Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 Mietinnössä oli hyvin perusteltu, miksi työeläkeindeksin muutos niin, että se seuraisi vain ansiotason kehitystä, ei ole kestävä ratkaisu. Näitä perusteita ovat etenkin järjestelmän rahoituksen kestävyyden turvaaminen, sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus, maksujen oikeudenmukainen suhde saatavaan eläkkeeseen, luottamus sekä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien haasteiden pienentäminen. Valiokunnan mietinnössä jaetaan myös kansalaisaloitteessa esitetty huoli pienimmillä työeläkkeillä elävien eläkeläisten asemasta. Mietinnön mukaan vaikeimmassa asemassa olevien eläkeläisten asemaa parannetaan tehokkaimmin nostamalla kansaneläkettä tai takuueläkettä, sillä pienempiä eläkkeitä ei tarkisteta työ- vaan kansaneläkeindeksillä. Mietinnössä todetaan myös, että indeksin muuttaminen kasvattaisi merkittävämmin suuria eläkkeitä, kun taas pientä työeläkettä saavien asemaa parannetaan tehokkaammin muilla toimilla, kuten huolehtimalla sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksujen sekä lääkkeiden ja matkakustannusten omavastuiden kohtuullisuudesta sekä riittävästä asumisen tuesta. Arvoisa puhemies! Yhdymme valiokunnan näkemykseen siitä, ettei indeksimuutos ole toimiva ratkaisu pienituloisten työeläkeläisten aseman kohentamiseen, mutta olemme jättäneet vastalauseen, koska katsomme, että mietinnössä ei puututa riittävästi eläkeläisköyhyyteen ja pienituloisten eläkeläisten toimeentulon turvaamiseen. Esitimme siis lausumaa, pontta, jossa eduskunta edellyttäisi hallitukselta toimenpideohjelmaa eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi ja eläkeläisten toimeentulon turvaamiseksi. Tähän hallituspuolueet eivät kuitenkaan yhtyneet. Tästä syystä jätimme asiasta vastalauseen, jonka nyt esittelen. Arvoisa puhemies! Eläkeläisköyhyys ja pienituloisuus on tunnistettava, ja eläkeläisten aseman helpottamiseksi tarvitaan ratkaisuja, joilla kohtuullinen toimeentulo turvataan. Edellytämme vastalauseessa, että hallitus laatii nopeasti toimenpideohjelman eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi ja eläkeläisten toimeentulon turvaamiseksi. On valitettavaa, etteivät hallituspuolueet voineet yhtyä tähän näkemykseen. Se on myös ikävää kansalaisaloitteen allekirjoittaneiden ihmisten kannalta, jotka onnistuivat määrätietoisella työllään nostamaan köyhien eläkeläisten ja pientä työeläkettä saavien eläkeläisten toimeentulon vahvasti julkiseen keskusteluun. Se on ikävää myös kaikkien niiden pienituloisten eläkeläisten kannalta, jotka ovat odottaneet tältä kansalaisaloitteen eduskuntakäsittelyltä enemmän. Vaikka siis kansalaisaloitteen mukainen indeksimuutos ei ole ratkaisu pienituloisten eläkeläisten toimeentuloon, meidän mielestämme olisi erittäin tärkeää, että mietimme keinoja ja pystymme tekemään yhteisiä päätöksiä pienituloisten eläkeläisten arkisen toimeentulon helpottamiseksi. Arvoisa puhemies! Eläkkeensaajien toimeentulo vaihtelee paljon yksilöllisten elämäntilanteiden mukaan. Monilla eläkeläisillä takuueläke tai kansaneläke tai pieni työeläke eivät riitä turvaamaan arkista toimeentuloa. Ihmiset tarvitsevat myös asumistukea ja jopa toimeentulotukea, jotta voivat maksaa päivittäisen elämisen, asumisen, palvelumaksut, lääkkeet ja niin edelleen. Eläkeläiset joutuvat myös tinkimään paljon menoistaan ja miettimään, voiko esimerkiksi sellaisia lääkkeitä, joita ei voi korvata, ostaa ylipäätään. Myös leipäjonoissa eläkeläisiä on paljon. Tammikuussa, kun tämä kansalaisaloite odotti vielä eduskunnan käsittelyä, Eläketurvakeskus julkaisi tutkimuksen nimeltään "Eläkkeet ja eläkeläisten toimeentulo 1995—2015". Keskeinen uutisointi tutkimuksesta kertoi, että eläkeläisten toimeentulo on kehittynyt 20 viime vuoden aikana myönteisesti. Tämä tosiaan on totta, kun katsomme tilastoja ja vertaamme keskiarvoja — hieno asia. Mutta samalla moni eläkeläinen joutui pettymään ja pelästyi siitä, että eläkeläisten todellinen tilanne jää nyt tämän esityksen takia varjoon. keskiarvon takaa löytyy totuus yksittäisen eläkeläisen asemasta, ja tämä asema vaihtelee hyvin paljon etenkin sen mukaan, millainen työura ihmisellä on takanaan, miten vanha hän on ja millainen on hänen asumisensa ja perheensä muoto. Yksin asuvat eläkeläiset ovat todennäköisesti pienituloisempia kuin perheelliset. Vuonna 2014 yksin asuvista eläkeläisistä melkein 30 prosenttia oli pienituloisia, kun perheellisillä osuus oli 3 prosenttia, ja alle 55-vuotiaista yksin asuvista eläkeläisistä lähes 60 prosenttia oli pienituloisia. Myös yksin asuvien 75 vuotta täyttäneiden pienituloisuus on yleistä. 75 vuotta täyttäneet yksin asuvat naiset muodostavat suurimman pienituloisten ryhmän eläkeläisistä. Eläkeläisten arjen toimeentulo muodostuu kokonaisuudesta, johon kuuluvat muun muassa eläke ja muut tulot, muut etuudet, verotus, erilaiset maksut ja palvelut. Toimeentuloon voidaan vaikuttaa poliittisin päätöksin. Vuonna 2016 eläkeindeksiin sidotut etuudet laskivat miinusmerkkisen indeksin vuoksi 0,4 prosenttia. Sosiaalidemokraattien vaihtoehtobudjetissa edellytettiin, että kansaneläkeindeksi jäädytetään, jotta etuuksien taso ei laskisi. Tämän vuoden budjetissa hallitus leikkasi edelleen kansaneläkeindeksiin sidottuja etuuksia 0,85 prosentilla ja jäädytti kansaneläkeindeksin tälle alemmalle tasolle vuoteen 2019 saakka. Sosiaalidemokraatit esittivät myös näiden leikkausten peruuttamista. Indeksileikkausten vaikutukset näkyvät pienituloisten arjessa esimerkiksi niin, että viime vuonna takuueläkkeeseen tehty yli 20 euron korotus sulaa pois parissa vuodessa ja kansaneläkeläisen tulosta leikataan tänä vuonna 5,45 euroa joka kuukausi. Sosiaalidemokraatit esittivät vuoden 2016 vaihtoehtobudjetissaan myös, että eläkeläisten verotus ei saa olla palkansaajien verotusta kireämpää. Esityksemme mukaan eläkkeensaajan käteen jäävä vuositulo olisi noin 250 euroa nykyistä korkeampi. Hallitus teki korjauksen eläkeläisten verotukseen vuodelle 2017. Kuitenkin eduskunnan tietopalvelun laskelmien mukaan huomioidaan samaan aikaan tehdyt muut muutokset, ja lopputulos onkin, että tänä vuonna takuueläkkeen ostovoima putoaa 2 prosenttia ja samalla 1 000 euron työeläkettä saavan ostovoima putoaa 1,2 prosenttia. Hallituksen toimet tasaavat eläkeläisten ostovoiman viime vuoden tasolle vasta silloin, kun työeläke on 2 500 euroa kuukaudessa, ja vasta tämän tulotason jälkeen ostovoima alkaa nousta. Arvoisa herra puhemies! Eläkeläisten toimeentulo on todellakin kokonaisuus, jossa yksi parannuskeino ei voi korjata jokaista ongelmaa. Tämä vaatii useita toimenpiteitä. Tästä syystä esitämmekin toimenpideohjelmaa eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi ja eläkeläisten toimeentulon turvaamiseksi. Toimenpideohjelmassa erityistä huomiota tulee kiinnittää ikääntyneiden naisten ja pientä työeläkettä saavien asemaan. Osana kokonaisuutta tulee selvittää muun muassa vaihtoehdot kansaneläkkeen tasokorotuksen tekemiseksi ja verotuksen muuttamiseksi sekä eläkkeensaajien asumistuen, palvelujen ja palvelumaksujen vaikutus. Ohjelma tulee tuoda eduskunnan käsittelyyn selontekona tänä syksynä 2017. Kuten sanottu, hallituspuolueet eivät yhtyneet tähän esitykseemme