Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-08 Arvoisa herra puhemies! Hyvä ministeri ja edustajakollegat! Postilain uudistus keventää Postin yleispalveluvelvoitetta. Yleispalvelukirjeiden jakelu siis voi harventua kolmipäiväiseksi kaupungeissa ja taajamissa, kun taas maaseudulla postia jaetaan jatkossakin viitenä päivänä viikossa. Tämä jakelu siis tapahtuisi viitenä päivänä viikossa vähintään niillä alueilla, joilla ei ole sanomalehtien ylläpitämää varhaisjakeluverkkoa, ja viestintäministeriö määrittäisi alueiden rajat vuosittain. Tämä on hyvin selkeä kokonaisuus. Yleispalvelukirjeitä itse asiassa jaetaan tänä päivänä keskimäärin 40 kappaletta vuodessa kotitaloutta kohden, ja näistä kolmannes on joulukortteja. Postialalla digitalisaation aiheuttama myllerrys tulee jatkumaan rajuna lähivuosina, sillä jaettavan postin määrä vähenee edelleen. Täällä on käytetty vahvoja puheenvuoroja siitä, että posti on peruspalvelu, ja jopa puheenvuoroja, että jokaisen pitää saada näitä kirjeitä. En tiedä sitten, miten sen me kansanedustajat varmistamme, että jokainen tällaisen kirjeen saa, sillä se vaatii, että joku sen myös lähettää. Tämähän ei siis koske verottajaa taikka muita, vaan niitä kirjeitä, mitä itse kukin, vaikkapa edustaja Kaikkonen, lähettää, ja hän onkin ahkera lähettäjä ja tietysti omalta osaltaan on hyvin pitänyt tätä palvelua yllä. Muutos on väistämätön. Olen melkein vakuuttunut, että hallitus tekisi tämän, olisivat siellä mitkä puolueet tahansa. Ymmärrän myös sen, että salin vihervasemmistosta tätä rajusti arvostellaan ja osittain keskustaan lyödään näitä kirveeniskuja, että tässä keskittämisestä on kyse, ja ymmärrän sen, että voisi olla, että jos toisenlainen hallituspohja tämän ääni salin keskeltä olisi hivenen erilainen, mutta itse olen vakuuttunut siitä, että hallituspohjasta riippumatta tämä uudistus jouduttaisiin tekemään. Kirjelähetysten määrä itse asiassa lähti jyrkkään laskuun vuonna 2009, jolloin vuosittainen kirjevolyymi pieneni noin 2 prosenttia. Vuonna 2012 osoitteellinen kirjeposti väheni jo 4 prosenttia, 2013 pudotus oli 10 prosenttia, ja tämä on jatkunut. Kirjepostin volyymit ovat laskeneet Suomessa kuitenkin ehkä hivenen hitaammin kuin muissa Euroopan maissa. Esimerkiksi jos vertaamme Pohjoismaihin, Saksaan, Britanniaan ja Hollantiin, niin osoitteellista kirjepostia lähetetään Suomessa Tähän ehkä syynä on se, että meillä on hitaammin siirrytty ennen muuta sähköiseen laskutukseen. Laskutuksen sähköistymisen läpimurto tapahtui Suomessa vasta muutama vuosi sitten, 2013, ja Postin arvion mukaan vuonna 2020 sähköisten kuluttajalaskujen osuus olisi jo 75 prosenttia kaikista laskuista. Yksi valopilkku Postin sektorille on tietysti ollut lisääntyvä postimyynti. Se on näkynyt verkkokaupan kasvun myötä. Toisaalta se on tuonut omia haasteita sitten taas kivijalkakaupoille, mutta ehkä turvannut postipalveluita kuitenkin monin paikoin. Postin viimeiset luvut näyttävät suuntaa. Osoitteellisten kirjeiden määrä laski vuonna 2014 sadalla miljoonalla kappaleella. Eli kun 2013 jaettiin vielä 900 miljoonaa kirjettä, niin vuotta myöhemmin määrä oli pudonnut 800 miljoonaan. En löytänyt sen tuoreempia tilastoja, mutta Postin arvioiden mukaan lasku on jatkunut ollen noin 10 prosentin luokkaa. Tämä tarkoittaa, että vuosittain Suomessa jaetaan yhä vähempi kirjeitä. Arvio on, että jaettava määrä hupenee nykyään 10 prosentin ja tästä on Postille väistämättä tulossa kannattavuusongelmia. Postin arvioiden mukaan, jos lasku jatkuu samantahtisena, supistuu yhtiön liikevaihto vuosittain 60—70 miljoonaa euroa, mikä täällä on esille tullut. Nyt kun on annettu ymmärtää, että mitään ei Postissa pitäisi tehdä, eli kaikille pitäisi taata jatkossakin työpaikat, vaikka kirjepostin määrä vähenee, itse mielelläni ottaisin sellaisen tilaston taikka laskelman, missä katsottaisiin, mitä vuonna 2020 sen kirjeen lähettämiseen menee. Kun edustaja Kaikkonen laittaa niitä eteenpäin, ja jos hänellä tänä päivänä menee tietty summa niiden lähettämiseen, niin mitä menee vuonna 2020? Täällä kuitenkin aika yleisesti on ollut käsitys, että tätä ei haluta — ei salin vasemmalta eikä keskeltä eikä oikealta laidalta — verovaroin olla tukemassa, jolloin se tarkoittaa sitä, että sen yhden kirjeen hinta nousee merkittävästi, jos sama henkilöstö ja sama jakeluvelvoite pidetään koko maassa vaikka postin määrä vähenee. Tämä olisi hyvin oleellinen tieto ja mielenkiintoista kertoa, niin että pääsisimme