Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Täytäntöön pantavan direktiivin perusteella jäsenvaltioiden on siis mahdollista kansallisesti rajoittaa EU:ssa viljeltäväksi hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan. Lailla luodaan valmiiksi päätöksentekomekanismi mahdollisesti viljeltäviksi tulevien muuntogeenisten kasvien varalle sekä säädetään kansallisiin järjestelyihin liittyvästä valvonnasta. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan ensi vuoden alusta alkaen. Laissa annetaan menettelyt, joiden mukaisesti Suomi voisi rajoittaa muuntogeenisten organismien viljelyä kansallisesti joko vaatimalla muuntogeenisen organismin viljelyn mukauttamista tai laatimalla kansallisia rajoituksia ja/tai kieltoja. Jäsenvaltio voi Jäsenvaltio voi vaatia, että luvan maantieteellistä soveltamisalaa mukautetaan siten, että kyseisen jäsenvaltion koko alue tai sen osa suljettaisiin viljelyn ulkopuolelle. Jos osa suljettaisiin viljelyn ulkopuolelle, tämä ei minun mielestäni olisi oikein. Jos soveltamisalan mukauttamista ei ole vaadittu tai hakija ei ole siihen suostunut, jäsenvaltio voisi rajoittaa tietyn muuntogeenisen organismin viljelyä tai kieltää sen koko alueella tai sen osalla. Viljelyn rajoittaminen tai kieltäminen tulisi tehdä päätöksellä, joka on perusteltu, eikä se saa olla ristiriidassa EU:n yhteisen riskiarvioinnin kanssa. Kieltoperusteena ei voisi käyttää turvallisuuteen tai terveellisyyteen kohdistuvia perusteluja, sillä turvallisuus ihmisille, eläimille ja ympäristölle on ollut hyväksymisen edellytys jo viljelyluvan myöntämisvaiheessa. Kieltoperusteiden tulisi olla EU:n oikeuden mukaisia, perusteltuja, oikeasuhtaisia ja syrjimättömiä, sekä niiden tulisi perustua lisäksi pakottaviin syihin. Esimerkkeinä kieltoperusteista direktiivissä on mainittu ympäristöpoliittiset tavoitteet, kaavoitus, maankäyttö, sosioekonomiset vaikutukset, muuntogeenisten organismien muissa tuotteissa esiintymisen välttäminen sekä maatalouspolitiikan tavoitteet. Toimenpiteeksi, jolla pyritään estämään muuntogeenisen organismin leviämistä naapurijäsenvaltioihin, ei esitetä säädettäväksi erillistä säännöstä, koska Suomen ainoa maaraja toisen EU-jäsenvaltion kanssa on raja Ruotsin kanssa Torniosta Kilpisjärvelle. Kyseisellä alueella viljely on vähäistä, eikä viljelyksiä ole lähellä rajaa. Suomessa ei tällä hetkellä viljellä kaupallisesti muuntogeenisiä organismeja. Suomen markkinoilla ei myöskään ole tällä hetkellä muuntogeenisiä elintarvikkeita. Muuntogeenistä soijaa on tuodusta rehusoijasta hieman yli puolet, vuonna 2015 noin 79 miljoonaa kiloa. Hakemusmenettelyssä EU:ssa ei ole yhtään Suomessa viljeltäväksi soveltuvaa taikka kiinnostavaa viljelykasvia, joten muuntogeenisten organismien viljelyn ei arvioida lähiaikoina olevan meillä ajankohtainen kysymys. Mitä tulee lain vaikutukseen, vaikutukset viranomaisiin kohdistuisivat maa- ja metsätalousministeriöön, Ruokavirastoon sekä geenitekniikan lautakuntaan. Viljelyn rajoittamista tai kieltämistä koskeva päätös olisi luonteeltaan pitkälti poliittinen päätös, minkä vuoksi ratkaisuvalta osoitettaisiin valtioneuvostolle. Rajoituksen tai kiellon vaikutukset kohdistuisivat yksittäisiin viljelijöihin, jotka haluaisivat viljellä kyseistä kasvia. Esityksen taloudelliset kustannukset kohdistuisivat lähinnä viranomaisiin. Kustannusten lisäykset olisivat kuitenkin pieniä. Lopuksi, arvoisa puhemies, itse toivon, että maassamme ei olisi muuntogeenisiä viljelytavoitteita, ei missään mielin, vaan minä uskon, että meillä on tulevaisuudessa