Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-15 Arvoisa rouva puhemies! Alkoholipolitiikan vaikutuksista on Suomessa pitkäaikaista ja hyvin tarkkaa tutkimusta. Historian perusteella voidaan yksiselitteisesti todeta, että alkoholin saatavuutta lisäävät lainsäädäntömuutokset ovat poikkeuksetta lisänneet alkoholin kokonaiskulutusta ja sen myötä myös haitallisia vaikutuksia ja kustannuksia. Hallituksen esityksessä alkoholilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ei ole annettu saatavilla oleville tutkimustiedoille ja asiantuntijakuulemisille riittävää painoarvoa. Esityksestä itsestään seuraavien monien negatiivisten vaikutusten lisäksi esitetyillä muutoksilla heikennetään niiden toimenpiteiden aikaansaannoksia, joita viimeisten kymmenen vuoden aikana on tehty alkoholihaittojen vähentämiseksi. Vastaavasti monilla muilla toimenpiteillä tehdyt säästötoimenpiteet menettäisivät esitettyjen muutosten myötä huomattavasti merkitystään. Pidän positiivisena asiana sitä, että valiokunta ehdottaa mietinnössään, että vähittäismyynnissä olevien alkoholituotteiden maksimitilavuusprosentti säilytetään nykyisen tasoisena eli 4,7 prosentissa eikä valiokunta esitä hallituksen esityksen mukaisesti tilavuusprosentin korottamista 5,5 prosenttiin. Todella toivon, että ainakaan tätä prosenttiosuutta ei nosteta. Kuitenkin, mikäli alkoholin negatiivisiin vaikutuksiin halutaan alkoholilainsäädännöllä tehokkaasti puuttua, siihen on käytettävissä tehokkaampia keinoja. Tämä todetaan hallituksen esityksessäkin. Tehokkaaksi keinoksi on todettu luvanvaraisessa vähittäismyynnissä myytävien alkoholijuomien alkoholipitoisuuden alentaminen, kuten esimerkiksi Ruotsissa, jossa raja on 3,5 tilavuusprosenttia. Ehdotankin, niin kuin jo aiemmin edustaja Räsänen, että eduskunta hyväksyy uudeksi tilavuusprosentiksi Ruotsin mallin mukaisesti 3,5 prosenttia. Suomessa ei ole ongelmaa saada vahvempia alkoholijuomia, jos joku niin haluaa. Alkossa on oikein hyvä palvelu, ja sieltä löytyy vahvempia juomia niitä tarvitseville. Tällä hetkellä voimassa olevan alkoholilain 4 luvun 25 §:ssä säädetään vähimmäisjuomavalikoimasta. Sen mukaan anniskelupaikassa tulee olla saatavana riittävä valikoima mietoja alkoholijuomia sekä kohtuuhintaisia alkoholittomia juomia. Voimassa olevassa laissa ei ole tarkemmin määritelty, minkälaisia alkoholittomia juomia tulee olla saatavilla, mistä johtuen tarjonta rajoittuu vielä liian usein virvoitusjuomiin, veteen ja kahviin. Edellä mainittua säännöstä ei esitetty lainkaan nyt käsitellyssä hallituksen esityksessä uudeksi alkoholilaiksi. Näin esitänkin lakialoitteessani 42 tältä vuodelta, että anniskelupaikalla myydyistä alkoholituoteryhmistä, kuten esimerkiksi panimotuotteisiin kuuluvasta oluesta, siideristä ja long drinkistä sekä viinien tuoteryhmään kuuluvasta puna-, valko- ja kuohuviinistä, olisi saatavilla myös alkoholiton vaihtoehto. Esityksellä tuetaan nimenomaan alkoholilaille asetettua tarkoitusta, joka on alkoholinkulutusta ohjaamalla ehkäistä alkoholipitoisista aineista johtuvia yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja. Säännöksellä varmistettaisiin alkoholittomien tuotteiden vähimmäistarjonnan riittävä kattavuus ja laadukkuus. Anniskelupaikalla myytävät laadukkaat alkoholittomat juomat mahdollistaisivat sen, että isompi osa asiakkaista voisi valita alkoholittoman vaihtoehdon alkoholillisen sijaan. Alkoholittomiin tuotteisiin panostamisen ja niiden lisäämisen kautta voitaisiin vähentää myös sosiaalisten tilanteiden myötä tulevaa alkoholin kulutusta. Meillä on asiakkaita, jotka käyttävät tiettyjä lääkkeitä ja joilla on sairauksia, jotka ovat raskaana tai joille ehkä muuten on alkoholituotteiden käyttäminen ongelmallista, ja olisi kohtuullista olla heillekin hyvää tarjontaa myös alkoholittomien juomien osalta. meillä on kasvisvaihtoehtoja, gluteenitonta ja niin edelleen ruokavalioissa, katsoisin, että kohtuullista olisi myös juomatarjonnassa olla tämäntyyppistä tarjolla. Toivonkin, että tämä esitys saisi kannatusta. Etämyynnistä on täällä paljon puhuttu. Etämyynnin salliminen tarkoittaisi monopolituotteille rinnakkaista vähittäismyyntikanavaa sekä Alkon monopolin purkamista ja alkoholikaupan yksityistämistä Suomessa. Tämä on kiistaton tosiasia. Jos joku muuta väittää, niin kehottaisin pysähtymään uudelleen miettimään asiaa. Perustuslaki- ja lakivaliokunta totesivat lausunnoissaan, että hallituksen esityksen etämyynnin kieltävä kirjaus on epäselvä ja että sitä tulisi selkeyttää. Lainsäätäjän tehtävä on säätää lait siten, että ne ovat täsmällisesti muotoiltuja, eikä jättää tietoisesti jokin asia tuomioistuimen tulkittavaksi. Niin kuin on useaan kertaan tullut mainittua, alun perin laaditussa luonnoksessa hallituksen esitykseksi uudeksi alkoholilaiksi oli mukana alkoholilaiksi oli mukana tuo pykälä etämyynnin kieltämisestä. Eli yksinkertaisesti luonnoksessa 30 §: "Alkoholijuomien rajat ylittävä etämyynti ja kyseiseen myyntiin liittyvä maahantuonti Suomeen on kielletty." Ja niin kuin tuossa jo aiemmin mainitsin, kaikki, jotka lausuntokierroksella lausuivat tästä alkoholilakipaketista — ja monet, monet asiantuntijat, joita kuulimme valiokunnassa — olivat siinä oletuksessa, että tämä asia ja pykälä ovat siellä edelleenkin näin, ja loppupeleissä ainut toimija, jolta saimme kirjallisen lausuman tästä etämyynnin mahdollistavasta muutoksesta, oli Alko, ja todellakaan mitkään muut asiantuntijat, joita kuulimme valiokunnassa, eivät olleet tässä käsityksessä. Eli jos ajattelen, että viedään suurta lakipakettia eteenpäin, niin näkisin, että ainut mahdollisuus on se, että sinne todella lisätään tämä pykälä niin kuin se on ollut alkuperäisessä esityksessä tai sitten siirretään tämän lakipaketin käsittelyä sinne kevätpuolelle, jotta — niin kuin ministeri esitti, että hän laittaa vielä työryhmän selvittämään asiaa — työryhmä voisi ensin saada selvityksensä valmiiksi ja sen jälkeen jatkaisimme asian käsittelyä. Ei kai ole mitään järkeä siinä, että nuijitaan kokonainen lakipaketti valmiiksi ja sen jälkeen aloitetaan uudelleen selvittelyt. Muutaman asian haluaisin muutoin nostaa sisällöstä esiin. Valiokunta esittää hallituksen esityksen mukaisesti, että vähittäismyynnissä saisi jatkossa myydä myös muutoin kuin käymisteitse valmistettuja juomia. Tästä seuraisi, että nykyiset käymisteitse valmistetut juomasekoitukset korvautuisivat juomasekoituksilla, jotka on valmistettu tislatusta alkoholista. Tämän tuoteryhmän tuotteet — eli niin kutsutut limuviinat — ja mahdollisesti muut uudet alkoholituotteet houkuttavat erityisesti nuorta kuluttajaryhmää. On arvioitu, että valmistustaparajoituksen poisto uhkaisi pahimmassa tapauksessa pysäyttää tai jopa kääntää nousuun alaikäisten nuorten koko 2000-luvun kestäneen alkoholikulutuksen laskun. Muutoinkin asiantuntijakuulemisissa muutoksella on katsottu olevan kulutusta lisäävä ja kansanterveyttä heikentävä vaikutus, minkä vuoksi kannatan valmistustaparajoituksen säilyttämistä. Valiokunta ehdottaa hallituksen esityksen tavoin hyväksyttäväksi säännöksen, jonka mukaan 16 vuotta täyttänyt henkilö saisi myydä alkoholijuomia vastaavan hoitajan tai muun tehtävään nimetyn henkilön valvonnan alaisena. Esitetty muutos on vastuuton ja ristiriitainen toimenpide, kun huomioidaan, että 16-vuotias on alaikäinen, jolle alkoholijuoman ostaminen ja luovuttaminen on rangaistava alkoholirikoksena. Säännöksen osalta ei ole arvioitu lastensuojeluun ja alaikäisen työntekijän työskentelyyn liittyviä näkökulmia ja niin edelleen. Eli toivoisin, että työskentely alkoholituotteiden kanssa, niitten myynti tai tarjoilu, olisi mahdollista vain täysi-ikäisille. Edelleen esityksessä on useampia negatiivisia kohtia, joihin täytyy saada muutosta. — 10 minuuttia on kai sanottu, mutta tarvitaan vissiin vielä toinen kymppiminuuttinen.