Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-08 Arvoisa puhemies! Jatkan muutamasta asiasta, jotka eivät tässä keskustelussa ole nousseet esiin. Osa on, mutta vähän toisesta näkökulmasta. Perustuslakivaliokunta antoi hyvin kriittisen lausunnon, ja siinä oli monta kohtaa, joihin perustuslakivaliokunta puuttui ja sanoi, että ne ovat ikään kuin eri tavoin kuin meillä on tähän asti hyväksytty. Normaalisti on niin, että jos perustuslakivaliokunta laittaa säätämisjärjestyksen taakse jonkun kohdan, niin valiokunnan on se muutettava tai salissa tulee säätämisjärjestys vastaan. Mutta silloinkin, kun käytetään lievempiä muotoja, valiokunnan on perusteltava ne asiat, joita se ei ota huomioon perustuslakivaliokunnan lausunnossa. Kun vaikka kuinka luen tuota sosiaali- ja terveysvaliokunnan lausuntoa, niin sieltä ei löydy perusteita sille, että esimerkiksi työvoimapoliittisia toimia ei ole tasapuolisesti koko maassa tai että niitä ei ole ylipäätään saatavissa, koska rahat ovat niukat. Lausunnosta käy ilmi, että että TEMin edustaja sanoo, että rahaa on kyllä lisätty, mutta kun pohjalla on leikkauksia, niin tosiasiallisesti lisäystä ei tapahdu. Ja mitä vastaa sosiaali- ja terveysvaliokunta? Edellyttää, että rahat jaetaan oikea-aikaisesti. Jos rahaa ei ole, niin silloin oikea-aikainen rahan jakaminen ei auta. Eli tässä on mielestäni tällaisia hyvin kummallisia yhtälöitä, joihin olisi todellakin ollut kiva saada vastauksia oikeasti myös hallituspuolueiden puolelta. Toinen ongelma, joka liittyy siihen, kun on käyty keskustelua, pääseekö niihin palveluihin vai eikö niihin pääse: No, työtön ei itse päätä siitä, pääseekö hän palvelun piiriin vai eikö hän pääse palvelun piiriin, ja se on todettu yhdeksi suureksi ongelmaksi tässä. Mutta toinen ongelma on se, että tämä mekanismi herkästi johtaa siihen, että työvoimapoliittisia palveluita ruvetaan pilkkomaan, pilkkomaan sen suuruisiksi, että ne täyttävät nämä edellytykset, joita tämä laki edellyttää kaikkein vaikeimmassa työmarkkina-asemassa olevilta ihmisiltä, jotka eivät kykene avoimilta työmarkkinoilta töitä ja niitä keikkatöitä saamaan, jolloin itse asiassa ne käytettävät rahat, joita meillä on aktiivitoimiin, tulevat epätarkoituksenmukaisesti käytetyksi ja se johtaa tehottomampaan rahankäyttöön. Tämä on mielestäni toinen suuri ongelma, josta emme ole ehkä vielä niin paljon puhuneet. Kolmas liittyy siihen, että meillä on tulossa vielä toinen laki, joka liittyy työvoimapolitiikan uudistukseen, jonka ajatuksena on se, että työttömän pitää hakea tietty määrä töitä ja raportoida näistä työnhauistansa, ja jos hän ei raportoi niitä tietyllä syklillä, niin siitä seuraa työttömyysturvan menetys kokonaan. Minun on hyvin vaikea ymmärtää sitä logiikkaa, että ensin me edellytämme, että työttömän pitää saada töitä, jotta hän voi työllistyä, ja sen jälkeen on tulossa laki, joka edellyttää, että työttömän pitää hakea töitä. Eli tällaiset paketit, jotka liittyvät kiistatta toisiinsa, olisi syytä esitellä eduskunnalle samanaikaisesti, koska silloin niihin voitaisiin saada joku tolkku. Mietin tätä lainsäädäntöä, olen sentään aika paljon näiden pykälien kanssa puljannut. Minulle kirjoitti kirjeen yksi varkautelainen rouva, jolla on jo ikää, joka on ollut pitkään työttömänä ja ilahtui, että hän voisi päästä nyt kirjastoon palkkatuella töihin. Mutta sitten kävi ilmi, että tämä rouva on jakanut ilmaisjakelulehtiä, jolloin hän ei täytä tätä pitkäaikaistyöttömän kriteeriä, jolloin hän ei voi päästä sinne kirjastoon, koska ei saa sitä tukea, jonka pitkäaikaistyötön saisi. No, sen jälkeen hän kysyi minulta, että riittääkö tämä minun lehdenjako siihen, että minun työttömyysturvaa ei leikata. En osaa vastata, riittääkö, koska kyse on tehtävästä, jossa ei ole työaikaa ja joka ei ole suoraan sidottu näihin pykäliin. Tällaisiin asioihin olisi hyvä ollut saada vastauksia ministereiltä tässä keskustelussa, koska ne eivät valiokunnassa selväksi tulleet. Neljäs asia on se, että sosiaali- ja terveysvaliokunta korjasi tässä laissa sellaista kohtaa, joka on mielestäni hyvin oleellinen ja liittyi esimerkiksi ministeri Ihalaisen puheenvuoroon. Laki oli kirjoitettu siten, että aktiiviehdon voi täyttää vain, jos nuo palvelut tulevat julkiselta toimijalta, mutta jos ne palvelut tulevat ulkopuoliselta yritykseltä, joka tuottaa palveluita, niin silloin niitä ei kirjata aktiivitoimiksi. Samaan aikaan hallitus on muuttamassa koko työvoimapolitiikkaa siten, että lähes kaikki palvelut tulisivat yksityisiltä yrityksiltä — mutta vielä tässä laissa se ei itsekään luota yksityisiin yrityksiin niin paljon, että olisi kelpuuttanut nämä toimet aktiivitoimiksi tämän lain tarkoittamalla tavalla.