Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-13 Arvoisa puhemies! Talouden näkymät ovat Suomessa parantuneet tämän vuoden aikana huomattavasti ja talous on saavuttanut nopean kasvuvaiheen erittäin pitkän heikon ajanjakson jälkeen. Talousarvioesityksen antamisen jälkeenkin laaditut tilastot osoittavat, että talouskasvu vahvistuu edelleen. Bruttokansantuote kasvoi 3 prosenttia vuoden 2017 kolmannessa neljänneksessä verrattuna viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon. Talouskasvu ei kuitenkaan anna mitään perusteita julkisten menojen kasvattamiselle, päinvastoin julkisen talouden tasapainottamista on jatkettava edelleen. Työllisyys paranee koko ajan, vaikkakin joidenkin mielestä liian hitaasti. Työ- ja elinkeinoministeriön työllisyyskatsauksen mukaan työ- ja elinkeinotoiminnoissa oli lokakuun lopussa 272 500 työtöntä työnhakijaa, mikä on 56 400 vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Työllisyysaste on noussut 70 prosenttiin, kun se oli viime vuoden lokakuussa 68,4 prosenttia. Hallitusohjelmassa sovitut työllisyyttä parantavat toimenpiteet alkavat purra, siitä ei ole mitään epäselvyyttä. Työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi on otettava käyttöön niin sanottu aktiivimalli ja mahdollistettava työttömyysturvan käyttö yritystoiminnan aloittamiseen sekä lyhytkestoiseen opiskeluun. Erityisen tärkeää on panostaa nuorisotyöttömyyden helpottamiseen, koska siinä ei ole saatu vielä riittävästi tuloksia. Tällä pystytään puuttumaan myös syrjäytymisvaarassa olevien nuorten ongelmiin huomattavasti nykyistä aikaisemmin, mikä lisää myös yleistä turvallisuutta. Samalla tulee tietenkin panostaa myös rakenteellisen työttömyyden alentamiseen, sillä rakenteellinen työttömyys viittaa työttömyyden pysymiseen korkeana talouden kasvusta huolimatta. Toimenpiteet tulee kohdistaa niihin väestöryhmiin ja niille alueille, joissa työllisyysaste on alhainen. Ahvenanmaan maakunnan työllistämistoimista olisi varmasti paljon oppimista. Lähivuosista on arvioitu, että velkaantumisen vauhti hidastuu edelleen ja velka suhteessa bruttokansantuotteeseen alenee. Julkisen talouden velkaantumisen valtiovarainministeri arvioi päättyvän vaalikauden loppuun mennessä hallitusohjelman tavoitteiden mukaisesti. Tämä on ollut tämän hallituskauden tärkein tavoite. Valitettavasti velkaantumisen päättymisestä huolimatta sekä kunta-, että valtiontalous pysyvät edelleen alijäämäisinä. Pidän hyvänä, että valtiovarainvaliokunta on lisännyt talousarvion määrärahoihin yli 40 miljoonaa euroa. Suurin osa rahoituksesta kohdistetaan liikenneväylien parantamiseen sekä tukemaan koulutusta, sivistystä, kulttuuria ja urheilua. Rahoitusta kohdennetaan myös syrjäytymisen ehkäisyyn, sisäiseen turvallisuuteen, viennin edistämiseen sekä maatalouden kannattavuuden parantamiseen. Arvoisa puhemies! On ollut mielenkiintoista lukea oppositiopuolueiden varjobudjetteja. Siinä veronmaksajille tulisi hiki. Demarit lisäisivät kansalaisten verotusta yli 900 miljoonan euron veronkorotuksin ja vihreät kiristäisivät verotusta ja muita maksuja 1,4 miljardin euron veronkorotuksilla ja muilla kuluilla. Tämä ei ole oikea tie, vaikka valtio aina kiittää iloista veronmaksajaa. Suomessa vero- ja etuusjärjestelmä tasaa tuloja tehokkaasti, OECD:n tilastojen mukaan jopa kolmanneksi parhaiten. Raskaamman työ- ja yritysverotuksen, jolla paisutettaisiin sosiaaliturvaa, kääntöpuolena on, että yritysten toiminta ja maan työllisyyskehitys voivat helposti kääntyä, kun taloudelliset kannusteet muuttuvat päinvastaiseen suuntaan. Tätä ei ole realistisesti huomioitu, vaan oppositio toivoo varjobudjetissaan, että valtion tulopuoli ei kärsisi heidän sellaisista työn vastaanottamisen ja yrittäjyyden kannusteita heikentävistä vero- tai