Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-26 Korkea sivistystaso, vaikuttava varhaiskasvatus sekä laadukas ja maksuton koulutus ovat suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan perusta. Hallitus turvaa tasavertaisen ja laadukkaan koulutuksen kaikille suomalaisille. Tunnelma tässä budjettikeskustelussa on hyvin erilainen kuin aiemmissa. Vaikeat talouspäätökset ovat nyt takanapäin. Hallituksen puoliväliriihessä osaamiseen kohdistettiin yli 200 miljoonan euron uudet panostukset. Näitä on nyt ilo olla viemässä toteen. Suomi tavoittelee osaamiseen perustuvaa kasvua ja haluaa olla maailman paras koulutusmaa myös tulevaisuudessa. Kuljemme nyt valoisampaan suuntaan. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että kun Suomen talous on kääntynyt kasvuun, keskeiseksi kysymykseksi on noussut osaavan työvoiman saatavuuden varmistaminen. Se onkin eräs tärkeä painopiste opetus- ja kulttuuriministeriön talousarviossa. Arvoisa puhemies! Luettelen joitakin poimintoja ensi vuoden talousarvioesityksestä. Varhaiskasvatuksen asiakasmaksuja alennetaan ensi vuoden alusta lukien. Tämän merkittävän alennuksen vaikutus on noin 70 miljoonaa euroa, ja se on ehdottoman hyvä uutinen lapsiperheille. Pieni- ja keskituloisen perheen maksut alenevat, ja toisen lapsen si-saralennus on jatkossa 50 prosenttia nykyisen 10:n asemasta. Keskituloinen kahden lapsen perhe säästää maksualennusten myötä yli 1 200 euroa vuodessa. Lisäksi hallitus käynnistää kokeilun 5-vuotiaiden maksuttomasta varhaiskasvatuksesta yhdessä kuntien kanssa. Kokeiluun on varattu 5 miljoonaa euroa. Yliopistokoulutettujen lastentarhanopettajien koulutusmääriä nostetaan. Varhaiskasvatuksen henkilöstörakenteen kehittämiseen on lisätty kaikkiaan 28 miljoonaa euroa kehyskaudelle, mistä 5 miljoonan euron lisäys tulee vuodelle 2018. Yliopistojen kanssa on sovittu, että rahalla saadaan 1 000 uutta yliopistokoulutettua lastentarhanopettajaa. Peruskoulun tasa-arvoa vahvistetaan. Tasa-arvorahoitus, jolla tuetaan haastavilla alueilla toimivia peruskouluja, kaksinkertaistetaan. Lisäys on 15 miljoonaa, ja määräraha yhteensä on 30 miljoonaa. Tämä rahoitus ei koskaan ole ollut valtion budjetissa näin korkealla tasolla. Lisäksi niille kouluille ja kunnille, jotka eivät eri syistä osallistu kehittämisohjelmiin, kohdistetaan 10 miljoonan euron lisätuki koulutuksen alueellisen tasa-arvon vahvistamiseksi. Peruskoulujen digioppimisen kokeilu- ja kehittämistyöhön sekä kielikokeiluihin ja taiteen perusopetuksen saavutettavuuden edistämiseen kohdennetaan 24 miljoonaa euroa lisärahoitusta. Opettajien perus- ja täydennyskoulutuksen uudistamiseen esitetään 23 miljoonan euron määrärahaa. Hallitus antaa myös esityksen toisen kotimaisen kielen kielikokeilusta. Luonnontieteen ja matematiikan opetuksen laadun nostamiseen panostetaan lisäämällä määrärahoja 5 miljoonaa euroa. Lukiokoulutus uudistetaan. Uudistuksen tavoitteena on lisätä lukiokoulutuksen vetovoimaa, vahvistaa lukiokoulutuksen laatua ja sujuvoittaa siirtymistä lukio-opinnoista korkeakoulutukseen. Vapaasta sivistystyöstä nostan esille erityisesti maahanmuuttajille tarkoitetun uuden koulutusmuodon, joka käynnistyy ensi vuonna. Sen keskeisenä sisältönä ovat luku- ja kirjoitustaidon ja suomen tai ruotsin kielen opinnot. Vuoden 2018 alusta tulee voimaan ammatillisen koulutuksen reformi. Reformi on suurin koulutusuudistus 20 vuoteen. Samassa yhteydessä opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalle siirretään tutkintotavoitteinen työvoimakoulutus ja osa tutkintoon johtamattomasta työvoimakoulutuksesta. Tämän johdosta ammatillisen koulutuksen määrärahaa lisätään opetus- ja kulttuuriministeriön pääluokassa 50,7 miljoonalla eurolla sieltä työ- ja elinkeinoministeriön puolelta. Ammatillisen koulutuksen uudistuksen toimeenpanon tukemiseen esitetään ensi vuodelle 15 miljoonan euron lisäpanostusta. Oikeus oppilas- ja opiskeluhuoltolain mukaisiin psykologi- ja kuraattoripalveluihin laajennetaan koskemaan kaikkia ammatillista perustutkintoa suorittavia opiskelijoita sekä valmentavassa koulutuksessa olevia opiskelijoita. Palveluiden laajentamiseen panostetaan 5,6 miljoonaa euroa. Muutoksen myötä palvelujen piiriin pääsee noin 50 000 opiskelijaa. Nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja osaamistarpeisiin vastaamiseksi ammatillisen koulutuksen tarjontaa lisätään 1 000 opiskelijavuodella. Lisäyksen kustannusvaikutus on 9,4 miljoonaa euroa, ja tästä sovittiin budjettiriihessä. Hallituksen korkeakoulupoliittisen linjan ytimessä on korkeakoulutuksen ja tutkimuksen laadun, vaikuttavuuden ja kansainvälisyyden edistäminen. Konkreettinen esimerkki Suomen talouden suunnan kääntymisestä on, että meillä on nyt alueita, joilla talous kasvaa vauhdilla ja koulutettua työvoimaa tarvitaan. Jo toukokuussa hallitus päätti kohdentaa positiivisen rakennemuutoksen alueiden osaamistarpeisiin kaikkiaan 20 miljoonaa euroa. Tästä tekniikan alan FITech-yhteistyöyliopisto ‑mallista silloin sovittiin, ja se on erinomainen malli, jolle tulee myöskin 12 miljoonan euron rahoitus kolmen vuoden aikana. rahoitus kolmen vuoden aikana. Nyt hallitus on vielä lisännyt tuohon 2 miljoonaa euroa, jotta yhteistyötä voitaisiin laajentaa myös muualle kuin sinne lounaisen Suomen positiivisen rakennemuutoksen alueelle. Myös ammattikorkeakoulutusta vahvistetaan positiivisen rakennemuutoksen alueella. Suomen Akatemialle esitetään määrärahavaltuutta lippulaivatutkimuskeskittymien toteuttamiseen, 25 miljoonaa euroa vuodelle 2018, ja vastaavasta panostuksesta vuodelle 2019 on sovittu kevään julkisen talouden suunnitelman yhteydessä. Lippulaivaohjelma vahvistaa suomalaisen tieteen huippuja ja edistää tutkimuksen vaikuttavuutta. Datahallinnan ja suurteholaskennan kehittämiseen on kehyksessä varattu 33 miljoonan euron määräraha, mistä 12 miljoonaa kohdistuu ensi vuodelle. Kehittämisohjelmalla nostetaan alan tutkimusinfrastruktuuri kansainväliselle tasolle ja vahvistetaan tekoälyyn liittyvää tutkimusta ja koulutusta. Ammattikorkeakouluja ja yliopistoja pääomitetaan hallitusohjelman mukaisesti. Ammattikorkeakoulujen tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan kohdennetaan uusi 5 miljoonan euron määräraha osaamistarpeisiin vastaamiseksi ja alueiden työelämän kehittämiseksi. Arvoisa puhemies! Valtion budjetissa opetus- ja kulttuuriministeriön osuus on 6,6 miljardia euroa.