Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-05-10 Yksi osa murrosta on hallitun muutoksen tekeminen, muutoksen tekeminen, mikä on täysin välttämätöntä, jotta selviämme ensi vuosikymmenestäkin. Tämän päivän jälkeen eduskunnalla on käsiteltävänään koko laaja sosiaali- ja terveydenhuollon muutoksen uudistus. Lakikokonaisuudella vauhditetaan muutoksen käytännön tekemistä ja varaudutaan vastuullisesti tulevaisuuteen, tulevaisuuteen jota ei tarvitse ennustaa — me tiedämme, mitä on tulossa. Meidän on kyettävä pysäyttämään sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden rapautumiskehitys. Lakikokonaisuuden yksi kulmakivi, viimeinen osa, hallituksen esitys asiakkaan valinnanvapaudesta sosiaali- ja terveydenhuollossa on nyt eduskunnan arvioitavana. Hallituksen malli valinnanvapaudesta on käytännöllinen, suomalainen malli. Sillä on vaikutusarvioinnin perusteella hyvät mahdollisuudet parantaa yhdenvertaisuutta palvelujen saatavuudessa ja kaventaa hyvinvointi- ja terveyseroja. Suomen mallissa julkinen sektori on vahva isäntä. Markkinoita hyödynnetään toimeenpanossa. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on jatkossa nykyistä laajemmat mahdollisuudet tuottaa julkisia palveluja. Laki mahdollistaa myös palvelujen sujuvan yhteensovittamisen niin asiakkaan näkökulmasta kuin palvelutuotannon näkökulmasta. Arvoisa herra puhemies! Nyt esiteltävän lain myötä kaikki perussäädökset sote-muutoksen viidestä peruspilarista ovat eduskunnan arvioitavana. Ensimmäinen peruspilari on perustuslakivaliokunnankin viime vaalikaudella edellyttämä vahva järjestäjä. Jatkossa maakunta hoitaa niin sote-palvelujen järjestämisen kuin rahoituksen. Toinen perusta on uudistamisen alkuajoista mukana ollut palvelujen integraatio. Vahva järjestäjä huolehtii siitä, että palvelut yhteensovitetaan asiakkaan tarpeen mukaiseksi kokonaisuudeksi. Oikeaa hoitoa ja palvelua oikeaan aikaan. Kolmas peruspilari: Valinnanvapaus tukee asiakaslähtöisyyden lisäämistä. Se vahvistaa ihmisen itsemääräämisoikeutta ja perustason palveluja sekä valjastaa kilpailun palvelujen kehittämiseen. Valinnanvapaus mahdollistaa voimavarojen siirtämistä erityistasolta perustasolle ja auttaa pitkällä tähtäimellä myös neljännen perustan eli kustannusten hillinnän toteuttamista. Avainasemassa kustannusten hillinnässä ovat parhaat käytännöt, vaikuttavimmat hoitomuodot ja digitaalisten ratkaisujen käyttöönotto. Viides peruspilari on kattava digitalisaatio. Tätäkin voidaan kirittää valinnanvapauden lisäämisellä. Se edellyttää, että tieto kulkee ja että tietojärjestelmät ovat yhteentoimivia ja käyttäjäystävällisiä. Tämä edellyttää tiedolla johtamista ja ihmisen ohjaamista oikeaan palveluun. Tämän toteutumiseksi hallitus on linjannut rahoituspuitteet ja mittavat investoinnit. Ict:n uusintamiseen päätettiin hallituksen puolivälitarkastelussa osoittaa kehyskaudelle miljardin euron investointiohjelma. Suomalainen valinnanvapausmalli sisältää uudenlaisen rahoitusmallin, jolla kansainvälisen vertailutiedon perusteella on mahdollista parantaa hoidon yhdenvertaisuutta. Rahoitus ei jatkossa perustu suoritteisiin vaan ihmisten tarpeisiin. Tämä tarve on jokaisessa maakunnassakin yksilöllinen. Myös korvaukset yksittäisille tuottajille maksetaan heidän asiakkaidensa tarpeisiin sovitettuina. Ihmiset eivät ole kasvottomia kohteita tai hallintoalamaisia, he haluavat vaikuttaa elämäänsä ja itseään koskeviin asioihin. Tämä laki antaa ihmiselle mahdollisuuden vaikuttaa järkevällä tavalla palvelujen sisältöön ja myös laatuun. Samalla on otettu huomioon, etteivät kaikki osaa tai halua valita. Myös se on huomioitu, että sosiaali- ja terveyspalveluissa on kyse asiantuntijoiden tuottamista palveluista, joiden laatua maallikonkin on vaikea havainnoida. Siksi neuvonnalla on iso sija valinnanvapauslainsäädännön toteuttamisessa. Arvoisa herra puhemies! Valinnanvapaus vahvistaa osaltaan perustason palveluja. Tässä on ollut nykyisen järjestelmämme heikoin kohta, mikä on näkynyt ihmisiä lähimpänä olevien palvelujen aliresursoinnissa, pitkissä jonoissa ja vaikeuksissa saada riittävästi ammattilaisia esimerkiksi terveyskeskuksiin. Kuten jo aiemmin sanoin, valinnanvapausmalli on käytännössä yksinkertainen: Ihminen valitsee itselleen vuodeksi sote-keskuksen ja suunhoidon yksikön. Jos ei valitse, se hänelle osoitetaan. Ja jos on hätä, soitetaan numeroon 112. Osa asiakkaista tarvitsee muita enemmän sosiaali- ja terveyspalveluja. Tällöin maakunnan liikelaitoksen toimipiste, esimerkiksi vammaispalvelujen yksikkö, arvioi asiakkaan tarpeen ja tekee asiakassuunnitelman. Asiakas saa palvelun joko suoraan maakunnan toimipisteestä tai voi saada asiakassetelin tai henkilökohtaisen budjetin, jolla hankkii tarvitsemansa palvelut tarvittavan asiakaspalveluohjauksen mukaisesti. Palvelujen tuottajana voi olla maakunnan yhtiö, yksityinen yritys tai järjestö. Uusi sote-organisaatiomalli mahtuu yhdelle sivulle kuvana. Sen kuvan näkee myös lukea. Näin ei nykytilanteessa ole mahdollista. Arvoisa herra puhemies! Hallitus kuunteli tarkalla korvalla lausunnonantajia. Moni kohta on hioutunut lausuntokierroksen jälkeen. Laki on viimeistelty siten, että se kiinnittää paljon huomiota markkinoiden toimintaan ja toimeenpanoon liittyvien riskitilanteiden ennakointiin. Maakunta huolehtii, että aina on saatavilla palveluja. Ihminen ei jää yksin valintojen viidakkoon. Oma vastuutyöntekijä ja maakunta neuvovat valinnoissa. Todettakoon sekin, että meillä on jatkossakin vanhuspalvelulaki, sosiaalihuoltolaki, vammaispalvelulainsäädäntö ja niin edelleen, jotka ohjaavat maakuntien ja palvelutuottajien toimintaa. Palveluita paljon tarvitseville on oma palveluohjaaja. Valinnanvapauslain 15 § on tärkeä säännös. Siinä siirretään sote-keskuksiin nykyisiä erityistason palveluita. Se helpottaa asiantuntijoita, asiointia ja tukee kustannusten hallintaa. Palvelujen integraatioon on kiinnitetty erityistä huomiota. Tuottajilla on velvoite hakea potilaan ja asiakkaan etua toteuttavia palvelukokonaisuuksia. Sote-keskuksissa voidaan tehokkaasti yhdistää terveydenhuollon ja sosiaalihuollon palvelut. Sen lisäksi yleislääkärin johdolla tapahtuvaan terveydenhuoltoon voidaan yhdistää erityistason konsultaatioita. Sote-keskuksen toiminta perustuu moniammatillisissa tiimeissä tapahtuvaan yhteiseen tekemiseen. Maakunnan sosiaalipalveluita ja muita palveluita saa sote-keskusten yhteydessä, jolloin sote-keskus on laaja asiakkaiden ja palveluiden kohtaamispaikka. Ihmisten juoksuttamista luukulta toiselle vähennetään. Sote-keskus onkin jatkossa se paikka, jossa kansanterveystyötä ja sosiaalityötä vaalitaan ja kehitetään. Luonnospalautteen johdosta tuottajien korvausmallia muutettiin. Väestön palvelutarpeet ja ominaisuudet sekä kunkin asiakkaan henkilökohtainen riski otetaan huomioon. Palveluintegraatioon voidaan luoda vahvat taloudelliset kannusteet. Suun terveydenhuoltoon tulee oma korvausjärjestelmänsä, jossa puolet koostuu kiinteästä korvauksesta ja puolet vaikuttavuuteen, olosuhteisiin ja asiakkaille tehtäviin toimenpiteisiin liittyvistä korvauksista. Lakiin luotiin myös vaihtoehdot siltä varalta, ettei jollekin alueelle tule palvelutuottajia. Maakunta voi tällöin kilpailuttaa puitesopimuksia ja viime kädessä ilman yhtiöittämistä tuottaa palvelut. Palvelut ovat järjestäjän vastuulla. Niitä on oltava aina saatavilla. Kenties suurin kritiikki lausuntopalautteen osalta kohdistui lainsäädännön toimeenpanoon, voimaansaattamiseen. Hallituksen esitys pohjautuu siihen, että se iso päivä, jolloin tapahtuu suuri muutos, on 1.1.2019. Toimeenpanoon tulee joustavuutta. Pilotit aloittavat käytännön toiminnan jo vuoden 2018 aikana, ja äärimmäisissä tilanteissa, poikkeustilanteissa ja hyvin perustellen, on mahdollista saada toimeenpanoon lisää aikaa.