samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Todellakaan tässä talossa me emme sotkeudu tuomiovallan puolelle emmekä lähde kertomaan, minkä pituinen rangaistus kullekin vangille tulee olla, mutta se, että täällä lailla säädetään ja on säädetty samanpituisesta valvontarangaistuksesta, kuitenkin, niin kuin täällä perusteluissa todetaan, lisää järjestelmän ennakoitavuutta, ja se tuo vangit yhdenvertaisesti samalle viivalle ja tuo myöskin selkeyttä tähän. Siinä mielessä ymmärrän kyllä valiokunnan puolustelut sille, miksi se on juuri tietyn mittainen ja miksi se on sovittu näin, että se tulee sitten sinne rangaistuksen loppuun. Juuri kuten valiokunnan puheenjohtajakin toi esille, kyllä se isoin ongelma on tässä kohderyhmässä rikollisuuden uusiutuminen ja juuri se, että ihmiset vapautuvat ikään kuin tyhjän päälle ja heillä ei ole niitä kiinnekohtia. Ja kun näissä tapauksissa on kyse taparikollisista ja sellaisista henkilöistä, joille tämä todellakaan ei varmaankaan ole ensimmäinen tuomio, niin niin tarvitaan entistä selkeämpiä ja tietyllä tavalla kiinnittävämpiä toimenpiteitä yhteiskuntaan takaisin pääsemiseksi. Siinä mielessä, kun katsoo tätä kokonaisuutta, että siellä on todellakin asunto ja päihteettömyys ja työtilanteet, nämä ovat kaikkein tärkein ja paras tapa saada ihminen takaisin yhteiskuntaan.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Edustaja Biaudet perusteli erittäin hyvin tuon vastalauseen sisällön, mutta itseäni huolestuttaisi kyllä se, että toteutuessaan vastalauseen ehdotus tarkoittaisi käytännössä sitä, että valvonta-aika juuri tässä vakavia rikoksentekijöitä koskevassa ryhmässä merkitsisi käytännössä tuon valvonta-ajan lyhenemistä vuodesta kenties muutamaan kuukauteen. Itse näen, että vuosikin on aika lyhyt aika valvonta-ajaksi, kun pohditaan niitä tilanteita, joissa uusimisriski on vakava ja ympäröivälle yhteiskunnalle voi koitua erittäin vakavia seurauksia, jos rikos rikos uusitaan. Se, mitä tässä keskustelussa jää hiukan kaipaamaan — yritin tätä esitystäkin tutkia — on kansainväliset kokemukset ja vertailevat kokemukset muista maista. Itselläni on sellainen käsitys, että huomattavasti pidempiä valvonta-aikoja on joissakin maissa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-11 tuohon valvotun vapausajan asiaan kiinnitettiin huomiota siinä, että kun rajoitetaan ihmisen vapautta — toki vankilasta pääsyn jälkeen, kun hän on valvotussa vapaudessa — niin siinä olevat määritelmät ovat täsmällisiä ja tarkkarajaisia. Perustuslakivaliokunta itsessään ei lähde mestaroimaan pykäliä vaan ainoastaan tarkastelee perusoikeuksien näkökulmasta, onko laki perustuslain täyttävä. Kun tämä täyttävä. Kun tämä laki nyt nimenomaan koskee näitä vakavimpiin rikoksiin syyllistyviä ihmisiä, niin on syytä aina muistaa se, että yhteiskunnallahan on aina oikeus suojautua vakaviin rikoksiin syyllistyvien henkilöiden takia vahvalla lainsäädännöllä. Tällainen valvottu vapaus on erittäin hyvä asia, koska siinähän ihmiselle, joka on osan tuomiosta jo kärsinyt ja päässyt valvottuun vapauteen, on sellainen ohjaaminen; onnellisin tilannehan olisi silloin, kun kyseinen henkilö pääsisi
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Tartun vielä tuohon edustaja Essayahin mainintaan siitä, kuinka jo vaarallisiksi todettuja vankeja voidaan tukea takaisin yhteiskuntaan eri järjestöjen ynnä muiden avulla. Mieleeni muistui Poliisikoulun ylikomisario Salon karrikoitu opetus siitä, että huumeista pääsee eroon kahta tietä ja kummankin päässä on risti: kuolema tai uskoontulo.
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Edustaja Räsänen esitti ihan hyvän kysymyksen. Nyt täytyy sanoa, että en muista, oliko tässä hallituksen esityksessä vai jossain muussa vertailtu näitä eri, etupäässä Euroopan, vankilaolosuhteita, mutta niin tai näin, otetaan esimerkiksi Norja, jota pidetään vankeinhoidon mallimaana Euroopassa. Toki siellä on erilaisia valvontamekanismeja ja kuntoutusmekanismeja hyvin paljon, ja ne minun käsittääkseni sisältyvät siihen rangaistuksen sisälle. Mutta siellä on se ero, että kun rangaistukset ovat siellä hyvin paljon pidempiä, puhutaan 20 vuodesta ja niin edespäin, ne ovat hieman toisenlaisia järjestelmiä. Me emme nyt lakivaliokunnassa tässä mietinnössä ottaneet siihen sen enempiä kantoja, miten tätä pitäisi tältä osin kehittää. Mutta siihen otettiin kyllä kanta, niin kuin edustaja Ojala-Niemelä täällä jo sanoi, että rikosoikeudellinen seuraamusjärjestelmä on hyvin monimutkainen ja sekava, ja ihan rehellisesti minä tunnustan ja myös varatuomari Ojala-Niemelä tunnusti, että me emme pysy perässä, mitä kaikkia seuraamuksia siellä on, eli se kaipaa kehittämistä. Esimerkiksi siellä on semmoinen hyvä rangaistusmuoto kuin nuorisorangaistus, mutta valitettavasti, oliko se viime vai toissa vuonna, kun valiokunnassa sitä käsiteltiin, ilmeni, että sitä on vaadittu, syyttäjät ovat vaatineet sitä, Suomessa vain viisi kertaa vuodessa — vain viisi kertaa vuodessa.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-10-11 Hyvä. — Mutta edustaja Hoskoselle haluaisin vastata sellaista, että vaikka en istu perustuslakivaliokunnassa, niin voin lukea täältä, mitä perustuslakivaliokunta on sanonut, ja nimenomaan perustuslakivaliokunta on ottanut kantaa pykäliin. He sanovat näin, jos ei minua uskota, kun puhun vapaasti: "Näiden näkökohtien kannalta arvioituna sellainen rikosoikeudellinen sääntelyratkaisu, joka johtaa siihen, että rikoksesta seuraavan rangaistuksen enimmäispituus ei ilmenekään tekoa koskevasta rangaistussäännöksestä, ei ole täysin ongelmatonta. Koska rikoslajikohtaisen rangaistusasteikon enimmäismäärästä poikkeaminen olisi kuitenkin ehdotetussa rikoslain 2 c luvun 11 §:ssä täsmällisesti säännelty ja mahdollisuudesta poiketa enimmäisrangaistuksesta yhdistelmärangaistus tuomittaessa ehdotetaan säädettäväksi myös rikoslain 6 luvun 2 §:ssä, ehdotettu sääntely on perustuslain kannalta mahdollista, vaikka sellaiseen tulisikin suhtautua hyvin pidättyvästi. Lakivaliokunnan tulee edellä todetuista syistä harkita ehdotetun rikoslain 2 c luvun 11 §:n 1 momentin muuttamista siten, että yhdistelmärangaistuksen enimmäispituus pysyy kustakin rangaistussäännöksestä ilmenevän rangaistusasteikon puitteissa." Halusin vain, ettei tule väärinkäsitystä, todeta, mitä perustuslakivaliokunta
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-11 kauniista sanoista. Ettei nyt tule väärinkäsitystä, niin ei lakivaliokunta missään tapauksessa kevyin perustein pyyhkinyt pöytää tällä perustuslakivaliokunnan lausunnolla, kyllä me tarkkaan sitä pohdimme ja arvostamme varapuheenjohtaja Biaudet’n ja edustaja Laukkasen näkemyksiä tässä asiassa, niitä tarkkaan pohdittiin. Mutta kuitenkin lakivaliokunnan enemmistö katsoi sitten, että tässä on niin suuret intressit sivullisten ihmisten suojaamiselle, ja toki kaivataan sitä mahdollisuutta, että saadaan vankiloiden vaikeimpia tapauksia, vankeja, jotka istuvat niin sanotusti päivästä päivään sen rangaistuksen, yhteiskuntakelpoisiksi
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Tässä kyseisessä hallituksen esityksessä numero 92 on tosiaan kyse vain valtuuskunnan toimikauden alkamisajankohdan muutoksesta ja sitten myöskin mahdollisuudesta näiden sopimusvakuutuksien käyttöön. Kyseessä on Kuntien takauskeskusta koskeva lainsäädäntö, ja Kuntien takauskeskus on merkittävä ja erityislaatuinen kuntatalouden toimija. Meneillään olevat muut lainsäädännöt, jotka liittyvät Kuntien takauskeskukseen, on tosiaan valmisteltava siten, että lainsäädäntö turvaa tämän Kuntien takauskeskuksen toiminnan ja riskiluokituksen myöskin tulevaisuudessa. Hallintovaliokunnalla ei ole muuta tähän asiaan, ja mietintö on yksimielinen.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan muutettavaksi vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista annettua lakia siten, että ensitunnistamista koskevan tiedon ketjuttamiselle asetetaan enimmäishinta viiden vuoden määräajaksi. Esityksen tavoite on edistää paitsi digitaalisen liiketoiminnan kasvuympäristön luomista myös sähköisen tunnistamisen markkinoiden kehittymistä. Ensitunnistamistietojen välittämisestä perityt kohtuuttoman korkeat hinnat ovat vaikeuttaneet olemassa olevien tunnistusvälineiden hyödyntämistä uusien tunnistamisvälineiden hankkimisessa. Tämän esityksen mukaan tunnistamisvälineen tarjoaja saa periä oikeudenmukaisen ja kohtuullisen korvauksen lähettäessään tietoa tekemästään ensitunnistamisesta toisen tunnistusvälineen tarjoajalle uuden tunnistamisvälineen myöntämistä varten. Hinta perustuu hintojen mediaaniin, ja Viestintävirasto antaisi päätöksen tämän hinnan enimmäistasosta. Enimmäishinnan tulisi esityksen mukaan laskea vuosittain 25 prosenttia siten, että sen tulisi olla kuitenkin aina vähintään 35 senttiä ja enintään 5 euroa. Valiokuntakuulemisissa enimmäishintasääntelyn tarvetta osin kyseenalaistettiin. Hinnan tasoa osa toimijoista piti liian korkeana ja osa liian matalana. Enimmäishinta on kuitenkin kompromissi, jonka arvioidaan tässä vaiheessa edistävän markkinoiden kehittymistä. Pidimme valiokuntatyössä erittäin valitettavana, että vaikka luottamusverkostoa koskeva sääntely tuli voimaan jo 1.5.2017, ensitunnistamisen hinnoitteluun liittyvät ongelmat näyttävät edelleen olevan kovin ajankohtaisia. Tiedossa on myös, että kaikilla ei tänä päivänä ole eri syistä mahdollisuutta saada sähköistä tunnistusvälinettä, ja tähän pitää pystyä löytämään ratkaisukeinoja jo kansalaisten yhdenvertaisuudenkin nimissä. Tunnistusvälineiden puute on myös omiaan syrjäyttämään ihmisiä yhteiskunnan kelkasta. Koska pankeilla on tällä hetkellä tunnistamisvälineiden markkinoilla lähes monopoliasema, on välttämätöntä, että pankit ovat tässä työssä aktiivisemmin mukana kuin ovat olleet tähän saakka.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Pankeillahan käytännössä on ollut jonkinlainen monopoli tähän sähköiseen tunnistamiseen, ja sen vuoksi on tärkeää edistää sitä, että voitaisiin lisätä tervettä kilpailua sähköisen tunnistamisen palvelujen tuottamiseksi. Tässä yhteydessä täytyy todeta se, se, että naapurimaassamme Virossa sähköiset palvelut ovat kehittyneet hyvin nopeasti pitkälti juuri sen takia, että siellä tämä sähköinen tunnistautuminen tehtiin käytännössä pakolliseksi kaikille kansalaisille tämän sähköisen henkilökortin, ja sillä pystyttiin hyvin nopeasti edistämään näiden sähköisten palvelujen käyttämistä. Meillä ei käytännössä varmasti ole tähän järjestelmään paluuta, mutta uskon, että tämä lakiesitys omalta osaltaan on tätä järjestelmää kehittämässä oikeaan suuntaan.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-11 Tämä hallituksen esitys on erittäin kannatettava, esityksen tarkoituksena kun on parantaa Suomen kilpailukykyä. Väylämaksu on ollut puolitettuna 2015—2017 johtuen kevään 2014 kehyspäätöksestä polttoaineen rikkipitoisuuden rajoituskustannusten kompensoimiseksi, ja sen lisäksi sillä tuettiin vuoden 2013 työmarkkinaratkaisua. Tavaraliikenteen ratavero on ollut poistettuna samasta syystä samat vuodet 2015—2017. Tavoite on ollut näin keventää elinkeinoelämän, erityisesti teollisuuden, kustannusrasitetta. Hallituksen strategisessa ohjelmassa todetaan, että teollisuuden kilpailukykyä turvataan jatkamalla alennettujen väylämaksujen ja tavaraliikenteen rataveron poiston voimassaoloa vielä vuoden 2018 ajan. Kyse on näin ollen nyt siis vuoden jatkosta. Taloudelliset vaikutukset valtiolle ovat alennetun väylämaksun ja tavaraliikenteen rataveron poiston jatkamisen osalta yhteensä noin 55 miljoonaa euroa vuonna 2018. Alennetun väylämaksun myötä alusliikenteelle ja sitä kautta elinkeinoelämälle syntyy noin 40 miljoonan euron kustannussäästö verrattuna tilanteeseen, jossa väylämaksu perittäisiin täysimääräisenä. Teollisuudella ja kuljetussektorilla on paine jatkaa puolitusta ja poistoa pidemmällekin, ainakin vuoteen 2019 asti.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 rouva puhemies! Tämä todellakin, niin kuin edustaja Taimela tuossa hyvin totesi, väylämaksujen osalta on kompensaatiota rikkidirektiivistä, josta aikanaan odotettiin ehkä jopa suurempaakin kustannusrasitetta suomalaiselle teollisuudelle kuin mitä sitten loppupeleissä on toteutunut. Mutta täytyy sanoa, että sekä ratojen että myöskin väylämaksujen kohdalla on erittäin hyvä, että tätä kautta pystytään tukemaan suomalaista teollisuutta ja elinkeinoelämää. Ja niin kuin aina tavataan sanoa, Suomihan on ikään kuin saari, kun lähdemme katsomaan, miten täältä pystytään kuljettamaan tavaraa muualle, maailmalle. Kun täälläkin on nyt keskusteltu tänä syksynä ja on päätetty sitten perustaa parlamentaarinen työryhmä yritystukia perkaamaan, niin
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Tällä todellakin on myönteinen merkitys koko kansantaloudelle. Kiinnitän vain huomiota siihen, että toisaalta yrittäjien ja elinkeinoelämän kannalta se, että näitä päätöksiä tehdään määräaikaisiksi ja aika lyhyttempoisesti — nytkin vain vuodella jatketaan — tuo omat haasteensa, koska ajatellen vaikkapa erilaisia investointeja olisi hyvä pitkällä tähtäimellä saada ikään kuin varmuus niistä kustannuksista, joita toiminnasta on koitumassa.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-11 kansallisvaltioaatteeseen ja sen itsenäisyyden turvaamiseen, esimerkiksi nukkuvia agentteja ajatellen. Suomen valtio, itsenäinen valtio, on vasta 100 vuotta vanha, ja Suomen kansa... On olemassa sellainen kuin "ylisukupolvinen me". Esimerkiksi minun isovanhempani puolustivat Suomen itsenäisyyttä, ja se herättää velvollisuutta tätä maata kohtaan: millaisen Suomen ovat edeltäjät meille antaneet ja millaisen Suomen jätämme jälkeen. Yhdysvalloissa, Virossa ja Liettuassa on tämä sama syntyperävaatimus, enkä minä koe, että se olisi epäoikeudenmukainen tai epätasa-arvoinen. Jos näihin maihin muuttaisin, niin kunnioittaisin sen valtion päätöksiä: mistä perinteistä se valtio pitää kiinni, ja millä perusteella siellä voi hakea mitäkin virkaa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Oma nimeni ei ole tässä lakialoitteen allekirjoittajien joukossa. Edustaja Pilvi Torsti ja täällä sitten myös edustaja Ozan Yanar kyllä perustelivat hyvin tätä lakialoitteen syntyä. Kuitenkin ajattelen, että perustuslain muuttaminen tältä osin, presidentti-instituutiota ajatellen, on varmasti aikamoisen työn takana, jos tähän suuntaan haluaisi edetä. Se asia, joka tässä jäi itselleni kysymykseksi, on tämän aloitteen laatijan näkemys kaksoiskansalaisuudesta presidentin viran kohdalla. Itse ajattelen, että on tärkeää, tärkeää, että tietyissä turvallisuuteen keskeisesti, siis valtiolliseen turvallisuuteen keskeisesti, liittyvissä viroissa ja aivan erityisesti presidentin virassa henkilö on pelkästään Suomen kansalainen, jotta ei tule mahdollisia intressiristiriitoja eri kansalaisuuksien välillä.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-11 argumentista, että muualta tulleiden pitäisi kunnioittaa epätasa-arvoista asemaa, en nyt ole samaa mieltä. Kyllähän ihmiset voivat pyrkiä tasa-arvoon. tiedostaa, että ministereiltäkin tämä poistettiin. Minä nyt olen elävä esimerkki teidän edessänne, että minäkin voin ehkä joku päivä unelmoida ministerin urasta ja minä tekisin kaikkeni siinä asemassa. Minun lojaalisuuteni tai joku muu asia — en usko, että kukaan tässä salissa epäilisi sitä. Tähän kaksoiskansalaisuuskohtaan sen verran, että tietääkseni tietääkseni nykyään kaksoiskansalainen voi myös olla Suomen presidentti, jos hän on syntyperäinen suomalainen. Eli oletetaan, että jos on henkilö, joka on syntynyt syntyperäisenä suomalaisena, vaikka Helsingissä, jolla on jompikumpi vanhempi vaikka jostain muualta, ja hän saa sitä kautta myös toisen kansalaisuuden, niin hän voi nousta presidentiksi. Mutta henkilöt, joista on joista on tullut suomalaisia jälkikäteen, eivät voi, ja Suomessa syntyminenkään ei riitä. Tilanne esimerkiksi sellaisten henkilöiden kohdalla kuin Ben Zyskowicz on se, että vaikka henkilö syntyy Suomessa muun maan kansalaisena, niin hän ei ole suomalaisena syntynyt
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-11 erittäin vakavaa puhua perinteestä, kun me puhumme esimerkiksi kansainvälisen adoption kautta Suomeen tulleista tuhansista lapsista. Heillä on perinteensä, he ovat suomalaisia. Nämä ovat puheita, jotka tuntuvat todella viiltäviltä näille lapsille ja heidän vanhemmilleen ja läheisilleen. Itsekään en ihan ehkä tajunnut sitä, kun tein tätä lakialoitetta, mutta yhteydenotoista, joita olen saanut, ja tosiaan omalta kummitytöltä tulleen palautteen myötä tämä on käynyt todella selväksi. Tässä salissa me todellakin kannamme myös vastuuta puheistamme. Sitten edustaja Räsäselle kiitos kysymyksestä, ja sanon tuohon perustuslakiasiaan: Se on selvää, että tämä on työn takana, ja harkitsin ihan itsekin, onko tämä oikea tapa asiaa edistää, mutta kuten jo totesin, asioita pitää muuttaa niillä keinoilla, mitkä meille on annettu. Mutta se on periaatteellinen kysymys, ja on nyt sitten perustuslakivaliokunnan asia ottaa tämä asia, joka on selkeästi tämmöinen yhdenvertaisuusepäkohta, ja ja kuulla asiantuntijoita ja viedä asiaa eteenpäin, niin että saataisiin se kahden eduskunnan kanssa käsiteltyä ja oikeasti 2020-luvulla jo sitten myöskin voimaan. Tavallaan joskus pitää aloittaa, ajatella, että se hetki on juuri nyt tässä salissa. Mitä tulee tähän kaksoiskansalaisuuteen, niin kyllä, tämä on tullut esille. Ehkä on myös niin, että syntyperävaatimus ja kaksoiskansalaisuus joskus ihmisten ajatuksissa myös sekoittuvat, eli niin kuin edustaja Yanar toi esiin, tämän syntyperävaatimuksen ollessa täällä kaksoiskansalaisuuden osalta lainsäädäntö on nykyäänkin jo erilainen. Sellaisia ajatuksia on tullut esimerkiksi professori Teivo Teivaiselta, joka tosiaan kirjassaan aihetta on käsitellyt, että voimmehan me esimerkiksi vaatia kaksoiskansalaisena presidentiksi valittavalta henkilöltä, että hänen on luovuttava toisen maan kansalaisuudesta siinä tilanteessa. Tämähän on ihan mahdollista ja saattaisi olla harkittavaa — niin kuin me vaadimme puoluekirjastakin luopumista. Sehän on tavallaan samankaltainen tilanne, että halutaan tämmöisen
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Haluan vielä sen todeta, että mielestäni tätä lakiesitystä todellakin voi hyvin harkita enkä suoralta käsin halua sitä missään nimessä olla vastustamassa. Uskon, että jos meillä olisi tämänkaltainen lainsäädäntö, sitä tuskin kukaan nyt vastustaisi eli olisimme aivan tottuneet siihen järjestelmään, vaikka hyvin todennäköisesti sellaisenkin lainsäädännön vallitessa meillä kuitenkin valittaisiin niitä presidenttejä, jotka ovat syntyperäisiä Suomen kansalaisia. Se olisi ehkä todennäköisempää, mutta se mahdollisuus sitten olisi. Mutta mitä tulee tähän kaksoiskansalaisuuteen, niin viime vaalikaudella muun muassa sisäministeriön toimesta käynnistettiin hanke, jossa selvitettiin juuri keskeisiin turvallisuuteen liittyviin korkeisiin virkatehtäviin liittyviä intressiristiriitoja, jotka voivat seurata kaksoiskansalaisuudesta. Itse olisin sitä mieltä, että me tarvitsisimme sellaista lainsäädäntöä, jossa rajoitettaisiin
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Vielä ehkä alleviivatakseni tätä kaksoiskansalaisuuden ja syntyperävaatimuksen eroa oikeastaan otin puheenvuoron liittyen tähän, minkä edustaja Räsänen toi esiin edelliseltä kaudelta. Tunnen tätä asiaa myös itse jonkin verran. Erityisesti kun tämä on lähetekeskustelu, toivon, että me emme nyt just sekoita sitten syntyperävaatimusta ja kaksoiskansalaisuutta, sillä ne ovat kaksi aivan eri asiaa, niin kuin edustaja Räsänenkin aivan hyvin toi esiin, ja käsittelisimme tätä syntyperävaatimusta nimenomaan tämmöisessä yhdenvertaisuus-
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa rouva puhemies! Olen samaa mieltä tästä kaksoiskansalaisuuden sekoittamisesta tähän, koska kuten äsken totesin, ihminen, joka on kaksoiskansalainen, voi päästä tälläkin hetkellä Suomen presidentiksi, jos kansa niin haluaa ja niin edelleen. Että tämä on ihan eri keskustelu. Haluan tuoda lopuksi tähän sen, että presidentiksi ei pääse noin vain. Kuten äskenkin todettiin, se on aikamoinen työ, luottamuksen rakentamista. Pitää saada yli 50 prosenttia äänistä. Suomen kansan pitää olla teidän takananne, mikä tarkoittaa sitä, että se on aikamoista työtä. Minusta on väärin, että jos Suomen kansa haluaa äänestää ihmistä, joka on rakentanut tätä luottamusta, niin siltä vietäisiin tämä oikeus sen takia, että tämä henkilö on sattunut tulemaan Suomeen 2‑vuotiaana tai syntynyt Suomessa väärällä passilla — se ei vain mahdu minun päähäni. Minusta perustuslakivaliokunnan pitää käydä hyvää keskustelua tästä asiasta, ja toivon, että moderniin yhteiskuntaan kuuluva muutos tehdään, mutta jos ei tehdä tällä kaudella, niin ehkä joskus. Sitä odotellessa. Ehkä tässä kaksoiskansalaisuus- ja tässäkin keskustelussa voisi tuoda sen, että tämä ei ole mikään lojaaliuskysymys. Kyllä henkilö, joka on maahanmuuttajataustainen, on myös täysin lojaali Suomelle. Sekin on pidettävä mielessä näissä keskusteluissa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa rouva puhemies! Kannatan erittäin voimakkaasti tätä lakialoitetta, joka on todellakin osa kristillisdemokraattien vaihtoehtobudjettia. lapsivähennysjärjestelmä on ollut erittäin tärkeä meille, koska olimme sitä luomassa hallituksessa ollessamme, ja sehän luotiin kompensoimaan valitettavaa lapsilisien leikkausta. Pidän kyllä lapsiperheiden näkökulmasta hyvin valitettavana sitä, että nyt tämä kompensaatio ollaan poistamassa ilman, että lapsilisissä tätä huomioidaan. Tässä salissa on oltu huolestuneita siitä, että syntyvyys on vähentynyt nälkävuosien tasolle. Mielestäni tämä lapsiperheiden verotuksen kiristäminen, lapsivähennyksen poistaminen on aika huono signaali perheille tällaisena aikana. Me tarvitsisimme päinvastoin myönteisiä viestejä, perheet voisivat rohjeta hankkia lapsia sen verran kuin mistä he unelmoivat. Mehän tiedämme tutkimuksista, että perheet toivoisivat suurempaa lapsilukumäärää kuin mitä käytännössä pystyvät tuottamaan. Meillä Suomessa ongelmana todellakin on se, että lapsiperheitä verotetaan ankarasti verrattuna
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 puhemies! En halua pitkittää keskustelua, mutta kun edustaja Räsänen mainitsi perheverotusjärjestelmän, niin kristillisdemokraatit ovat olleet aiempina vaalikausina Suomessa miettimässä sitä ja esitelleetkin tämmöisen ansiotulovähennyksen, lapsivähennyksen, jonka pohjalta pitkälti tämä viime kaudella toteutettu malli on kehitelty. Muistan, kun kaudella 2003—2007, kun olin itse eduskuntaryhmän puheenjohtajana, toimme tästä samasta vähän, voisiko sanoa, raakilemallin ensimmäisen kerran tähän suureen saliin keskusteluun, koska totesimme, että meiltä puuttuu Suomessa verotuksellinen elementti, jolla voitaisiin lapsiperheitä tukea. Siinä mielessä se oli ikään kuin ensimmäinen avaus tähän suuntaan. Täytyy sanoa, että tämä malli, mitä viime kaudella on toteutettu, on hyvä, kun tässä nimenomaan tulee myöskin progressiivisuus huomioitua sillä tavalla, että tämä kohdistuu nimenomaan pieni- ja keskituloisiin lapsiperheisiin. Siinä mielessä tämän jatkaminen kyllä olisi äärimmäisen kannatettavaa. Näissä niin sanotuissa klassisissa perheverotusmalleissa, joissa esimerkiksi yhden tulonsaajan tulonsaajan tulot jaetaan kahden kesken, on niitä ongelmia, että erilaisia perhemuotoja tulee silloin kohdeltua epätasa-arvoisesti. Siinä mielessä sanoisin, että itse pidän tämmöisiä vähennysmallisia paremmin kohdentuvina, etenkin kun niissä voidaan huomioida myöskin tuloasteikkoja ja justeerata niitä ja kannustinvaikuttimet ovat näissä parempia.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-12 Puheenjohtajakausi on ainutlaatuinen paikka vaikuttaa, koska silloin aloittaa uusi komissio, uuden komission työohjelma ja Suomi voi omassa puheenjohtajaohjelmassaan nostaa meille ja Euroopalle tärkeitä asioita esille. Euroopan unioni on taloudellinen suurvalta, mutta sen poliittista vaikutusvaltaa pitää vahvistaa. Pienelle maalle, kuten Suomelle, keskeistä on sääntöperusteisen ja kansainvälisiin instituutioihin perustuvan järjestelmän toimivuus. Me emme halua maailmaa, jossa suurvaltajohtajat tekevät diilejä meidän ylitsemme. Jos Eurooppa on yhtenäinen, niin se on vahva myös globaalisti. EU27:n yhtenäisyys brexitissä on ollut kiitettävää. On monia sellaisia asioita, jotka on pakko ratkaista eurooppalaisella tasolla. Euroopan unionista ei tarvitse tehdä liitovaltiota, mutta monet asiat vaativat sitä, että niihin löydetään yhteisiä ratkaisuja. Näitä ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen hillintä, terrorismin torjunta, sisäisen turvallisuuden vahvistaminen, maahanmuutto, Afrikan kehityksen edistäminen, hybridiuhkiin varautuminen, kauppapolitiikka ja esimerkiksi digijättien saaminen verotuksen piiriin. Yksikään maa ei voi tehdä näitä yksinään. Suomen puheenjohtajakaudella tulee nostaa sellaisia asioita esille, jotka ovat tärkeitä Suomelle, mutta tärkeitä myös koko Euroopalle. Yksi tällainen asia on kiertotalous, jossa voidaan teknologiaa kehittämällä ja sääntelyn avulla saavuttaa paljon. Suomi voi myös viedä kiertotalouden osaamista Eurooppaan. Meille on tärkeää myös pohjoinen ulottuvuus ja arktisen alueen hyödyntäminen. Siellä on tietysti tärkeitä ympäristöasioita, kuten mustan hiilen torjunta, mutta siellä on myös paljon elinkeinomahdollisuuksia raide-, tie- ja tietoliikenneyhteyksien kautta. Puolustusyhteistyön vahvistaminen Euroopan unionissa on erittäin tärkeää Suomelle, ja on hyvä, että se on nyt etenemässä vahvasti. On myös tärkeää edistää koulutuksen ja tutkimuksen kehittämistä eurooppalaisella tasolla, ja Suomi on tässä koulutuksen suurvaltana erinomainen mallimaa viemässä asioita eteenpäin.
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Brexitin jälkeen käynnistyy työ Euroopan unionin uudistamiseksi. Yhteinen tahtotila EU:n tulevaisuudesta kirjattiin julistukseen maaliskuussa 2017: keskitytään olennaiseen, talouden, työllisyyden ja turvallisuuden vahvistamiseen. Yhtenäinen ja toimintakykyinen unioni, jolla on selkeä tiekartta tulevaisuuteen, pystyy parhaiten vastaamaan kansalaisten huoliin ja odotuksiin. EU:n päätöksenteon perustana on oltava kansalaisnäkökulma ja päätösten tekeminen läheisyysperiaatetta noudattaen. Me tarvitsemme vähemmän byrokratiaa mutta enemmän konkreettisia päätöksiä, joilla luodaan kasvua ja työllisyyttä, vahvistetaan eurooppalaista turvallisuutta ja sosiaalista eheyttä sekä unionin roolia vastuullisena globaalina toimijana. Pakolaisuus on maailmanlaajuinen ongelma, ja sen ratkaiseminen on mahdollista vain kansainvälisellä monenkeskisellä yhteistyöllä. Pakolais- ja maahanmuuttokysymyksessä samoin kuin terrorismin torjunnassa tarvitaan unionin yhteisiä ratkaisuja. Schengen-järjestelmä ei toimi eikä myöskään tasapuolinen taakanjako unionin sisällä. Euroopan unionin yhteisen muuttoliikepolitiikan on perustuttava kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan. Siinä yhdistyvät pakolaisuuden juurisyihin vaikuttaminen ja EU:n ulko- ja sisärajojen asianmukainen valvonta. Suomelle unionin jäsenyys on ollut arvovalinta ja valinta turvallisuuden puolesta. Suomi on toiminut aktiivisesti unionin sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden vahvistamiseksi. Pääministeri Sipilälle suuret kiitokset hyvin hoidetusta Euroopan unionin politiikasta. Yhteistyösuhteet EU-kollegoihin ovat kunnossa. Pieni maa pärjää unionissa juuri näin: verkostoitumalla, aktiivisuudella ja aloitteellisuudella. Arvoisa puhemies! Unionin toiminnan ydintä ovat toimivat sisämarkkinat. Euroopan talouden ja työllisyyden perustana on vakaa talous- ja rahapolitiikka. Keskusta katsookin, että talous- ja rahaliittoa on uudistettava perustuen jäsenmaiden omaan vastuuseen taloudenpidostaan ja finanssipolitiikan yhteisten sääntöjen noudattamiseen. EU:n monivuotiset rahoituskehykset on asetettava tasolle, jolla unioni kykenee selviämään asetetuista tavoitteista. Panostukset tutkimukseen, muuttoliikkeen hallintaan, rajavalvontaan ja puolustukseen ovat perusteltuja. Neuvotteluissa on turvattava Suomen kokonaisetu ja maamme nettomaksuaseman kannalta tärkeiden politiikka-alojen rahoitus. Komission esittämät leikkaukset maatalouden ja maaseudun kehittämiseen on torjuttava, sillä ne vaarantaisivat pohjoisen maatalouden kannattavuutta, vaikeuttaisivat ympäristönsuojelun laatua ja ilmastonmuutoksen torjuntaa sekä heikentäisivät edellytyksiä tuottaa terveellistä ja turvallista ruokaa eurooppalaisille.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-12 on Suomen kaltaisen pienen maan etu puolustaa monenkeskistä kansainvälistä sääntöperäistä yhteistyötä — juuri sitä, mitä EU edustaa. Kuitenkin EU:n arvot, ne, jotka on kirjattu EU:n perussopimukseen — demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltio — ovat uhattuina. Maanantaina YK:n ihmisoikeussopimus täytti 70 vuotta, ja samana päivänä EU:n perusoikeusvirasto julkaisi selvityksen, jonka mukaan lähes 40 prosenttia Euroopan juutalaisista on suunnitellut muuttoa muualle kasvaneen antisemitistisen vihan vuoksi. Tässä maanosassa tämä on kerta kaikkiaan sietämätöntä. Me emme luovuta yhteisöä nationalistien ja populistien hajotettavaksi. Me puolustamme vahvaa ja toimintakykyistä unionia. Puhemies! Toiseksi me sitoudumme eurooppalaiseen yhteistyöhön, mutta se ei tarkoita sitä, että haluaisimme säilöä unionin nykyisellään. Liian kauan unionia on kehitetty poliittisen oikeiston ja vain markkinoiden ehdoilla. Tähän on saatava muutos: Ihminen on nostettava yli markkinoiden. Sisämarkkinat tarvitsevat rinnalleen vahvan sosiaalisen ulottuvuuden. Talouspolitiikan ohjaus ja yhteisvaluutta euro on pistettävä palvelemaan tavallisen ihmisen asiaa. Työllisyyden parantamisen, köyhyyden ja eriarvoisuuden ehkäisyn, hyvinvoinnin lisäämisen, terveyserojen kaventamisen, koulutuksen, tutkimuksen ja osaamisen, veronkierron torjunnan on oltava tavoitteinamme. Vain siten voimme kääntää ihmisten tyytymättömyyden kohti luottamusta. Tarvitaan lisää sekä kansallista vastuuta että yhteistä vastuunkantoa. Arvoisa puhemies! Kolmanneksi haluamme tähdentää, miten herkällä hetkellä Suomi astuu EU:n puheenjohtajaksi. Kansainvälinen tilanne edellyttää EU:lta johtajuutta. Ilmastonmuutos edellyttää EU:lta kunnianhimoisia toimia sekä kykyä koota muita maailman maita mukaan. Suomen on korostettava ympäristönsuojelua ja arktista yhteistyötä, kumppanuutta Afrikan kanssa ja aktiivista kehityspolitiikkaa, avointa ja oikeudenmukaista kauppaa. Tiivistyvän puolustusyhteistyön ohella on korostettava EU:n pehmeää voimaa, sen kykyä edistää diplomatiaa, rauhaa ja vakautta.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa rouva puhemies! Sininen tulevaisuus on EU-kriittinen puolue, joka kannattaa kansainvälisyyttä ja kaupankäyntiä, mutta emme hyväksy liittovaltiokehitystä. Olemme EU:ssa Suomen palovaroitin: hälytämme aina, kun näyttää siltä, että unionia kehitetään liittovaltion suuntaan. Sinisille, ja uskon, että suurimmalle osalle suomalaisista, on tärkeintä kaksi T:tä: talous ja turvallisuus. EU-jäsenyydellä on oikeutus silloin, kun se vahvistaa suomalaisten hyvinvointia ja pystyy turvaamaan kansalaisia terrorismilta, hallitsemattomalta maahanmuutolta, ilmastonmuutokselta ja hybridivaikuttamiselta. EU on valitettavasti epäonnistunut turvallisuuden takaamisessa, ja se on keskeinen syy, miksi Britannia päätti kansanäänestyksessä erota EU:sta. Arvoisa puhemies! Mikään pakkopaita EU-jäsenyys ei saa olla, vaan vapaiden kansojen liitto. Sinisille on tärkeää, että EU-asioissa kansanvalta toteutuu. Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tärkeimpänä teemana tulisikin olla demokratian ja kansanvaltaisuuden edistäminen EU:ssa. Nyt on kunnioitettava niiden yli 17 miljoonan britin kansanäänestyksessä ilmaisemaa tahtoa, piti siitä tai ei. Tosin kyselytutkimuksen mukaan enemmistö Britannian kansalaisista toivoo tällä hetkellä uutta kansanäänestystä erosopimusluonnoksen ja EU:ssa pysymisen välillä. Todennäköisempää on kuitenkin uudet vaalit, joissa haetaan uutta neuvottelumandaattia. Britanniaa huolestuttavampi on Italian tilanne. Italian valtionvelka on valtava, ja pelkona on, että Italia ajautuu maksukyvyttömyyteen. Italia on liian suuri jäsenmaa muiden pelastettavaksi. Italialaiset tietävät sen ja pitävät sitä vipuvartenaan. Suomen ei pidä pelästyä irti leikattua hevosen päätä sängyssä. Uhkailua ei saa hyväksyä. Italialla ei ole meille tarjousta, mistä me emme voisi kieltäytyä. Euroalueelle tulee luoda mekanismi, jonka avulla euromaa voitaisiin hallitusti erottaa tai se voisi erota eurosta. EU-komissio vaikuttaa nyt olevan hampaaton euroalueen sääntöjä rikkovien maiden kanssa, joten tällainen todellinen uhka euroalueen sääntöjä rikkovien varalle täytyy pystyä luomaan. Arvoisa puhemies! Suomalaisen maanviljelijän ei pidä olla entistä enemmän vastuussa ranskalaisen maanviljelijän päätöksistä. Suomalaisen valkokaulustyöläisen ei pidä olla entistä enemmän vastuussa italialaisen valkokaulustyöläisen päätöksistä. Vain suomalaisten hyvinvointia mahdollisimman hyvin palveleva EU voi saada suomalaisten tuen.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 että he yrittävät noukkia rusinoita pullasta eli pitää kiinni integraation eduista mutta vapautua sen haitoista. Juuri tällaiseen ajatukseen yhteistyön pitäisikin perustua. EU:n pitäisi olla yhteistyöelin, jonka avulla Euroopan kansat voivat ratkaista ja ehkäistä yhteisiä kansalaisiaan koskevia ongelmia. EU:ta mainostettiin vähän kuin luvattuna maana erämaassa vaeltavalle: yhteisönä, jonka piti lisätä vapauttamme ja tuoda vauraus joka kotiin. Maidon ja hunajan vaakakupin toisella puolella keikkuu kuitenkin kansanvallan rajan koetukset. EU:sta on tullut suuruudenhullu liittovaltioprojekti, jonka keskeinen tavoite on paisuttaa omaa valtaansa jäsenmaidensa kustannuksella. Yhteisvaluutta oli poliittinen utopia. Se on rampauttanut monen jäsenmaan talouden, ja se synnytti kymmenen vuotta sitten Kreikassa kriisin, jonka hintaa myös suomalaiset veronmaksajat maksavat vielä pitkään. Työvoiman vapaa liikkuvuus on aiheuttanut väestökriisin monissa Itä-Euroopan maissa ja luonut halpatyömarkkinat Länsi-Eurooppaan, myös Suomeen. Schengen-alue ja sisärajojen poistaminen mahdollistivat koko Eurooppaa ravistelleen siirtolaiskriisin. Perussuomalaisten kanta on, että sellaista integraatiota, josta on vahinkoa Suomelle, pitää purkaa. Ongelmia ei pidä yrittää ratkaista integraatiota lisäämällä. Ratkaisu eurokriisiin ei ole se, että Bryssel kaappaa jäsenmaiden kansalaisilta mahdollisuuden hallita omia verovarojaan, vaan tarvittaessa euron alasajo. Ratkaisu siirtolaiskriisiin ei ole turvapaikkamenettelyn keskittäminen Brysseliin, vaan sisärajavalvonnan palauttaminen. Suomen ei pidä hyväksyä sitä, että EU ei kykene ratkaisemaan yhteisiä ongelmia ja samaan aikaan estää jäsenmaitaan ratkaisemasta niitä kansallisesti. Perussuomalaisten EU-poliittinen linja on, että Suomen edun ja itsemääräämisoikeuden tulee näkyä kaikkia päätöksiä tehtäessä. Jos siinä ei onnistuta, on mietittävä muita ratkaisuja.
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Silti on käynyt niin, että ne voimat, joita länsimainen demokratia, teknologian kehitys ja markkinatalous ovat vapauttaneet, on käännetty vapautta vastaan. Tiukka talouskurin politiikka on vienyt luottamusta päättäjien kyvystä pitää kansalaisia yhdessä veneessä, kun monissa maissa eriarvoisuus ja työttömyys ovat lisääntyneet. Ilmastonmuutos etenee, kun päästöjen aiheuttaminen on yhä liian kannattavaa niiden rajoittamiseen nähden. Globalisaatio ja digitalisaatio ovat lisänneet varallisuuden kasautumista entistä harvempien suuryritysten ja myös yksilöiden haltuun. Samalla diktatuurit ja hajottavat voimat myös maidemme sisällä ovat ottaneet teknologian apuvälineekseen disinformaation levittämisessä ja kybersodan käymisessä. Hyvät ystävät, tämä suunta on muutettavissa. Mitään ei ole menetetty. Meidän on vain ymmärrettävä haasteen suuruus ja sen velvoittavuus demokratian puolustamisessa. On luotava yhdessä toivoa kestävästä tulevaisuudesta ja yhteiskunnasta, jossa jokaiselle ihmiselle ja hänen unelmilleen on tilaa. On nostettava kestävä kehitys, työllisyys ja ihmisten välinen oikeudenmukaisuus kaiken päätöksenteon keskiöön. Tässä tarvitaan Euroopan unionia ja yhteistyötä maidemme kesken enemmän kuin koskaan. Yksinään pieni maa ei pärjää, avointa talouttamme me puolustamme yhdessä. Viime sunnuntaina ranskalaisen ekonomistin Thomas Pikettyn johtama 50 tutkijan ryhmä esitti ajatuksiaan Euroopan suunnan korjaamiseksi. Siihen kannattaa tutustua. He aivan oikein näkivät Euroopan yhteiset ratkaisut ihmisten työllisyyden ja tasa-arvon vahvistamisessa keskeiseksi tavaksi torjua äärioikeiston ja populismin nousua. He esittivät EU-maiden yhteisiä veroratkaisuja, joilla puututaan epäterveeseen verokilpailuun ja veronkiertoon, joilla saadaan globaalit jättiyritykset ja digiyritykset verotuksen piiriin ja joilla torjutaan ilmastonmuutosta. Neljännes näiden verojen tuotoista laitettaisiin tutkimukseen ja tuotekehitykseen, siis uuteen panostamiseen, ja puolet palautettaisiin jäsenmaille. Jotain tällaista meidän Suomenkin pitäisi ennakkoluulottomammin harkita, kun mietimme EU:n kehittämistä. Yhteisten verojen ja varojen avulla vakautetaan euroalueen toimintakykyä sekä siirretään EU:n huomiota talouskurista työllisyyden ja ihmisten hyvinvoinnin parantamiseen. EU:n on oltava ihmisten yhteisö ihmisten puolella. Aikamme isoja haasteita, kuten ilmastonmuutosta, ei myöskään kukaan ratko yksin. vihreät haluamme rakentaa Eurooppaa, joka puolustaa tinkimättömästi ilmastoa ja ihmisyyttä varmistamalla, että oikeusvaltio suojelee kaikkia ja että markkinat muutetaan ratkomaan ympäristökysymyksiä. Suurempi osuus EU:n budjetista pitääkin ohjata ilmastonsuojeluun ja uuteen teknologiaan samalla, kun nostamme päästövähennystavoitteitamme.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-12 Ranskassa niin sanotut keltaliivit ovat osoittaneet mieltään jo neljän viikon ajan. Kysymys ei ole vain dieselin hinnannoususta, vaan se oli viimeinen pisara, joka lopulta sai kupin nurin. Monet ranskalaisten kritiikin kohteista ja tavallisten ihmisten ongelmista ovat yleiseurooppalaisia ja lähes sellaisinaan nähtävissä myös suomalaisessa yhteiskunnassa. Ranskassa kritiikki vain purkautuu keskimääräistä rajummin. Onneksi meillä eivät autot pala mielenosoituksissa. Arvoisa rouva puhemies! Aave kummittelee Euroopassa — tyytymättömyyden aave. Jokaisessa Euroopan maassa pitää pystyä nykyistä paremmin vastaamaan ihmisten tyytymättömyyteen, osattomuuden tunteeseen ja huoleen tulevaisuudesta. Varallisuus keskittyy harvoille. Entistä useampi kamppailee toimeentulo-ongelmien kanssa. Meidän pitää tehdä politiikkaa kaikille, ei harvoille. Myös EU:lle pitää asettaa kysymys: onko EU:n toiminta omiaan lisäämään kansalaisten luottamusta päätöksentekoon ja tulevaisuudenuskoa? Vastaus taitaa valitettavasti olla kielteinen. Arvoisa rouva puhemies! EU:n seuraavien vuosien toimintaa määrittävät pitkälle rahoituskehykset eli EU:n budjetti. Suomessa keskustelu EU:n budjetista on ollut jopa absurdia. Eurooppaministerin hellimä ajatus, jonka mukaan mahdollisen brexitin jälkeenkin Suomen EU:sta saama rahoitus ei saa vähentyä, Suomen maksuosuus ei saa kasvaa ja lisäksi rahoitusta pitää vielä suunnata uusille alueille, on suorastaan paradoksaalinen. Kansallinen nettosumma-ajattelu on huono lähestymistapa. Hedelmällisempi lähestymistapa EU:n budjettiin olisi käydä ensin huolella läpi ne tehtävät ja vastuut, jotka halutaan yhteisbudjetin kautta hoitaa, ja asettaa tämän jälkeen rahoitustaso tehtäviä vastaavaksi. Arvoisa rouva puhemies! Suomessa puhutaan paljon EU:n liittovaltiokehityksestä määrittelemättä oikeastaan sisältöä sille, mitä on liittovaltiokehitys. Mutta se kai lienee selvää, että jos jokin on liittovaltiokehitystä, niin EU:n militarisointi. Ja sitä eduskunnassa tuntuu vastustavan vain vasemmistoliitto. Perussuomalaiset, siniset ja keskusta ovat tässä asiassa kovin innokkaita federalisteja. Euroopan hiili- ja teräsyhteisö perustettiin turvaamaan rauhaa kytkemällä maat taloudellisesti yhteen. EU on ollut rauhanprojekti, joka on palkittu myös Nobelin rauhanpalkinnolla. Nyt niin sanotusta rauhanrahastosta halutaan rahoittaa EU:n sotilaallisia operaatioita, kolmansien maiden asevoimien kapasiteetin vahvistamista,
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-12 Ärade talman, arvoisa puhemies! Me eurooppalaiset olemme tärkeän valinnan edessä ensi toukokuussa. Tuolloin järjestettävissä EU-vaaleissa valitsemme, haluammeko liberaalin vision Euroopasta, joka perustuu vapaudelle, hyvinvoinnille ja uusille mahdollisuuksille, vai peräännymmekö takaisin kohti nykyistä nationalistisempaa ja autoritäärisempää hallintoa. Antiliberaalit ja vanhoilliset voimat lamaannuttavat nykyään politiikan eri puolilla Eurooppaa ja aiheuttavat näin vakavan haasteen Euroopan unionille. Uhkana on siis, että autoritääriset, nationalistiset ja populistiset liikkeet horjuttavat sitä avoimuutta, moniarvoisuutta ja suvaitsevuutta, mikä on ollut ominaista ainakin sille Euroopalle, jonka me rkp:läiset tunnistamme omaksemme. EU:n perusoikeusviraston FRA:n johtaja Michael O’Flaherty korosti äskettäisellä Suomen-vierailullaan sosiaalisen pilarin merkitystä, jotta populismin ja nationalismin näennäisratkaisuja voidaan vastustaa. On mahdoton hyväksyä, että miljoonat lapset EU:ssa elävät köyhyysrajan alapuolella tai että romanit monissa EU-maissa on jätetty käytännössä sosiaaliturvan ulkopuolelle. ei voi suhtautua näihin epäkohtiin välinpitämättömästi. Ärade talman! Vi ser också på global nivå hur protektionismen stärker sitt grepp och hotar Europas liberala grundvärderingar. Svenska folkpartiet vill lyfta fram de goda resultat som det europeiska samarbetet har bidragit med. Till exempel Erasmus-programmet har gett ett omistligt kunnande för väldigt många unga européer och öppnat nya perspektiv i deras liv. Vi måste alltså fortsätta reformera det europeiska samarbetet. Våra ekonomier måste bli mer konkurrenskraftiga, och våra demokratiska institutioner måste bättre kunna svara på medborgarnas krav. Vi måste få till stånd en mer långsiktig migrationspolitik som bygger på ett gemensamt ansvar, och vi måste hitta kollektiva lösningar som effektivt motverkar klimatförändringen. Finland har en viktig roll i att hitta hållbara innovationer som motverkar klimatförändringen, också för att vi har ett stort know-how inom cirkulär ekonomi, teknologi och på energiområdet. Arvoisa puhemies! Investoimalla koulutukseen, yhdenvertaisuuteen ja tasa-arvoon, infrastruktuuria kehittämällä sekä luomalla digitaaliselle Euroopalle hyvät säännöt parannetaan kaikkien eurooppalaisten elämää. Yhdymme täysin pääministeri Juha Sipilän toteamaan, että EU:n menestys voi perustua ainoastaan vahvaan oikeusvaltioperiaatteeseen.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa rouva puhemies! Ensi vuonna Euroopan unionille valitaan uutta suuntaa. Asialistalla on muun muassa EU-vaalit, komission muodostaminen, rahoituskehysneuvottelut ja todennäköisesti Ison-Britannian EU-eron loppuun saattaminen. Suomen EU-puheenjohtajuuskausi on meille suomalaisille haasteitten lisäksi myös mahdollisuus nostaa itselle tärkeitä asioita esille, kuten kierto- ja biotaloutta, turvallisuutta, arktista ja pohjoista ulottuvuutta, monenkeskistä sääntöpohjaista yhteistyötä sekä myöskin koulutusosaamistamme. EU:n kohtaamat vaikeudet sisä- ja ulkopolitiikassa sekä muutokset kansalaismielipiteissä haastavat jäsenmaita ja unionissa tehtävää yhteistyötä panostamaan entistä enemmän niin toimiin talouden, työllisyyden ja turvallisuuden vahvistamiseksi kuin myöskin kansalaisten kuulemiseen ruohonjuuritasolla. Eurooppalaisen yhteistyön tulisi tuoda ennen kaikkea lisäarvoa kansalliseen politiikkaan haasteissa, joihin jäsenmaan ponnistelut eivät yksin riitä, kuten turvallisuudessa, rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa sekä ilmastonmuutoksen ja ympäristönsuojelun haasteissa. Sen sijaan liittovaltiokehitystä tai lisää turhaa byrokratiaa me emme tarvitse. Arvoisa rouva puhemies! talous- ja rahaliitto Emu on merkittävien muutosten alla. Kannamme huolta Emun uusista kehittämishankkeista ja pyrkimyksistä lisätä jäsenmaitten yhteisvastuuta. Emme ole huolissamme yksin, vaan Suomi on mukana samassa ryhmittymässä muiden hyvin taloutensa hoitaneitten maitten kanssa. Emun keskeisimmät ongelmat liittyvät markkinakurin puutteeseen, jäsenmaitten ylivelkaantumiseen sekä valtioiden ja pankkien väliseen niin sanottuun kohtalonyhteyteen. Me kristillisdemokraatit olemme alleviivanneet jäsenmaitten vastuuta omasta taloudestaan. Emun vahvistamisen tulisi ennen kaikkea lähteä siitä, että jäsenmaat toteuttavat itse rakenteelliset uudistukset. Samasta syystä emme myöskään kannata omaa euroalueen budjettilinjaa. Jotta rahaliitolla on edellytykset toimia kestävästi, jäsenmaiden on noudatettava vakaus- ja kasvusopimusta ja alennettava hyvinä vuosina kansallisesti velkojen suhdetta kansantuotteeseen, jotta kriisivuosina on käytettävissä kansallisesti kerättyä liikkumavaraa. Arvoisa rouva puhemies! Hallitsematon maahanmuutto on kysymys, joka repii tällä hetkellä niin jäsenmaita kuin myöskin eurooppalaista yhteistyötä. Suomen tulee korostaa kunkin jäsenmaan ensisijaista vastuuta maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmien toimintakyvystä myös lisääntyneiden maahanmuuttopaineiden alla, koska Dublin- ja Schengen-säännöksiä ei kriisin aikana noudatettu. Tehokas EU-ulkorajojen valvonta on keskeisin väline varmistaa vapaan liikkuvuuden alue,
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: tl
Päivämäärä: 2018-12-12 On halpa ja harhaanjohtava väite sanoa, että Euroopan nykyiset ongelmat johtuvat populismista. Me elämme aikakauden muutoksen keskellä: Kylmän sodan kauden jälkeen käynnistyi globalisaation ja ylikansallisen yhdentymisen aika. Se on nyt tullut tiensä päähän. Se, että hallitsematon globalisaatio ja ylikansallinen yhdentyminen ovat johtaneet umpikujaan, ei ole mikään yllätys. Silloin, kun tässä salissa käsiteltiin kysymystä Suomen liittymisestä Euroopan unioniin, tästä varoitettiin, ja silloin kaukaa viisaat esittivät, että me olisimme jättäytyneet Euroopan talousalueeseen ja ryhtyneet kehittämään Pohjolan yhteisöä. Jos Suomi olisi tämän valinnan tehnyt, Ruotsi olisi seurannut mukana, ja tällä tavalla Eurooppa olisi järkevällä tavalla eriytynyt. Myöskin euroa muodostettaessa ja euroon liityttäessä varoitettiin siitä, että se johtaa taloudellisiin onnettomuuksiin ja se johtaa väistämättä kohti ylikansallista kehitystä euroalueella ja koko Euroopan unionissa. Myös globalisaation ongelmat olivat esillä. Kun olin mennyt Euroopan parlamentin jäseneksi, käänsin suomeksi James Goldsmithin kirjan nimeltä Ansa. Siinä varoitettiin hallitsemattoman globalisaation seurauksista. Hän hyvin tarkkaan kykeni ennustamaan, minkälaisia ongelmia tästä aiheutuu. Tällä hetkellä sekä ylikansallinen yhdentyminen Euroopan puitteissa että globalisaatio ovat todella ajautuneet umpikujaan. On syntynyt valtavia ongelmia: Työpaikat ovat siirtyneet vanhoista teollisuusmaista halvan työvoiman maihin. On syntynyt suurta työttömyyttä, suuria muuttoliikkeitä, valtavia tulo- ja varallisuuseroja, ja ihmisillä on se ikävä tunne, ettei voi enää vaikuttaa asioihin, kun liian paljon valtaa on siirretty markkinavoimille ja ylikansalliseen päätöksentekoon. Tämä tyytymättömyys on syvällä, ja se on pysyvä ilmiö, ja siihen on vastattava muuttamalla Euroopan ja maailman kehityksen suuntaa. On ryhdyttävä rakentamaan kansakuntien Eurooppaa ja kansakuntien maailmaa. On palautettava päätösvaltaa kansallisvaltioille ja rakennettava yhteistyö enemmän hallitustenvälisen yhteistyön kuin ylikansallisen päätöksenteon