva ohjeistus-, neuvonanto- ja kysymyspaikka ihmisiltä katoaapi. Meidän pitäisi miettiä myöskin, millä tavalla me saisimme ohjeistusta tiekunnille tästä asiasta. Minun mielestäni en ainakaan minä löytänyt vielä tästä esityksestä sisältöä, millä tavalla tavallisia ihmisiä autetaan näitten asioiden selvittämisessä. Toinen asia on sitten tämä rahoitusasia. Edustaja Torniainen toikin äsken jo hyvin esille sen, mikä ongelma siinä on. on. 13 miljoonaa on todella pienen kuuloinen summa tämän yhteiskunnan koko rahasummassa, mitä meillä pyöriipi, mutta tiekunnille se on erittäin tärkeä raha. Sillä rahalla on saatu todella paljon aikaiseksi. Vaikka se on pieni summa, mitä on lisärahana ollut, niin totuushan on se, että todella isot summat tulee rahaa siitä talkootyöstä ja tieosakkaiden työstä, mitä he omilla traktoreillaan ja muilla tekevät siellä. siellä. Jatkossakin olisi todella tärkeää se, että nämä rahat olisivat uusissa maakunnissa korvamerkittyinä teitten hoitamiseen — tämä olisi todella tärkeää — ja maakunnissa muutenkin mietittäisiin sitä vastuuta, millä tavalla tiekuntia pystyttäisiin auttamaan tässä kokonaisuudessa. Näillä rahoilla on todella merkittävä rooli siinä, että koko Suomi pysyy asuttuna. Suomea ei pidetä asuttuna, vaan Suomi pysyy asuttuna, ja jotta se pysyy asuttuna, autamme toimintoja eteenpäin. Vielä sitten rahoitusasioista: On hyvä, että jatkossa rahoitusta pystyvät saamaan kaikki yksityistiet
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 maaoikeuden lautamiehenä jonkin aikaa. Siinä tehtävässä tulin kyllä näkemään tämän yksityistielainsäädäntöön liittyvän riitojen kirjon ja suomalaisten innovatiivisuuden siinä, kuinka olla hankala naapuria kohtaan. Nyt siinä mielessä tämä lakiesitys on kyllä erittäin tervetullut, että saadaan tätä tilannetta selkiytymään ja yksinkertaistettua ohjeistoa ja lainsäädäntöä, vastuita
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Usean yksityistien osakkaana ja jopa muuan tiekunnan puheenjohtajanakin hyvin ilolla panin merkille tämän lakiuudistuksen: 60-luvulta oleva laki vihdoinkin muutetaan tälle päivälle ja paljon tarpeettomia pykäliä poistetaan tämän uudistuksen ohessa. Käytännön toiminnassa väestön ikääntymisen ja maaseudun väestön kasvukeskuksiin siirtymisen myötä myös osaaminen on ihan aidosti ruvennut häviämään ja semmoinen maalaistaito yksityistien kunnossapitämisestä on pikkuhiljaa siirtynyt pois. Teitä ei välttämättä osata enää pitää sellaisessa kunnossa, missä niitä on tähän asti pidetty. Hyvänä pidän myös tätä valitusoikeuden muuttumista, että se siirtyy kuntien tielautakunnilta oikeusasteisiin. Aika monesti on ollut se tilanne, että naapuri onkin valittanut asiasta ja sitten siellä ovat kyläläiset päättämässä itse siitä samasta asiasta, jolloin semmoinen juridinen peruste lailliselle käsittelylle on ollut aika kaukana ja siellä on yleensä ollut aika lailla toiset perusteet kuin ne lailliset perusteet sen päätöksen tekemiseen. Tällä nyt saadaan se juridiikka mukaan myös tänne yksityistieasioihin, elikkä tämä on erittäin hyvänsuuntainen uudistus. Uhkana on tietenkin, että kustannukset nousevat. Itse en kyllä sitä suurenakaan uhkana pidä, vaan se päinvastoin pyrkii ohjaamaan keskustelua ja neuvotteluyhteyttä siihen, että tiekunnan asioita hoidetaan aidosti sen tiekunnan näkökulmasta eikä naapurin riitojen sovitteluelimenä. Elikkä tämä on semmoinen parempi suuntaus, että siellä ruvetaan aidosti käymään niitä tiehen liittyviä asioita.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 helpotuksia tarvitaan näiden maksujärjestelyjen osalta, ja sen takiahan tässä on tulossa aika moneen muuhunkin lakiin muutoksia: maankäyttö- ja rakennuslakiin, ulkoilulakiin ja semmoisiin lakeihin, mitä en edes tiennyt olemassa olevankaan, niitä oli aikamoinen litania siellä. Erittäin tarpeellinen. Mutta sitten minulla on muutama kysymys. Tämä tulee voimaan vasta 2020. Tämä kaikki peruste, ymmärtääkseni, olisi näiltä osin mahdollista ottaa käyttöön vaikka jo heti ensi vuoden alusta, vuonna 2018, mutta kun tähän on nyt yhdistetty nämä kunnilta maakunnille siirrettävät tehtävät ja valtiolta rahoituksen siirtäminen maakunnille, niin siitä syystä nyt sitten tämä hyvä uudistus — ainakin pääosin, minkä nyt ymmärsin tästä — siirtyy kahdella vuodella eteenpäin. Maakunnissahan budjetti on yleiskatteellinen, elikkä tulevaisuudessa yksityistiet kilpailevat siitä ihan samasta sote-rahoituksesta tai työllisyyden rahoittamisesta — ainakin tahtotila on ollut tämänkaltainen.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Niin kuin esille on tullut, tämä esitys purkaa byrokratiaa todella paljon. Mutta sitten ihan semmoinen käytännön asia, että tavallisia ihmisiä koskettaa paljon se, että tämän lain mukaisesti jatkossa ei enää välttämättä tarvitsisi kysyä maanomistajalta lupaa, välttämättä maanomistaja ei tule edes tietämään etukäteen asioita, mitä hänen maallensa tapahtuu. Siellä voi olla esimerkiksi puita, pensaita, jotka voivat maanomistajalle olla merkittäviä ja tärkeitä asioita, pieniä maakohteita, siellä voi olla mitä tahansa, ja tämän jälkeen maanomistaja ei välttämättä edes tiedä, että niihin tullaan koskemaan, ne tullaan kaatamaan. Nämä eivät välttämättä ole niinkään raha-asioita, ne voivat olla hyvinkin paljon tunneasioita, ja nämä ovat niitä mielensäpahoittajien asioita hyvinkin paljon, mutta merkittäviä asioita.
Puhuja: Pertti Hakanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa herra puhemies! Tämä hallituksen esitys todella on hyvä ja odotettu. Myöskin normien purkua ja keventämistä täällä on merkittävä määrä. Tuon, minkä edustaja Maijala otti äsken esille, maanomistajien roolin, osalta on tosi tarkkana oltava siltä osin, että kun tietoimitus tehdään ja määritellään tiealue, minkä jälkeen se alue on se, joka on määritelty, niin sillä alueella pitää pysyä ja se maanomistaja siinä yhteydessä tulee kuulluksi mutta sen jälkeenhän tilanne on sitten toinen: jos tulee urakoitsija, joka ei tiedä tiealueen rajoja, silloin tietysti on myöskin tiekunnalla velvollisuus selvittää se, että haltuun otettu tiealue on se, missä toimenpiteet tehdään, ja kaikki kaapeloinnit ja muut tehdään tiealueen sisällä eikä maanomistajan luovuttamattomalla alueella. Mutta sitten yksi asia, johon täällä kiinnitän vielä huomiota — myöskin edustaja Pylväs otti kyllä ansiokkaasti hyvän esimerkin kautta esille sen asian — eli se, että kun nyt muutoksenhakuprosessissa mennään pois tiehoitokunnista ja mennään sinne käräjäoikeuteen, niin kuten täällä hallituksen esityksessä sivulla 25 kuvataan hyvin nimenomaan se prosessi, kustannus on aivan toista luokkaa. Mutta tietysti täytyy muistaa se, että ainahan pitää pyrkiä siihen, että riitatilanteita olisi entistä vähemmän, ja jotta nämä kaikki asiat pystytään huolehtimaan, niin nimenomaan tämä tiealuekin pitää olla säntillisesti määritelty.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 painavasta asiasta on kyllä syytä käyttää puheenvuoro. Kyseessähän on siis tämän väestölaskentalain, jota ei ole tarvittu vuoden 80 jälkeen, kumoaminen. Tässä sopii kyllä kiittää hallintovaliokuntaa erittäin laadukkaasta työstä mietintöä tehdessä, ja kun on näin historiallinen tilanne, niin ajattelin, että on ehkä paikallaan koko mietintö tässä puheenvuorossa lukea. Mietinnössä siis todetaan: "Hallituksen esityksestä ilmenevistä syistä ja saamansa selvityksen perusteella hallintovaliokunta pitää esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena. Valiokunta puoltaa lakiehdotuksen hyväksymistä muuttamattomana." Täytyy kyllä tässä onnitella hallintovaliokuntaa, että näin ytimekästä mietintöä ei kyllä monesti tässä salissa pääse näkemään. Voisi jopa ehkä enemmänkin kehua, mutta kun on itse ollut tätä tekemässä, niin ehkä on syytä kuitenkin hieman pitää
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Hänen ja Karin avioliittoa punnitaan pian hallinto-oikeudessa, ja he uskovat näytön tällä kertaa riittävän. Irina on nimittäin raskaana. Saatavuusharkinta ei ole mikään ilkeän noidan kirous, jonka rauetessa kaikki ongelmat kaikkoavat. Aivan varmasti Suomen työmarkkinoilla esiintyy kohtuuttomia tilanteita vielä huomennakin. Aivan varmasti tehtävää paremman elämän ja työelämän puolesta riittää edelleen. Oleellista kuitenkin on, tuottaako saatavuusharkinnan poisto parannuksen vai heikennyksen nykytilanteeseen, ja aloitteen väite on, että parannuksen. Arvoisa puhemies! Esitän, että aloite lähetetään työ- ja tasa-arvovaliokuntaan. Koska aloitteessa on monta puolta ja näkökulmaa, olemme sopineet aloitteen toisen allekirjoittajan Juhana Vartiaisen kanssa, että myös hän käyttää esittelypuheenvuoron.
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Lopuksi korostan, että aloite on päivänselvästi osa työmarkkinapolitiikkaa. Sisäministeriö ja hallintovaliokunta käsittelevät yleisesti maahanmuuton ja oleskelulupien asioita, varsinkin koska laaja työperäinen maahanmuutto on meillä skandinaavisiin naapureihimme verrattuna kohtuullisen uusi asia.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa rouva puhemies! Sosiaalidemokraatit tukevat työperäistä maahanmuuttoa mutta niin, että se on hallittua. Tarvitsemme lisää osaajia, meillä on nykyiset hyvät käytännöt. Mielenkiintoinen keskustelu täällä on vertailu Ruotsiin, koska Ruotsi on Euroopan unionin maista ainoa ainoa — jossa tämä muutos on tehty niin, että saatavuusharkinta on poistettu. Kaikissa muissa 27 maassa saatavuusharkinta on yhä edelleen olemassa. Vierailimme viime viikolla Japanissa, missä saatavuusharkinta on todella tiukkaa, mutta sinnekin halutaan osaajia. Meillä on juuri hallintovaliokunnassa käyty kausityölaki, joka mahdollistaa matkailuun ja maatiloille kausityöntekijöiden tulemisen. Siinä samalla käytiin ict-osaajien tulemisen helpottaminen tänne. Me tarvitsemme työntekijöitä, mutta samoilla työehdoilla ja samoilla palkoilla. Koska nykyinenkään järjestelmä valvonnasta ei toimi, niin emme halua romuttaa
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Työvoiman saatavuusharkinta vastaa huonosti niihin tavoitteisiin, joita varten se luotiin aikoinaan. Menettely pidentää entisestäänkin kallista ja byrokraattista työlupaprosessia. Työvoiman tarve on etenkin kaupunkiseuduilla nopeampi kuin viranomaisprosessit pystyvät takamaan. Näin työtä jää tekemättä ja verorahoja saamatta.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Edustaja Vartiainen iloitsi siitä, että kaikista puolueista on löydetty yhteisymmärrystä. Perussuomalaisista ei yksikään ole allekirjoittanut tätä. Meidän mielestämme tämä nykyinen tilanne, jossa on tietyille aloille katsottu jo vapautuksia, on täysin riittävä, ja me voimme jatkaa näiden katsomista eteenpäinkin, ja sitä prosessia voidaan sujuvoittaa. Kun kuuntelin näitä molempia alustuspuheita, kyllä tässä loisti se, keiden asiaa tässä ajetaan ja keitä nyt työllistetään. Kokoomus tietysti haluaisi mahdollisimman edullisesti työntekijöitä, ja sitten taas
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Tässähän nimenomaan ei ole kysymys siitä, että elätettäisiin koko maailmaa. Meidän taloutemme ja julkistaloutemme hyötyisi suuremmasta työvoimasta. Kun täällä otettiin Ruotsi esiin, niin Ruotsihan nyt nimenomaan on ollut Euroopan ja maailman mittakaavassa loistava taloudellinen menestyjä
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Keskustelu saatavuusharkinnasta kaipaa malttia ja mittasuhteisiin asettamista. Malttia tarvitaan, jotta emme sorru vääriin mielikuviin emmekä ylilyönteihin, ja mittasuhteisiin asettamista tarvitaan, jotta näemme, minkä kokoinen asia tämä on Suomen työmarkkinoille. Kun ajattelemme, että Suomessa työvoima on noin 2,7 miljoonaa ihmistä, 2,7 miljoonaa ihmistä, ja siihen suhteutetaan nämä saatavuusharkintatapaukset, joita esimerkiksi viime vuonna oli vain noin 8 000, joista tuhannesta oli kielteinen päätös, niin näemme, että tämä saatavuusharkinta ei millään muotoa ole Suomen työmarkkinoiden kannalta merkittävä tapaus sinänsä, joka muuttaisi työmarkkinoita jotenkin perustavalla tavalla toiseksi.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-25 Rouva puhemies! Täällä edustaja Vartiainen siteerasi Raamattua, ja niin aika usein tapahtuu sen kontekstin ulkopuolella. Mutta ehkä se ydinsanoma oli kuitenkin siinä, että kaikki ovat samanarvoisia. Muistutan toisesta lauseesta, sillä työmies on palkkansa ansainnut. Itse ajattelen, että on todella tärkeää, että tässä, kun pohdimme tätä kysymystä, pystyisimme varmistumaan siitä, että kaikki tapahtuu hallitusti, ja todellakin myöskin pystymme varmistamaan sen, että niin työehdot kuin myöskin sitten palkka on se, mikä meillä on sopimuksissa sovittu. Siinä mielessä oikeastaan tässä edustaja Kontulan aloitteessa on tämä viimeinen kappale, jossa sanotaan, että "työehtojen viranomaisvalvonnalle on siten tässä yhteydessä erityisen vahvat perusteet", ja olenkin hivenen huolissani, onko meillä todellakin näin tämä tilanne. Omassa ryhmässäni useammat edustajat ovat tämän allekirjoittaneet, ja itselleni on kuitenkin niin tärkeää, että tämä asia pysyy hallittuna, että vielä odottelen näitä,
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-25 vaan juuri niin monta kuin työlle löytyy kysyntää, ja sitä kysyntää luo työ. Kun Suomeen töihin muuttaminen on vaikeaa, se johtaa lähetettyjen työntekijöiden käyttöön, ja se, jos mikä, syö työtä suomalaisilta yrityksiltä. Esimerkiksi Länsimetron Koivusaaren työmaalla oli tekijöitä 35 eri maasta ja he veivät palkkansa mennessään.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Edustaja Meri toikin jo yhden asian esille, mutta korostettakoon nyt vielä kerran, että yksikään perussuomalainen kansanedustaja ei ole allekirjoittanut tätä lakialoitetta. Valitettavasti kaikista muista eduskuntapuolueista aloitteen allekirjoittajia kuitenkin löytyi, molemmista hallituspuolueista aivan ylivoimainen enemmistö. Se on kyllä tavallisen suomalaisen työntekijän näkökulmasta erittäin valitettava havainto. Tämän tarveharkinnan poiston tärkeyttä on perusteltu ja perusteltiin tänäänkin edustaja Vartiaisen toimesta työvoimapulalla. Kyseinen perustelu ei ole kestävä, sillä pätevä työntekijä saa Suomeen saapuessaan kyllä työluvan, jos alalla on todellakin työvoimasta pulaa ja paperit ovat kunnossa. Sitä vastoin harhautus siitä, että tarvitsisimme valtavasti työvoimaa EU- ja Eta-alueen ulkopuolelta, on loukkaavaa suomalaista työttömyydestä kärsivää työntekijää kohtaan. Vastaus työmarkkinoiden murrokseen ei ole saatavuusharkinnan poistaminen, vaan oikea koulutus suomalaisille.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Tätä saatavuusharkinnasta luopumista voi perustella mielestäni monesta näkökulmasta, niin inhimillisestä kuin taloudellisesta. Edelliselle puhujalle, edustaja Saviolle, haluan todeta, että jos on katsonut meidän väestöpyramidiamme, meidän huoltosuhdettamme, meidän syntyvyystilastojamme, on ilmiselvää, että meillä on tarve uusille veronmaksajille. Nyt saatavuusharkinta pahimmillaan johtaa siihen, että me käännytämme jo työllistyneitä ihmisiä, jotka ovat motivoituneita, hyviä työntekijöitä, jotka joku on halunnut palkata. Se ei ole tavallisen suomalaisen etu. Mutta itselleni tässä painaa paljon myös tämä inhimillinen perustelu. Minusta suurin ongelma tässä on se, että pahimmillaan saatavuusharkinnan alainen työlupa asettaa työntekijän aivan kohtuuttomaan tilanteeseen suhteessa työnantajaan, kun työ- ja oleskelulupa on sidottu yhteen.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Kun katsotaan niin EU-, Eta- kuin OECD-maita, niin todella meillä on yksi esimerkki maasta, jossa saatavuusharkinta tai vastaava järjestelmä on poistettu. Se on Ruotsi. Kaikissa muissa on joku järjestelmä, jolla kontrolloidaan rajantakaista rekrytointia. Jos sitten ajatellaan näin, että Ruotsin esimerkki on niin tähdellisen tärkeä, että siihen haluttaisiin tarttua, niin kai se jossain muuallakin olisi tehty. Tai jos ongelmat siitä, että meillä on kahdet työmarkkinat, poistuisivat sillä, että poistettaisiin näistä kaikista maista saatavuusharkinta, niin se olisi luultavasti varmaan tehty. Sitten kun katsotaan tätä vielä laajemmin, niin voidaan hyvin yksinkertaistaa se, että jos nyt tässä lähikauppa haluaa palkata myyjän, niin siinä tapauksessa luultavasti saatavuusharkinta sen estää. Jos taas viereinen pelifirma haluaa tänne erityisasiantuntijan, niin sen se saa kyllä tuoda ilman mitään että tämä järjestelmä on niin hyvä kuin te nyt sanotte, niin kai se sitten muissakin maissa olisi tehty ja poistettu. Nimenomaan tässähän nyt puhutaan EU- ja Eta-alueen ulkopuolisesta rekrytoinnista, ja kun siinä on kaikissa muissakin maissa vastaava järjestelmä käytössä. Monesti Suomessa pidetään Kanadaa esimerkiksi työperäisen maahanmuuton mallimaana. Minkälainen järjestelmä siellä on? Siellä on vielä tiukempi järjestelmä tämän osalta kuin Suomessa. Sitten kun aina sanotaan täällä Suomessa, että meidän järjestelmä olisi jotenkin todella konservatiivinen, niin sehän ei pidä paikkaansa, kun kansainvälisessä vertailussa Suomen työperäinen maahanmuuttojärjestelmä on sieltä liberaaleimmasta päästä.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Kuten jo tuossa totesin, muissa maissa asia on ratkaistu toisella tavalla, nimittäin merkittävällä, miljoonien paperittomien ihmisten harmaalla sektorilla. Se ei ole minusta hyvä ratkaisumalli. Mieluummin etsin ratkaisuja sieltä Ruotsin suunnasta. Mitä tulee siihen, saako pätevä työntekijä aina työluvan: Viimeksi perjantaina annettiin tiedoksi tapaus Lahdesta, missä parkour-halliyrittäjä halusi palkata irakilaisen parkour-ohjaajan, joka oli ollut hänellä töissä jo vuoden verran mutta tarvitsi nyt työlupaa. Ei saanut, koska paikkakunnalla on työttömiä liikunnanohjaajia, vaikka yhdelläkään työpaikkaa hakeneista liikunnanohjaajista ei ollut minkäännäköistä kokemusta parkourista.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 suomalaisen työntekijän puolta pitäviä edustajia. Tämän lakialoitteenhan oli allekirjoittanut myös usea sosiaalidemokraatti. Tässä koko keskustelussa, mitä olen kuunnellut, menevät kyllä aivan sekaisin nämä maahanmuuttoideologiat ja se, mikä on työperäisen maahanmuuton rooli tässä. Useimmille tämä tuntuu olevan vain maahanmuuttoideologinen kysymys, kun puhutaan työperäisestä maahanmuutosta. Ruotsi ei todellakaan ole mikään maahanmuuttopolitiikassaan onnistunut maa. Se on itse asiassa varmaan koko maailman maahanmuuttopolitiikassaan eniten epäonnistunut maa. Ihmettelen aika kovasti, että tekin, edustaja Modig, siinä sitä hehkutatte. — No se oli edustaja Kontula sitten. Mutta tekin, edustaja Modig, veditte tähän Suomen väestöpyramidin ja huoltosuhteet ja nämä. Eiköhän ne ihmiset kannattaisi ottaa Suomeen töihin silloin, kun ne työpaikat ovat avoinna ja olemassa, eikä etukäteen tänne makaamaan?
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-25 mutta heidän työpaikansaantiaan vaikeutetaan ja pahimmassa tapauksessa estetään. Me menetämme siis paljon tarvitsemaamme työvoimaa, ja samalla suomalaiset yritykset menettävät työntekijän, jonka he tarvitsisivat omaan yritykseensä ja niiden menestymiseen. On siis luontevaa, että Suomi luopuu tästä saatavuusharkinnasta, joka vaikeuttaa sekä yrittäjien asiaa että Suomen talouden tulevaisuutta.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Tästä on hyvä esimerkki Finnair, joka on palkannut Aasian-lennoille aasialaista vuokratyövoimaa, ja heitä on noin neljäsosa koko Finnairin matkustamohenkilökunnasta. Yhtiö uhkasi vuonna 2014 vaihtaa kaikkien kaukoreittikohteidensa suomalaisen henkilökunnan aasialaisiin, ellei palkkoja Suomessa tiputettaisi 20 prosenttia.
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 paljon vedottu Ruotsin esimerkkiin. No, Ruotsihan on ollut monessa asiassa edelläkävijä, ja monessa asiassa on muissa maissa kauhisteltu edustaja Räsäsen tavoin sitä, mitä kummallista Ruotsissa sitten on keksittykään — pitkät hiukset tai tasa-arvoinen avioliitto tai mitä lie. Tosiasia on kuitenkin, että Ruotsi on varmasti tässä asiassa edelläkävijä, ja Ruotsin
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Kun edustaja Vartiainen nosti jo esille tämän Ruotsi-esimerkin, niin otetaan kaksi esimerkkiä: Toinen liittyy siihen, mitä monesti Ruotsissakin silloin 2008, kun laki vietiin läpi, sanottiin, että tavoitteena on nimenomaan houkutella osaajia. Ajateltiin, että edelleen se järjestelmä on kuitenkin kysyntävetoinen elikkä sitä osaamista, mitä Ruotsi tarvitsee, tulee. No, nyt kun katsotaan, minne se suurin tarjonta on tullut, niin kyllä se on tullut niille aloille, joilla jo ennestään oli tarjontaa, ja tämä on Ruotsissakin tunnustettu. Toinen esimerkki liittyy siihen, mitä myös edustaja Vartiainen on monesti käyttänyt, että tällä saatavuusharkinnan poistamisella nyt jotenkin näitä lupakäsittelyaikoja pystytään nopeuttamaan merkittävästi. Miten Ruotsissa on käynyt? Ruotsissa käsittelyajat ovat pidentyneet. Minkä takia? Sen takia, että sinne on tehty uutta etukäteissääntelyä.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-25 täyttää nämä velvoitteensa. Ja olisinkin tästä halunnut lisää kuulla, minkälainen järjestelmä Ruotsissa on, jotta voidaan pohtia sitä, onko työnantaja sellainen, että voidaan tietää, että se pystyy täyttämään nämä velvoitteensa, ja minkälaista historiaa sillä mahtaa olla, ja onko siellä jotain sanktiojärjestelmiä, eli tätä etukäteisvalvontaa. Ja toisaalta sitten — kuten edustaja Kontula on tosiaan kirjannut sen tänne — tämä jälkikäteisvalvonta: Kun me tiedämme tänä päivänä, että meillä on työsuojelupiireissä tälläkin hetkellä
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 Aika yleinen käsitys, joka minun käsittääkseni on oikea, on se, että työnteon vähimmäisehdot pääosin ovat Ruotsissa hieman paremmat kuin Suomessa. Tämä saatavuusharkinnan poistaminen ei ole siis johtanut työehtojen polkemiseen. Ruotsin valtiontilintarkastajien raportissa todettiin tämä käsittelyaikojen piteneminen ja luotiin toimintasuunnitelma sille, miten niitä pyritään lyhentämään. Ruotsilla on hyvin toimintakykyinen poliittinen järjestelmä tässä. Täällä on puhuttu myös siitä, että tämä saatavuusharkinnan poisto jotenkin avaisi työmarkkinat kaikille tulla. Näinhän ei ole, se vain luo toisenlaisen seulontamekanismin. Ja vastauksena edustaja Essayahin kysymykseen: siis oleskelulupa ja työlupa oleskelulupa ja työlupa edellyttävät, että kaikki työsuhteen edellytykset ovat kunnossa, laki, työehtosopimukset, ja sen lisäksi työpaikasta on myös ilmoitettava kansallisessa työnvälitysjärjestelmässä, määräaika,
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Silloin kun puhutaan Ruotsin ja Suomen käsittelyajoista, niin pitää muistaa, että ne järjestelmät ovat monilta muilta osin hyvin erilaiset. Ne eivät ole vertailukelpoiset, tai ainakaan minä en pysty minuutin puheenvuorossa sitä vertailua tekemään, koska siinä on paljon erilaisia osia. Mutta haluaisin kiinnittää huomiota siihen, kun täällä on puhuttu suomalaisen työntekijän puolustamisesta. Tämähän on propagandaväite jos mikä, koska saatavuusharkinnassa eivät asetu vastakkain suomalainen työntekijä ja kolmannen maan työntekijä vaan EU-, Eta-kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaiset.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Kun tuli Ruotsista puhetta, niin katsoin tästä mediassa olleesta tiedosta, että Ruotsin hallitus on 2015 julkaissut selonteon, jonka mukaan Ruotsissa on tarveharkinnan myötä syntynyt maahanmuuttoväylä. Raportin mukaan noin 40 prosenttia muuttajista tulee aloille, joilla ei ole pulaa työväestä. Lisäksi 20 prosenttia tulee matalapalkkaisille aloille, joilla on jo ylitarjontaa. Eli ei tämä nyt ihan vaikuta siltä, että tämä toisi joitakin valtavia osaajia, kuten joku edustaja toi puheenvuorossaan esille. Vielä muistuttaisin, että meillähän on vapautettu esimerkiksi erityisasiantuntijat, nämä niin sanotut koodaajat, tarveharkinnasta. Sitten meillä on Uudenmaan ely-keskus vapauttanut
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 surullisia ja valitettavia, ja sen takia ainakin me olemme myöskin yrittäneet hallintovaliokunnassa purkaa niitä. Niiden osalta esimerkiksi näitä pakkopalautuksia on lykätty siihen kohtaan, katsottu aikatauluista, voidaanko saada käsiteltyä ensin oleskelulupahakemus ynnä muuta — elikkä semmoiset tapaukset. Mutta tämä laki on aikanaan tehty siihen, että joillakin aloilla, joilla eittämättä Suomeen ei tarvitse tulla ulkomailta työvoimaa, sitä saataisiin suojattua. Kyse ei ole ollut silloin yksittäistapauksista, jotka ovat ehkä tulleet muilla syillä Suomeen, vaan isommasta määrästä samanaikaisesti joillekin aloille. Tästä syystä mielestäni saatavuusharkinta on paikallaan. Äsken esimerkki lentoemännistä, meillä on rakennusalaa, meillä on palvelualoja, vaikka ei Helsingin alueella, niin joillain muilla alueilla Suomessa, missä yhä edelleenkin haluaisin ajatella, että meillä suomalaisia työntekijöitä käytetään
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Lakihan on alun perin tehty tilanteessa, jossa Suomen rajat oli suljettu. Sen jälkeen tuli EU-jäsenyys, sen jälkeen tuli Schengen, ja nyt me elämme aivan erilaisessa toimintaympäristössä kuin siihen aikaan, kun laki on tehty, eikä laki toimi tässä ympäristössä samalla lailla kuin mihinkä se alun perin tarkoitettiin. Mitä tulee tähän Finnairin esimerkkiin, niin minusta se on hyvä esimerkki siitä, miksi saatavuusharkinta ei toimi, jos sen ajatuksena on jotenkin hillitä työnantajien palkkausta kolmansista maista. Finnair voi halutessaan vaihtaa koko matkustamohenkilöstönsä Aasian-lennoilla aasialaisiin saatavuusharkinnan alla. alla. Myös ammattiliitossa tiedetään tämä, koska eivät he muuten olisi niihin palkanalennuksiin suostuneet. Ainoa suunta, johonka saatavuusharkinta ehkä jollakin lailla antaa suojaa, on USA ja Kanada, ja sielläkin se suojaa espanjalaisten ja kreikkalaisten työpaikkoja suhteessa usalaisten ja kanadalaisten työpaikkoihin, ei suinkaan suomalaisten työpaikkoja jotenkin erityisellä tavalla.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Edustaja Kontula ja edustaja Vartiainen, tässä on nimenomaan kyse suomalaisen työvoiman puolustamisesta. Työvoimaa tulee juuri sinne Ruotsiinkin, mitä te, edustaja Vartiainen, ihannoitte näiden numeroiden valossa. Sinne tulee nimenomaan työntekijöitä aloille, joilla ei ole pulaa työvoimasta, ja silloin ne ovat myös työttömien ruotsalaisten, sen Ruotsin työvoimareservin, työntekijöiltä pois. Se on hyvä, että, edustaja Kontula, tekin olette havahtunut siihen, että me olemme EU:n sisämarkkinoilla. Miksei tämä EU:n sisämarkkina, miksei tämä työvoiman saatavuus riitä?
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Tässä keskustelussa, niin kuin Suomessa yleensäkin, tulee valitettavasti voimakkaasti esiin se virhekäsitys, että työpaikkojen määrä on vakio ja yksi työtilaisuus on toiselta pois. Se tulee esiin edustaja Paateron tai edustaja Tavion puheenvuoroissa siitä, missä ja millaista työvoimaa tarvitaan. Markkinatalous ei toimi niin. Ei ole mitään tarvetta, jonka jokin keskussuunnittelija määrää, vaan kun ihmisiä tulee työmarkkinoille, markkinatalous yleensä toimii joustavasti ja he työllistyvät.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Miksi EU- ja Eta-laajuiset työmarkkinat eivät riitä? Siksi, että meillä on täällä Suomessa tuhansia ihmisiä, jotka elävät täällä, jotka työskentelevät täällä, joilla ehkä on Suomen kansalaisia omina lapsinaan, jotka joutuvat mahdottomiin tilanteisiin tämän saatavuusharkinnan kanssa joka viikko, lähes joka päivä, tässä maassa. Minä en tavoittele Suomeen enemmän ulkomaalaisia työntekijöitä. Minua ei kiinnosta, tuleeko ulkomailta paljon vai vähän työntekijöitä, kunhan niitä tulee sopivasti. Minä tavoittelen mahdollisimman reiluja työmarkkinoita Suomeen, ja se on suomalaisen, se on EU-kansalaisen ja se on kolmansista maista tulevan työntekijän etu. Silloin, kun laivassa on vuoto pohjassa, keskitytään paikkaamaan sitä eikä kuurata kantta, ja siitä on nimenomaan saatavuusharkinnan poistossa kyse.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-25 Eli vaikka työpaikka olisi hankittuna, ihminen valittu tiettyyn tehtävään ja halukas tarttumaan työhön, ei byrokratian tulisi tätä asiaa hidastaa. Tämä nykytilahan toimii osin alkuperäistä tarkoitusta vastaan. Se asettaa mekaanisesti vaikkapa jopa jokaisen romanialaisen ja kreikkalaisen työttömän kolmansien maiden kansalaisten edelle ja vaikka työluvan hankkija olisi siis oleskellut Suomessa vuosia. Tämä on myös iso ongelma. Ehkä perussuomalaisissakin kannattaisi perehtyä tähän asiaan, ennen kuin alkaa kommentoimaan.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 Ruotsilla on muun muassa edelleen oma valuutta, jonka se aika tiukan kansan-äänestyksen jälkeen päätti jättää viime vuosikymmenellä käyttöön. Sitä vastoin Suomi on tosiaan yhteisvaluutassa, ja me joudumme täällä sitten sopeutumaan niihin olosuhteisiin, jotka meillä on, Ruotsi voi kelluttaa valuuttaansa. Kun edustaja Vartiainen tässä äsken vetosi joustoihin, niin asiahan on niin, että Suomessa heikkenevän työllisyystilanteen vallitessa
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Tarvitsemme tulevaisuudessakin lisää työperäisiä maahanmuuttajia ja tarvitsemme siis aktiivisen suunnitelman koulutetun ja osaavan työvoiman tähän maahan saamiseksi. Meille on todellakin tulossa myös työvoimapula. On kuitenkin hyvä muistaa, ettei saatavuusharkinta koske asiantuntijatyötä, johtotehtäviä, tietotekniikka-alaa eli ei siis oikeastaan suurinta osaa työstä. Viranomaisten mukaan noin 25—30 prosenttia Suomessa työskentelevistä ulkomaalaisista on sen piirissä ja lisäksi saatavuusharkinnasta on mahdollisuus myös alueellisesti luopua. Eli saatavuusharkinta ei tule esteeksi, jos työvoimaa ei ole todellakaan saatavissa. Mutta,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 Vartiainen totesi, että Ruotsin kasvu johtuu pääasiassa muista syistä mutta tämä tarveharkinnan poisto on tietyllä tavalla yksi lisätekijä, ja nyt äskeisessä puheenvuorossa te kovasti ripititte edustaja Taviota siitä, että hän ei tunne tätä Ruotsin tilannetta ja sitä, mistä kaikesta tämä johtuukaan. Eli kannattaa nyt muistaa sitten olla johdonmukainen. Mutta koska minä en ole taloustieteilijä, niin vetoan talousprofessori, emeritusprofessori Viréniin, joka on 12.10.2017 Uudessa Suomessa todennut, että tämä näkemys siitä, että tämä ei johtaisi palkkadumppaukseen, ei ole hänen mielestään kestävä, ja hän nimenomaan ottaa kantaa tähän teidän lakialoitteeseenne. Hän näkee vaarana nimenomaan työehtosopimusten noudattamatta jättämisen ja sen, että palkat laskevat ja