samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-22 Arvoisa puhemies! Itse maatalousalan koulutuksen käyneenä henkilönä ja sillä sektorilla myöskin töitä hyvin paljon tehneenä olen miettinyt osaltani hyvin paljon, mitkä ovat ne toimenpiteet, millä me saisimme autettua nytten kotimaista, suomalaista, maataloutta. Mutta sitten, mitkä ovat ne konkreettiset asiat? Tässäkin on tänä päivänä keskustelussa puhuttu, että tarvitaan konkreettisia esityksiä, konkreettisia toimenpiteitä, mutta kun meillä ei ole ollut tässä tilanteessa parempia eväitä esittää, niin lähdemme siitä, että me joka ikinen yksilönä pystymme vaikuttamaan tässä todella paljon. Eli ne ovat ne omat henkilökohtaiset päivittäiset valintamme: se, että me ostaisimme kotimaista ruokaa, käyttäisimme kotimaisia raaka-aineita kaikissa tilanteissa. Eduskunnan ruokalassa marraskuussa järkytyin. Siellä oli tarjolla riistabolognesea. Kysyin siinä, että mistä tämä on tehty. No, siinä sitten henkilökunta sanoi, että ”joo, tämä on tehty uusiseelantilaisesta saksanhirvestä”. Eli meille on luvattu, että me syömme täällä kotimaista lihaa, mutta sitten kuitenkin meillä on täällä tarhattua, ulkomaista, kaukaa tuotua lihaa, josta on ihmisellä mielikuva, että kyse olisi kotimaisesta ruuasta — ei todellakaan, uusiseelantilainen riistakäristys. Minulta kysyi kollega siinä, että no, mitä tällä asialla on väliä. Minä sanoin, että sillä on todella paljon väliä: käristys mielletään yleensä poronkäristykseksi, riistan kohdalla mielletään, että kyse on kotimaisesta hirvestä, mutta olikin kyse siis todellakin uusiseelantilaisesta, muualta tuodusta, lihasta. Olemmeko me täällä eduskunnassakin esimerkkeinä sille, että me emme käytä kotimaista ruokaa? Kyseisestä riistabolognesesta olisi varmasti tullut aivan todella hyvä ruoka esimerkiksi naudanlihasta. Suomessa on paljon hyvää naudanlihaa — olisi sitä käytetty. Ollaan rehellisiä itsellemme ja käytetään kotimaisia hyviä ruokia ja raaka-aineita.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-11 Tämä suunta on perusteltu, sillä monissa maissa on tullut yllätyksenä, kuinka haastavaa on pitää erillään tavallisten lajikkeiden ja geenimuunneltujen tuotteiden viljely. Geenimuunnellut tuotteet saattavat olla tärkeä lisä tulevaisuudessa kasvavan väestön ruokkimiseksi samalla, kun viljelysmaita häviää ilmastonmuutoksen myötä. Vielä ei ole kuitenkaan sen aika. Geenimuunnelluista tuotteista on toistaiseksi olemassa liian vähän tutkittua tietoa. Vähäinen tieto heijastuu myös mielipiteisiin. Geenimuunneltujen tuotteiden käyttöön ei löydy ainakaan vielä kannatusta suomalaisten keskuudessa. Reilu enemmistö suomalaisista vastustaa geenimuuntelua. Geenimuunneltuja tuotteita ei arvosteta myöskään kansainvälisesti, vaan niitä pidetään juuri halpatuotantona. Puhtaus ja luonnonmukaisuus ovat ruokatuotantomme kilpailuvaltteja, joista meidän kannattaa pitää kiinni. Puhtaat elintarvikkeet haluamme suoda myös lapsillemme. Arvoisa puhemies! Kyseinen esitys on tasapainoinen kokonaisuus, jolla jätetään ovi auki myöhemmälle kehitykselle, kun saadaan lisää tietoa. Esityksellä ei ole taloudellisia vaikutuksia viljelijöillemme. Se antaa myös tärkeän mahdollisuuden jatkaa geenimuunneltujen tuotteiden tutkimista.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-11 EU-säädös nyt sen mahdollistaa. Tässä on tuotu jo aikaisemmissa puheenvuoroissa esille se, että valtaosa siitä tutkimuksesta, jolla geenimuunneltujen kasvien turvallisuutta arvioidaan, on näitä tuotteita kehittäneiden yhtiöiden käsissä. Kymmenen vuotta sitten, joulukuussa 2008, EU:n ympäristöministerineuvosto hyväksyi yksimielisesti kannanoton siitä, miten geenimuunneltujen kasvien turvallisuusarviointia pitäisi kehittää. Siinä oli muun muassa sellainen kohta, että sen raakadatan, jonka perusteella arvio tehdään, pitäisi olla avoinna myöskin riippumattomien tutkijoiden käytettäväksi, ettei se olisi pelkästään ikään kuin tämän firman ja EU-komission ja EU:n elintarviketurvaviraston kahden kauppa — lisäksi se, että turvallisuutta tulisi tutkia laaja-alaisemmin, myös vaikutusta lähiluontoon, esimerkiksi nyt vaikka sitä, miten glyfosaatin kestävät lajikkeet, joiden viljelyyn tietysti liittyy se, että glyfosaattia käytetään enemmän, vaikuttavat lähiluontoon. Tämäntyyppisiä täydennyksiä turvallisuusarvioihin tarvitaan, ja ymmärtääkseni läheskään kaikkia näitä ympäristöministerien vaatimuksia ei vielä ole toteutettu. Arvoisa puhemies! Vielä viimeisenä pointtina sanon sen, että kun nyt tämä hallituksen esitys antaa viranomaisille mahdollisuuden tällaiseen kansalliseen tai alueelliseen kieltoon, niin toivoisin, että myöskin kansalaisille ja kansalaisjärjestöille annettaisiin mahdollisuus panna tällainen asia vireille.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-11 ja kun TTIP-sopimuskin siellä jossakin vaiheessa kummitteli taustalla ja tietysti se, että EU-alueella oli paine siihen, että tulee kaupallisesti markkinoille lisää esimerkiksi taimia, kasveja, siemeniä ynnä muita, jotka ovat ynnä muita, jotka ovat muuntogeenisiä, niin varmasti tämä omalta osaltaan oli vauhdittamassa sitten sitä, että haluttiin saada paikoilleen tämä lainsäädäntö, jossa on siis mahdollisuus kieltää näitten muuntogeenisten organismien viljely. Tietysti on tärkeää, että Suomessakin meillä on olemassa tämmöinen päätöksentekomekanismi valmiina, ja siinä mielessä olisi vaikeaa siinä vaiheessa, kun jotain tällaista tuotetta tultaisiin tarjoamaan, lähteä tekemään tällaista päätöksentekomekanismia. Siinä mielessä on järkevää, että myöskin tästä päätöksenteon muodosta säätäminen tässä samassa hallituksen esityksessä tulee esille. Mutta niin kuin täällä on todettu useammassa puheenvuorossa, näiden muuntogeenisten organismien viljelyyn liittyy suuria riskejä ja meillä ei välttämättä ole tarpeeksi paljon tietoa näistä asioista. Suomessahan näitä ei kaupallisesti viljellä. Tutkimuskäytössä on esimerkiksi Joensuun yliopistossa muun muassa koivua, jossa siitepölyominaisuus on poissa. Sitä viljellään tällaisessa tutkimuskäytössä. Mutta todellakin on paljon sellaisia tuotteita, joissa erilaiset suoja-alueet ja suojavyöhykkeet ja niitten huomioiminen ovat äärimmäisen tärkeitä, oli sitten puhe tutkimuskäytöstä tahi muusta. Tietysti erityisesti näitten organismien kohdalla tämän tutkimustiedon tulisi olla puolueetonta. Vuosien takaa muistetaan katastrofi, joka tapahtui tryptofaani-nimisen tuotteen kohdalla, kun ihan pieni muutos tässä tryptofaanissa aiheutti sen, että tästä tuli ihmiselle hengenvaarallinen tuote. Siinä mielessä ollaan tekemisissä sellaisten riskitekijöitten kanssa, joista pitäisi ehdottomasti olla enemmän puolueetonta tutkimustietoa, ja täällä on mainittu jo muun muassa Monsanto-yhtiö, joka on kyllä omalla toiminnallaan luonut varjon kaikelle tälle muuntogeeniselle kaupalliselle tuotannolle.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-11 oman näkemykseni mukaan, niin kauan kuin ei ole sellaista tutkittua tietoa siitä, mitä se on, en kyllä haluaisi — vaikka totta kai ymmärrän, että tässä tätä maakunnallista päätöksentekoa halutaan tähänkin nyt mielellään tuoda mukaan — millään tavoin, että meillä tämä asia voisi tulla niin, että maakunnat itsenäisesti päättäisivät jatkossa siitä. Se olisi harhapolku, koska me emme voi tietää ilman tutkittua tietoa, kuinka nämä pölyttävät. Onko se maakunnan raja? Se on tilojen välissä oleva maantieteellinen raja, ja silloin otetaan kyllä riski siihen, että me menetämme Suomessa sitten niin, että jos joku maakunta hyväksyy ja joku ei, niin erotettaisiin. Pidetään tämä
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa rouva puhemies! Puutteellisesti valvottu elintarvikkeiden tuotanto on johtanut yksin 2010-luvulla useisiin ruokakriiseihin, joissa suuret kuluttajajoukot ovat ehkä vuosien ajan saaneet jotain muuta kuin mitä lopputuotteiden pakkauksiin on merkitty, ja yksi osa tätä ongelmaa ovat muuntogeeniset kasvit, joita käytetään sekä rehutuotannossa että ihmisravintona. Tein 2011 ja 2013 kirjalliset kysymykset liittyen muuntogeenisiin tuotteisiin ja sain hyvät vastaukset, joissa kerrottiin, että lainsäädäntöä on tulossa. On kuitenkin huolestuttavaa — esimerkiksi Euroopan rehualan järjestö kertoo näin — että 85 prosenttia Länsi-Euroopan tehdasrehusta sisältää geenimuunneltuja aineksia. Ja olisi hyvin tärkeää, että tuotteissa ja geeniruoassa on merkintä siitä alkuperästä. ja rehu puhtaana. Mielestäni tämä lakiesitys on erittäin kannatettava, tämä on hyvä. On tärkeätä, että huomioidaan myös lausunnonantajien mielipiteet. Täällä nostetaan esille muun muassa biotekninen tutkimus ja kenttäkokeet, niitä ei saa vaarantaa. Ja sitten toinen oli myös Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran kannanotot:
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-11 mukaisia toimenpiteitä Suomen lainsäädännössä. Euroopan unionissahan on hyvin tiukka gmo-lainsäädäntö, mutta tämä tuo vielä lisää vapautta siihen, miten jäsenvaltioissa tätä direktiiviä sovelletaan. Eli niin kuin on ollut esillä, jäsenvaltiot voivat kieltää tämän gmo-viljelyn. Itsekin suhtaudun kyllä hieman epäillen siihen, miten tällaista maakunnallista toimivaltaa voitaisiin antaa. Tämä niin kutsuttu rinnakkaiselo eli se, miten sitten geenivapaa tuotanto ja geenituotanto voisivat elää rinnakkain niin, että näitä kontaminaatioita ei tapahdu, on äärimmäisen vaikea järjestää. Sen vuoksi, jos tällaista tähän mietitään, nämä asiat pitäisi kyllä hyvin tarkoin selvittää, koska sitten tästä tulisi ikään kuin lumelainsäädäntöä, ellei tämä kohta ole todella selvillä. Itse pidän parempana sitä, että kun meillä ei tällä hetkellä ole kaupallista viljelyä geenimuuntelussa, sitä ei tulisi olla myöskään tulevaisuudessa. Minun mielestäni luomutuotannon lisääminen on kaikella tavalla hyvä suunta suomalaiseen elintarviketuotantoon. Se on se alue, jossa me voimme ottaa myöskin vientivoittoja omilla puhtailla, hyvillä elintarvikkeillamme, kunhan pidetään huoli siitä, että ne ovat sitä, mitä lupaavat. Tässä yhteydessä on myöskin pidettävä huoli luonnon monimuotoisuuden suojelusta. Koska maanviljelyksessä otetaan maata käyttöön hyvin yksipuoliseenkin käyttöön, niin pitää huolehtia siitä, että myöskin tässä mahdollisuuksien mukaan mahdollisimman hyvin nämä luonnon monimuotoisuuskysymykset ovat esillä. Mutta kaiken kaikkiaan pidän hyvänä tätä esitystä ja toivon, että tästä saadaan Suomeen
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 kiellämme sitten joskus myöhemmin tulevaisuudessa. Niinhän ei suinkaan kannata toimia, koska pitää muistaa, että se gmo-kasvi, gmo-kasvi, mikä Suomeen tulee ja mitä viljellään, välittömästi lähtee pölytysaikana levittämään sitä uutta geeniperimää ympäri Suomea. Ja nimenomaan, niin kuin edustaja Myllykoski tuossa äsken sanoi, pitäisi olla tarkkaa tutkimustietoa. Kun pölytysvaiheessa kasvi on levittänyt sen muutetun perimänsä ympäri Suomea milloin minnekin päin — mitä sen jälkeen tapahtuu, sitä ei ihminen hallitse. Tässä minun mielestäni kannattaisi nyt kaikkien ottaa järki käteen ja miettiä hetken aikaa, kannattaako tällaiseen yleensä lähteä mukaan, koska suomalaiset maataloustuotteet, suomalainen maaperä, suomalainen vesi ja ilmasto ovat erittäin puhtaita, mikä antaa meille mahdollisuuden tuottaa loistavanlaatuisia luonnonmukaisia tuotteita markkinoille. Jos me sen maineen pilaamme ottamalla tämän gmo-leiman otsaamme, niin sen jälkeen olemme sitten vaikeuksissa siinä, että mitäs sitten, kun ei meillä tätä mahdollisuutta enää ole. Menetämme siinä yhden valtavan myyntivaltin. Onneksi tämä lakiesitys, minkä nyt on tähän eduskuntaan hallitus tuonut, tarjoaa siihen siihen lakiteitse laillisen keinon, jolla tämä voitaisiin estää. Kannattaa kiinnittää huomio myös siihen, että Euroopan unionihan antaessaan myyntiluvan jollekin tuotteelle — tässä laissa sanotaan aivan selvästi, että me emme voi niitä myyntilupaan tulleita perusteita käyttää kieltoperusteina vaan meidän on käytettävä sitten muita perusteita, vaikka esimerkiksi maatalouspoliittisia perusteita, joilla voimme kieltää gmo-kantojen leviämisen tänne. Tämä asia on niin vakava, sillä sen jälkeen kun pandoran lipas on avattu ja jonkun kasvin muunneltu geeniperimä on levitetty Suomeen, niin sitä ei saa millään ikinä takaisin. Toivoisin, että tässä asiassa nyt maa‑ ja metsävaliokunta käy erittäin perusteellisen käsittelyn, ja uskon, että näin tapahtuukin. Mutta tavoitteena pitää olla se, että Suomi pidetään tällaisista ilmiöistä vapaana ja säilytämme sen markkinavaltin, mikä suomalaisella puhtaalla maataloudella edelleen on.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-11 Merkittävät lausunnonantajat ovat esittäneet tästä myös kriittisiä huomioita. On oltu huolissaan siitä, että suomalaisen tuotannon kannattavuus ja viljelijöiden toimeentulo vaarantuvat, ja tätä on kyseenalaistettu muun muassa kasvinjalostustekniikoiden murrosvaiheen tai näiden rajoitusperusteiden poliittisen luonteen vuoksi. todennut, että kansallisesti ei saisi tehdä rajoituksia, jotka voivat suomalaisen tuotannon kannattavuutta heikentää, ja ehdottanut toimivan rinnakkaiselosäännöksen aikaansaamista. Samoin Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta on huolestunut, jos muuntogeeninen kasvinjalostus asetetaan erilaiseen asemaan muuhun kasvinjalostustekniikkaan verrattuna. Ajattelenkin, että on kyllä syytä valiokunnassa huolella kuulla eri asiantuntijoita ja ihan erityisesti tutkijoiden näkemyksiä esimerkiksi
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Kymmenisen vuotta sitten yritin tätä samaa lainsäädäntöä tänne taloon tuoda, mutta silloin ei ollut vielä valmiutta siihen. Siinä mielessä on nyt tavattoman hyvä, että nämä niin sanotut pelisäännöt saadaan, koska tässähän on kysymys siitä, että meillä pitää olla pelisäännöt, jos tulee se tilanne, että niitä tarvitaan. Siitäkin olen samaa mieltä, että tarvitaan näitä rinnakkaiselon sääntöjä ja ennen kaikkea tutkimustyötä siitä, miten isot etäisyydet pitää olla, ettei sitä niin sanottua saastumista tapahdu. Sitä työtä pitää toki tehdä. Mutta kuluttajalla pitää olla aina oikeus tietää, mitä hän syö, ja siihen liittyy päällysmerkinnät, ja siinä päällysmerkinnässä pitää jatkossa olla, jos meille tulee sellaisia elintarvikkeita muualta, tämä asia ehdottomasti mietittynä. Siitä pitää EU:n päässäkin pitää huolta, koska globaalistihan ne elintarvikkeet liikkuvat, ja silloin on täysin mahdollista, että meidän kaupoistamme löytyy tuotteita, joissa on myöskin gmo:ta mukana. Valiokunnan puheenjohtaja täällä totesi, että maakunnat voisivat ryhtyä julistautumaan gmo-vapaiksi. Minusta teollisuus on ottanut tästä jo kopin. Mehän olemme nähneet ja tiedämme mainoksista, kuinka tietyt lihateollisuuden yritykset ovat päätyneet siihen, että heidän tuotannossaan ei käytetä gmo-lihaa, jossa eläin olisi kasvatettu gmo-rehulla, ja vaativat tuottajiltaan tästä sitoumuksen. Minusta tämä on ihan oikea tie. Silloin tehdään yhteistyötä sen tuottajan kanssa,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-11 Geenimuunteluun Suomen taloudessa ei pidä lähteä ollenkaan. Kun puhutaan keinotekoisesta luonnon omaan kehitykseen vaikuttamisesta, siitä ei hyvää seuraa. Ja mitä on puhuttu tässä siitä, että olisi rinnakkain gmo-viljelyä ja tavallista, niin sekään ei ole realismia. Monsanto on tosiaan tuttu nimi, kun puhutaan gmo-tuotannosta. USA:ssa gmo-tuotanto on jo lähtenyt käsistä. Monet viljelijät eivät haluaisi olla ollenkaan siinä mukana, mutta takaisinpaluuta ei oikein enää ole. Suomessa tuotettu ruoka on erittäin puhdasta, hyvää, ja tämä on tulevaisuuden valtti, myös jos ajatellaan ulkomaita ja Suomen vientiä. Eläinten hyvinvointi tuotannossa, ympäristön huomioiminen tuotannossa, yleensä eettisyys ja myös gmo-vapaus ovat niitä asioita, joita kuluttajat varmasti arvostavat, niin kotimaassa kuin ulkomailla. Mutta näkyykö se sitten tänä päivänä ja tulevaisuudessa suomalaisen tuottajan kukkarossa? Näin ei ole. Jos me haluamme, että meidän ruoantuotantomme jatkuu edes tämänhetkisellä tasolla, pikaisesti on tultava muutoksia. Ja niin kuin olemme todenneet viime aikoina, kauppa on se, joka vie suurimman siivun, ja siitä voisi kyllä lähteä, että siivusta, mikä kauppaan menee, liikenisi tuottajalle suoraan suurempi siivu. Kun kouluissa ja virastoissa päätetään, mitä ruokaa tarjotaan ja käytetään — käytetäänkö lähiruokaa — pitäisi muutakin ajatella kuin pelkkää hintaa: ruoan laatua ja mitä terveysominaisuuksia hyvä ruoka tuo tulevaisuudessa. Ne ovat todella tärkeitä asioita. Pitäisi katsoa tulevaisuuteen ja käyttää kotimaista lähiruokaa myös virastoissa. Ei ole tiedossa mitään muuta hyvää, mitä gmo nyt toisi, kuin se, että tuotantomäärät ovat suuret. Näin ollen kun me huomioimme omat viljelijämme pidämme maamme gmo-vapaana, katson myös, ja perussuomalaiset katsovat, että se on tulevaisuutta ja tosi tärkeää sekä meidän jokaiselle kansalaisellemme että meidän viennillemme.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 minulle on aivan sama, olisiko tämä alueellista päätöksentekoa vai koko Pohjois-Suomi tai jopa koko Suomi, mutta ajattelin, että olisi hyvä, että se tahtotila brändätä maakunta tai alue geenimuunteluvapaaksi lähtisi alhaalta ylöspäin, jolloin sitä pystyisi paremmin markkinoinnissa käyttämään. Rinnakkaiselon kanssa voi olla hankaluuksia markkinoinnissa, vaikka tila olisikin geenimuuntelusta vapaa, niin kuin oma tilani on. Toki sopimustuotannolla voidaan sitä edesauttaa, mutta siitä huolimatta luulisin, että markkinoinnissa tämä olisi aika hyvä vientivaltti, aivan kuten puhdaskauratuotanto nykyään todella arvokasta vientiä verrattuna normaaliin kauraan. Kinnusen Mylly Utajärvellä on tehnyt 9,5 miljoonan investoinnin satsaten pelkästään vientimarkkinoille, ja kuten mainitsin vaikkapa tämän Amazonin ja millä hinnalla siellä geenimuuntelusta vapaita kauratuotteita myydään, niin näen, että meidän kannattaisi Suomessa siivu tästä ottaa. Ja vielä muistutan, että nythän tilanne on siis se, että kaikki ne lajikkeet, jotka EU:ssa ovat hyväksyttyjä, ovat täysin vapaasti käytettävissä Suomen viljelyssä. Nyt tällä hetkellä ei ole pelisääntöjä.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 Osa alan asiantuntijoistakin näkee gmo:ssa suuria mahdollisuuksia. Toiveena on esimerkiksi ruoantuotannon kilpailukyvyn parantaminen pohjoisissa olosuhteissa. Jopa mahdollisuutta globaalin tason nälänhädän torjumiseen on nostettu esille. Osa taasen näkee, että gmo:n hyödyntämisestä ja hyödyntämisen seurauksista on liian vähän tutkimustietoa ja kokemusta, jotta laajamittaiseen hyödyntämiseen voitaisiin siirtyä myös Euroopassa, kuten täälläkin on monessa puheenvuorossa jo todettu. Edustaja Hassi nosti esille gmo:n ja glyfosaatin yhteyden. Tämä nosto on sikäli osuva, että esimerkiksi glyfosaatin kestävistä viljoista, Roundup Ready -gmo-lajikkeista, ei laajoja EU:n hyväksymiä pitkäaikaistutkimuksia taida vielä olla, siis siitäkään huolimatta, että lajikkeita on jo laajamittaisesti esimerkiksi Pohjois-Amerikassa viljelty. Edustaa sitten kumpaa näkökantaa tahansa, näkee siis asiassa enemmän joko mahdollisuuksia tai uhkia, pidän molempien näkemysten kannalta hyvänä, että gmo-asiassa noudatetaan varovaisuusperiaatetta ja päätöksiä määritellään ja päätösvalta säilytetään kansallisella tasolla. Arvoisa puhemies! Mutta kun gmo-tekniikkaa jo nyt hyödynnetään melko laajasti maailmalla ja sen avulla on kyetty laskemaan tuotantokustannuksia maissa, joiden tuottajahinnat tuottajahinnat vaikuttavat suoraan siihen hintaan, mitä Suomessakin viljelijä omista gmo-vapaista tuotteistaan saa, niin en malta olla nostamatta esille sitä, että etenkin kaikkien niiden, jotka eivät halua gmo-tuotantoa Suomeen, on nyt oltava valmiita maksamaan nykyistä parempaa hintaa Suomessa tuotetuista, maailman puhtaimmista elintarvikkeista.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Haluan hiukan täydentää sitä, mitä edustaja Anttila edellä sanoi. Siitähän on semmoinen reilu kymmenkunta vuotta, kun useampikin suuri suomalainen lihantuottaja ilmoitti alkavansa käyttää geenimuunneltua rehua, ja silloin mielipidetiedustelut osoittivat, että suuri osa suomalaisista haluaisi kuitenkin syödä lihaa, munia ja maitotuotteita, jotka on tuotettu ilman gm-rehua. Silloin muutama ministeriön virkamies sanoi, ettei Suomi voi mitään tämmöistä kansallista kieltoa tehdä, EU-lainsäädäntö estää. No, ihan näin mustavalkoinenhan tilanne ei silloinkaan ollut. Esimerkiksi Saksassa kuluttajien halu saada myöskin sellaisia eläintuotteita, joita ei ole tuotettu gm-rehulla, oli niin voimakas, että Saksa laati kansallisen lain siitä, millä edellytyksillä tuotetta saa kutsua gm-vapaaksi. Pidän sinänsä ihan tervetulleena tätä asiaa, minkä edustaja Anttilakin totesi, että meillä on lihataloja, jotka sanovat, että he eivät hyväksy lihaa, jota on kasvatettu gm-rehulla, mutta meillä ei ole mitään lainsäädäntöä siitä, millä lailla tätä tarkastetaan, mitä kriteereitä oikeasti pitää täyttää, jotta saisi sitä tuotettansa kutsua gm-vapaaksi. Saksassa tämmöinen lainsäädäntö on tehty jo joitakin vuosia sitten, ja minusta tämä on edelleen sellainen asia, mitä Suomessakin voisi pohtia, jätetäänkö tämä ihan vain näiden tuottajien omantunnon varaan, että he ovat rehellisiä siinä, mitä he kuluttajille ilmoittavat ja mitä he sopimuksissa sanovat, vai säädetäänkö myöskin joitain säädöksiä siitä, millä ehdoilla. Onhan meillä luomustakin säädökset, mitä ehtoja pitää täyttää, jotta voi luomuksi sitä tuotettansa kutsua. Ja vielä haluaisin mainita sen, että gm-kasveistahan esitetään usein hyvin kauniita lupauksia maailman nälän voittamisesta, vitamiinipitoisemmista riiseistä, kuivuutta kestävistä lajikkeista ja niin poispäin. Näistä kauniista puheista huolimatta, joita on sinänsä kuultu jo vuosikymmeniä, aivan ylivoimainen valtaosa näistä gm-kasveista on glyfosaatin kestäviä tai sellaisia, että ne tuottavat itse
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 ja teollisuuslaitoksella on täysi oikeus halutessaan käydä tarkastamassa, mistä se rehu on tullut, mitä se on ollut. Mutta tiedän, että melkoinen osa nykyään — koska on erittäin kallista käyttää teollista rehua — jalostaakin sen oman pellon tuotannon esimerkiksi sianrehuksi, jos nyt vaikka sianlihasta puhutaan. Silloin se on ihan selvä, että siinä ei gmo:ta ole välissä. Mutta se on täysin tarkistettavissa. Kysymys sitten siitä, tehdäänkö lainsäädäntöä: Sitä kannattaa pohtia, koska tietyllä tavalla se sitten toisi siihen laillisen perustan. Sen ymmärrän. Mutta näinkin se toimii, koska teollisuusyritys edellyttää toimia tuottajiltaan, myöskin tuottajia säännöllisesti kouluttaa ja heidän kanssaan seurustelee. Sillä on henkilökuntaa, joka käy tiloilla tarkastuskäynneillä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-11 Oikeastaan ministeri Lepän puheenvuoron innoittamana esitän nyt tämmöisen vähän ehkä ennakoivan kysymyksen. Nyt kun tulee elinkeinovapauden harjoittaminen puntariin, niin jos me ajattelemme, että meillä on maakunnissa jotkut suojavyöhykkeet sitten gmo:n osalta ja niin edelleen, niin voisiko olla mahdollista, että tuolla meidän rajanaapurin lähellä olevien viljelystilojen suhteen valtioneuvosto voisi tehdä säännöksen, että tällä alueella ei saa harjoittaa maatalouselinkeinoa — jos vaikkapa Ruotsin tai Norjan rajalla olisikin gmo-vapaata viljelyä? Minkälaiset mahdollisuudet meillä on turvata se kansallinen oma gmo-vapaa alue sillä, että me voimme sitten ajatella, että se on se 50 kilometriä, mikä sen siitepölyn leviämisen osalta mahdollistaisi meille tänne tulevan gmo-vapaan vyöhykkeen?
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-09-11 Tämä on hyvä kysymys, ja mehän kaiken kaikkiaan jatkuvasti käymme vuoropuhelua naapurimaittemme kanssa myös elintarviketurvallisuudesta, sekä tietysti Pohjoismaiden kanssa että myös Venäjän kanssa, ja niin kuin kaikki tiedätte, tällä hetkellä meillä on yksi asia ehkä ylitse muiden tuolla varsinkin Venäjän suuntaan, ja se on afrikkalainen sikarutto, ja me päivitämme sitä tilannekuvaa ihan koko ajan venäläisten viranomaisten kanssa. Kysymys tästä pölyttymisalueesta ja sen laajuudesta on varmasti asia, joka tulee keskustella sitten viimeistään siinä vaiheessa, kun asia on tapetilla tai tulee sellainen viljeltävä kasvi, joka voisi viedä tähän, mitä edustaja Myllykoski tuossa totesi. Tämä on mielenkiintoinen asia, ja lupaan ottaa tämän asian esille myöskin kollegoiden kanssa, kun
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Tämä hallituksen lakiesitys on sinänsä ihan tarpeellinen, mutta toivoisin, että voisimme keskustella laajemmin siitä, miten menetellään, kun ympäristövahingon aiheuttanut firma menee konkurssiin, onko aina kustannusten kaaduttava veronmaksajien syliin. Meillähän on kaivoksia, useitakin, useitakin, joissa on yhtiö tehnyt konkurssin ja sitten veronmaksajille on jäänyt lasku. Itseäni eniten oikeastaan on ihmetyttänyt se, että kun Talvivaara vaihtui Terrafameksi, niin sitten oikein oikeudessa päätettiin, että siitä ympäristölaskusta, mikä Talvivaara-yhtiöltä jäi, Terrafame ei ole vastuussa, koska yleensähän kun yritys luovutetaan, niin se luovutetaan varoineen ja velkoineen ja vastuineen. Minusta on hiukan ihmeellistä, että esimerkiksi kaivostoimintaa jatkava firma voi jatkaa sitä sellaisella tavalla, että se
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 Hallituksen esitys parantaa viranomaisten mahdollisuuksia puuttua vaaratilanteisiin, kun kyseessä on riski luonnon laajasta pilaantumisesta, josta voi aiheutua haittaa ympäristölle ja terveydelle. Tällä hetkellä välillinen hallintopakko on tehoton, jos toiminnasta vastaava taho ei pysty huolehtimaan velvollisuuksistaan. Tällainen tilanne voi olla kyseessä esimerkiksi konkurssin tapahtuessa. Eli tämän hallituksen esityksen voimaan tultua voidaan välttää ympäristön pilaantuminen viranomaisten toimivaltuuksia lisäämällä. Edustaja Hassin keskustelualoite kaivosten vastuista konkurssin tultua on minusta ihan varteenotettava, ja
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-11 juuri tästä sano. Mutta kun nyt puhutaan kaivoksista ja vastuista, olisi erinomaisen tärkeätä, että tämänkin lain yhteydessä voitaisiin käydä sitä keskustelua, olisiko alalla joku kokonaisvastuuvakuutusjärjestelmä. Esimerkiksi Nivalan kaivoksen osalta, missä kaivostoiminta myytiin ja sen jälkeen, oliko puoli vuotta, kaivos meni konkurssiin ja ympäristövastuut olivat siirtyneet edelliseltä omistajalta uudelle omistajalle, joka meni konkurssiin, oliko se nyt 16 miljoonaa, olkoon nyt mitä hyvänsä, joka tapauksessa se jäi yhteiskunnan maksettavaksi. meillä pitäisi olla joku järjestelmä, jolla me turvaamme sen, että tämä ala itsessään ottaisi omia menettelykeinoja siihen, että he yhteisvastuullisesti pystyisivät eräänlaisen vakuutusjärjestelmän kautta tuomaan uskottavuutta siihen, että mahdollisen ympäristövahingon sattuessa se ei ole kuitenkaan yhteiskunnan vastuulla vaan toimija itsessään ja toimiala itsessään kantaisivat sen vastuun, ja ne tavallaan
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Ympäristönsuojelulakiin siis lisätään säännös valtion valvontaviranomaisten toimivallasta ryhtyä välttämättömiin toimiin ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ja rajoittamiseksi. Tämä koskee tilanteita, joissa aiheutuisi tai uhkaisi aiheutua vakavaa vaaraa tai vakavaa haittaa terveydelle ja ympäristölle. Toimivalta ei yltäisi toimiin, jotka pelastuslain nojalla kuuluvat pelastustoimintaan. Käytäntö on osoittanut, että viranomaisten nykyiset toimivaltuudet ovat riittämättömiä turvaamaan välttämättömien terveyden- ja ympäristönsuojelutoimien toteuttamisen vakavissa vaaratilanteissa erityisesti silloin, kun vastuutaho on maksukyvytön, tuntematon tai tavoittamattomissa. Pääsääntönä olisi jatkossakin se, että valvontaviranomainen ympäristönsuojelulain voimassa olevien säännösten mukaisesti kehottaisi ja tarvittaessa velvoittaisi toiminnanharjoittajan tai muun vastuutahon täyttämään velvollisuutensa ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi tai rajoittamiseksi. Jos tämä laiminlöisi velvollisuuksiaan, määräystä voitaisiin tehostaa uhkasakolla, teettämis- tai keskeyttämisuhalla. Uuden säännöksen mukaisiin toimiin voitaisiin ryhtyä, jos toimien toteuttamista ei voitaisi varmistaa tavanomaisessa hallintopakkomenettelyssä tai vastuutahoa ei saada selville. Viranomaistoimista aiheutuneet kustannukset perittäisiin jälkikäteen takaisin siltä, jonka velvollisuus toimiin ryhtyminen olisi ollut. Rahojen takaisin saamista ei voi kuitenkaan taata, koska näissä tilanteissa toimenpiteistä vastaava taho on yleensä joko maksukyvytön, tuntematon tai tavoittamattomissa. Arvoisa puhemies! Vuoden 2013 ensimmäisessä lisätalousarviossa valtio varautui teollisuuskuituja tuottaneen yrityksen konkurssin johdosta räjähdysherkän rikkihiilivaraston hävittämiseen. Kokonaiskustannukset ylsivät silloin noin 5 miljoonaan. Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssin yhteydessä valtio on rahoittanut merkittävillä summilla ympäristöturvallisuuden kannalta välttämättömiä toimia.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 iso ongelma vaikka nyt jossakin tehtaassa, että nyt on tapahtumassa joku valtava vahinko, niin siihen pystytään puuttumaan. Lainsäädännönhän pitää olla kunnossa totta kai. Toivoisin kuitenkin, että on selvää, että se toimija, joka teollista toimintaa harjoittaa, on vastuussa aiheuttamistaan ympäristövaaroista. Ja totta kai suomalainen lupaprosessi ja valvonta aiheuttavat sen, että mahdollisuus isolle katastrofille on hyvin turkasen pieni, käytännöllisesti katsoen useimmissa toiminnoissa mahdoton. Esimerkiksi kaivokset tänä päivänä kun toimivat, niin näytteenotot toimivat hyvin. Ja tietysti, jos yritys menee konkurssiin, asia on sitten erikseen, mutta sitäkin vartenhan meillä on tässä maassa menettelytavat. Esimerkiksi vaikka vanhojen huoltoasemien yhteydessä monessa tapauksessa, kun yrittäjä on lopettanut toiminnan tai mennyt konkurssiin, kuten esimerkkitapauksena on monesti mainittu, Öljysuojarahaston kautta on hoidettu pilaantuneet maaperät kuntoon. Sitten, jos tällä itse toimijalla ei ole rahaa maksaa niitä laskuja, se on muistamani mukaan joissakin tapauksissa jäänyt yhteiskunnan lopulliseksi menoksi. Mutta totta kai se vahingonaiheuttaja on se pääasiallinen vastuunkantaja aina. Siitä ei tietenkään pidä tinkiä, ja niinhän vahingonkorvauslakikin sanoo. Mutta ihmettelen tässä asiassa sitä, kun monissa tapauksissa puhutaan ympäristönsuojelusta, että luin lehdestä kesällä, että esimerkiksi Helsingin jätevedenpuhdistamosta on päästetty valtavia määriä täysin puhdistamatonta jätevettä suoraan Suomenlahteen — valtavat määrät. En muista kuutiomääriä, mutta se oli aivan valtava määrä. En ole huomannut kyllä lehdissä kovin montaa artikkelia siitä. Pitäisikö näihin sitten puuttua? Jos päästetään suoraan Helsingin rannoille valtavat määrät ihan sitä ihteään, suoraan joen kautta tuonne Suomenlahdelle, niin eikö se ole sitten ympäristön pilaamista? Ja pitäisikö siihen jonkun puuttua? En tiedä. Mutta minun mielestäni näissä asioissa kannattaa olla tarkkana, että toisia rangaistaan ja toiset saavat tehdä mitä haluavat. Näissä kannattaa olla hyvin tarkkana. Ymmärrän toki tämän lain erittäin hyvän tarkoituksen, jota vahvasti tuen. Mutta kun lähdetään määrittelemään, kuka luontoa pilaa, onko se mökin mummo tuolla Ilomantsissa, joka siihen vesivessaansa taas joutuu sijoittamaan 10 000 niihin putkiin, kun täällä voi miljoonia kuutiota työntää jätevettä suoraan Suomenlahteen? Kumpi nyt on se isompi rikollinen tässä asiassa?
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Haluan tässä sanoa muutaman sanan sen vuoksi, että kiinnittäisimme huomiota siihen, miten tärkeätä Euroopan unionin yhteinen ympäristölainsäädäntö on. Tässähän on kysymys kaukokulkeumista rikin, typen, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja ammoniakin osalta, ja tähän nyt lisätään uutena myös pienhiukkaset. Nämä kaikkiaan ovat sellaisia yhdisteitä ja päästöjä, ilman epäpuhtauksia, jotka eivät tunne maan rajoja, ja silloin pitää olla yhteiset toimintasäännöt sille, miten näitä ilman epäpuhtauksia rajoitetaan. Tässähän on kysymys paitsi luonnonsuojelusta ja ympäristönsuojelusta myös erityisen paljon ihmisten terveyden suojelusta, koska nämä yhdisteet ja ilman epäpuhtaudet aiheuttavat satojatuhansia erilaisia hengityselinsairauksia, jotka sitten taas aiheuttavat erittäin paljon kustannuksia yhteiskunnalle. Suomen näkökulmasta tässä on vielä se, että me olemme tässä ikään kuin saajapuolena, kun näiden mainittujen ilman epäpuhtauksien syntylähteet ovat hyvin suurelta osin tuolla keskisessä Euroopassa ja Britanniassa. Meille suomalaisina on äärimmäisen tärkeätä, että meillä on yhteiset eurooppalaiset pelisäännöt sille, miten näitten saasteitten syntypaikalla pystytään rajoittamaan näitten saasteitten syntymistä ja siten myöskin varmistamaan se, että mahdollisimman vähän niistä kulkeutuu tänne Suomeen saakka.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Myllerin puheenvuoro kirvoitti sanomaan muutaman sanan lähinnä näistä kaukolaskeumista, joista Myller puhui. Elikkä Euroopastahan tulee meille tuulien mukana kivihiilipäästöjä, kun poltetaan kivihiiltä, kuten Saksassa tehdään tai Puolassa tehdään. Minä olen aina hieman vierastanut sitä toisten pihamaiden arvostelua, että siellä on epäsiistiä. Kannattaisiko aloittaa se oman pihan siistimisestä ensin ja lopettaa tässä kaupungissa se kivihiilen poltto? Yleensä maailmanparantaminen silloin, kun lähtee omaa ympäristöään parantamaan, tulee tuottamaan parhaita tuloksia, se naapurin hoitaminen jätettäköön sitten kakkoseksi. Että hieman on siinä oman kilven kiillotusta meillä suomalaisilla, että me lähdemme neuvomaan, miten tulee Saksassa elää taikka Puolassa pitää elää, kun itse sitä kivihiiltä ajamme monesta maasta milloin laivalla, milloin junalla, milloin mistäkin. Ympäri maapalloa tulee kivihiiltä meille, on joskus kuulemma tullut Kolumbiastakin. Tällä hetkellä ei ilmeisesti tule kolumbialaista kivihiiltä Suomeen, mutta tulee kuitenkin valtavat määrät, sitä tässä kaupungissa ja monessa muussa poltetaan, niin että toivoisin edustajilta hieman pidättyvyyttä siinä, että lähdetään naapuria osoittelemaan, kun itsekään emme ole sitä asiaa pystyneet hoitamaan. Ja jos sitten joku maaseudulla asuva ihminen lämmittää saunan ja siitä tulee savua ja pienhiukkanen häiritsee jotakin, niin siinäkin keskustelussa suosittelen pientä pidättyvyyttä, kun poltetaan sitä puuta muuallakin, ei vain Suomessa. Mutta tämä kivihiiliongelma on semmoinen ongelma,
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa puhemies! Kun happosateet olivat pahimmillaan ja niiden vaikutukset näkyivät esimerkiksi Suomen havumetsien harsuuntumisena eli siinä, että havupuissa oli vähemmän neulasvuosikertoja kuin terveissä metsissä on, ja pienissä järvissä alkoi olla sellaisia tilanteita, että järvet olivat niin happamoituneita, että niissä eivät enää tietyt kalalajit lainkaan eläneet, silloin havahduttiin siihen, että muun muassa happosateita aiheuttavat päästöt eivät piittaa valtioiden rajoista. Silloin Suomessakin oli se tilanne, että suunnilleen puolet Suomen alueelle tulevasta rikin ja typen laskeumasta oli peräisin muualta ja vain toinen puoli kotimaasta, mutta myöskin Suomi sitten suunnilleen saman verran omia päästöjään vei omien rajojensa ulkopuolelle. Silloin aloitettiin tämä eurooppalainen yhteistyö, jotta kaikki valtiot vähentäisivät päästöjään, jotta sitten kaikki olisivat mukana siinä savotassa, josta kaikki hyötyvät, ja me olemme todella hyötyneet paljon. Viitisen vuotta sitten tilanne oli se, että maalta peräisin olevista lähteistä tupruavat rikin päästöt Euroopassa olivat suunnilleen kymmenesosa siitä, mitä ne olivat 80-luvulla huippuvuosina, mutta edelleen ympäristöterveystutkijat painottavat sitä, että edelleenkin meillä on sellaisia ilmansaasteita, jotka vaikuttavat ihmisten terveyteen ja lyhentävät elinikää, aiheuttavat keuhkosairauksia mutta niiden lisäksi myöskin sydän- ja verisuonitauteja ja uusimpien tutkimusten mukaan vaikuttavat myöskin aivoihin. Eli kyllä tässä on kysymys paitsi meidän luonnolle ja ympäristölle myöskin meidän terveydelle tärkeästä asiasta. Mitä sitten tulee Helsingin kivihiileen, olen oikein iloinen siitä, että hallitus on luvannut lakiehdotuksen, joka hallituksen lupauksen mukaan tulee kohtapuoliin eduskuntaan, siitä, että kivihiilen poltto Suomessa kielletään vuodesta 2029 alkaen.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-11 että saamme niillä alueilla, joilla päästöt syntyvät, niitä vähenemään, jotta sitten myöskin rajoitetaan kaukokulkeutumista. Ilman sitä, että teemme yhteisiä päätöksiä, emme pysty tätä eurooppalaista tilannetta käsittelemään. On aivan selvää, että niissä maissa, niillä alueilla, joissa on tiheämpi väestö ja missä on enemmän päästöjä aiheuttavaa teollisuutta, näitä päästöjä myös enemmän syntyy ja siellä myöskin pitää pystyä näihin rajoitustoimenpiteisiin. Itse pidän hyvänä, että meillä on nimenomaan tämä yhteinen
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-11 Arvoisa rouva puhemies! Tässä myös minun mielestäni, kuten edellä monet ovat todenneet, esittäytyy hyvää eurooppalaista lainsäädäntöä, eli kyllä meidän yhdessä eurooppalaisten valtioiden kanssa on huolehdittava muun muassa ilmanlaadustamme ja myös muista ympäristökysymyksistä. Tämä on semmoinen helppo asia, jossa meidän täytyy tehdä yhteistyötä. meillä jo valmiiksi tapahtuu alitus näiltä osin. Kuitenkin näkisin, että meidän täytyy olla tässä itse pioneereja ja kirittää teollisuuttamme ja miksei kotitalouksiakin, jotta mietitään innovaatioita, miten päästöjä
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 tosiasiallisesti hänellä ei työtä ole ollut ollenkaan. Jatkossa tilanne on se, että jos tunteja on nolla, niin voi erota ilman että katsotaan irtisanoutumiskarenssia siihen päälle, tai sitten jos palkka on niin pieni ja työtunnit niin pieniä, että palkka alittaa sen, mistä voi saada soviteltua päivärahaa, niin silloin myös tuo työstä eroamisen oikeus olisi olemassa. Valiokunta teki pari pientä täsmennystä
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Kuten tässäkin kuultiin, nämä ovat erityisesti hoito- ja hoiva-alalla kasvava ongelma. On hyvä, että nyt tähän asiaan on pureuduttu ja pyritty löytämään niitä ratkaisuja. Valitettavasti teen vastalauseen 1 mukaisen muutosesityksen, ja perustelen tätä sillä, että tässä on aivan liian löyhät kriteerit nollatuntisopimusten väärinkäytösten ehkäisemiseksi. Tässä esityksessä sanotaan, että sen mukaan, mitä työvoiman tarve edellyttää, voidaan määritellä, voidaanko käyttää näitä, mutta käytännössä on mahdollista edelleen solmia nollaksi. Eli tämä lakiesitys vakiinnuttaa nollatuntisopimukset osaksi suomalaista työelämää, ja sen takia pidän sitä erityisen haasteellisena. Tässä on myös hyviä esityksiä, sairausajan ja irtisanomisajan palkkaa koskevia, mutta kuitenkin niitäkin pitäisi oikeudenmukaistaa ja kohtuullistaa. Toisaalta tästä esityksestä puuttuu myös työajan vakiintuminen. Eli kuten me tiedämme, jos teet tiettyä tuntimäärää tietyn aikaa, niin olisi hyvä, että me lainsäädännöllä olisimme antaneet myös selvän selkänojan sille, että se työaika tosiaan vakiintuu tiettyyn tuntimäärään. Tässähän ei puhuta enää ”nollatuntisopimuksesta”, vaan nythän hallitus on muuttanut tämän ”vaihtelevan työajan sopimukseksi”. Mutta kuitenkaan tämä esitys ei valitettavasti poista niitä ongelmia kokonaisuudessaan, mitä tähän kasvavaan määrään nollatuntisopimuksia tulee.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin kannatan lämpimästi edustaja Nurmisen esittelemää vastalausetta ja siinä olevia pykälämuutosehdotuksia, ja perustelut tälle ovat, että hallituksen esittämät ehdotukset eivät riittävästi paranna nollatuntisopimuksella tekevien työntekijöiden asemaa, vaikka pieniä parannuksia nyt on tulossa. Nythän tässä käy niin, että nollatuntisopimukset virallistetaan mutta lainsäädäntö ei kuitenkaan takaa riittävää turvaa työntekijöille. Työntekijöiden asema jää edelleenkin heikoksi. Perusproblematiikka pysyy samana, ja työntekijän on jatkossakin hyvin vaikea vaatia omia oikeuksiaan. Hallituksen linjaus toimenpiteistä on liian ponneton suhteessa valiokunnan kuulemisissa ja asiantuntijalausunnoissa esille tuotuihin epäkohtiin. Tätä ei muuta miksikään se, että hallitus ei enää halua puhua ”nollatuntisopimuksella työskentelevistä” vaan on muuttanut käsitteen ”vaihtelevaa työaikaa tekeviksi työntekijöiksi”. Nollatuntisopimukset aiheuttavat myös köyhyyden lisääntymistä, koska ne omalta osaltaan luovat kannustinloukun ja sysäävät ihmisiä toimeentulotuen käyttäjiksi sekä jopa vaikeuttavat tuen maksamista. Tämä johtuu siitä, että todellisen työnteon ja siitä saadun palkan sekä elämiseen tarvittavan tulon kokonaisuus on sumea ja riittämätön ja usein vähäisestäkin työstä maksettavan palkan saaminen voi kestää kohtuuttoman kauan. Arjen menot ovat kuitenkin vakiot ja säännölliset. Arvoisa puhemies! Tässä yhteydessä en voi olla ihmettelemättä, miten paljon tämän hallituksen aikana on heikennetty työntekijöiden oikeuksia ja työsuhdeturvaa. Muun muassa pakkolait, lomarahan leikkaukset, koeajan pidentäminen, takaisinottovelvoitteesta luopuminen ja työttömyysturvan leikkaaminen kaikkein heikoimmilta ovat näitä heikennyksiä. — Nimenomaan, tässä oli vain osa. Ja nyt nämä kehysriihen tuloksena syntyneet nuorten työsuhdeturvaa heikentävät ehdotukset: Molemmat ehdotukset — eli se, että työnantaja voisi tehdä alle 30-vuotiaan nuoren kanssa määräaikaisen sopimuksen ilman perusteltua syytä, ja irtisanomissuojan heikennykset — iskevät erityisesti aloihin, joilla työskentelee paljon nuoria ja naisia ja erityisesti nuoria naisia. Kysymys on siis monella tavalla tasa-arvoasiasta. nämä heikennykset kohdistuvat juuri heihin, joiden asema työmarkkinoilla on ennestään heikko. Työelämän ja toimeentulon epävarmuus sekä työn pirstaleisuus, mikä johtuu esimerkiksi nollatuntisopimuksista, ovat tutkimusten mukaan keskeisiä syitä lykätä perheen perustamista.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-25 Perussuomalaisten mielestä on sinänsä hyvä asia, että osa-aikatyötä voidaan tarjota joustavasti sellaisille työntekijäryhmille, kuten opiskelijoille, jotka osa-aikatyötä itse haluavat. Tällöin pystytään myös paremmin vastaamaan eteen tuleviin haasteisiin sekä yhteiskunnan että työelämän osalta. Toisaalta ehdotetut säännökset ovat riittämättömiä korjaamaan vaihtelevan työajan sopimuksen käytäntöön liittyviä epäkohtia. Samoin pidämme hyvänä sitä, että nyt tehdyllä esityksellä voidaan vastata ainakin osittain aikaisemmin työmarkkinoita vahvasti haittaavaan eri yritysten työvoimatarpeiden sekä erilaisten osaavien työntekijöiden niin sanottuun kohtaanto-ongelmaan. Olemme myös tyytyväisiä siihen kehitykseen, että mahdollisuus joustavaan osa-aikatyön tarjoamiseen säilytetään yhä niin sanotussa työelämän paletissa mukana samanaikaisesti, kun käytännössä havaittuihin epäkohtiin puututaan. Tähän esitykseen sisältyy myös ongelmia, jotka voivat johtaa työvoiman väärinkäyttöön. Sääntelyn kohderyhmä on nimittäin rajattu vain osaan osa-aikaisia, mikä asettaa eri osa-aikaistyöntekijäryhmät keskenään eriarvoiseen asemaan. Tämä on yleensä sellaista kehitystä, mitä me perussuomalaiset pidämme haitallisena suomalaisessa yhteiskunnassa. Nyt tehdyssä hallituksen esityksessä aikaisemmin hyväksi todetut niin sanotut joustoelementit menettävät täten tarkoituksensa uuden sopimusmahdollisuuden vuoksi.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-04-25 esitys oikeaan suuntaan mutta riittämätön. Haluaisin olla tässä positiivinen ja katsoa tämän lausuntonne, näkemyksenne, hyvällä, eli oikeaan suuntaan mennään, hyvä askel oikeaan suuntaan. Jos itse ajattelen nollatuntisopimuksia, niin kun minä olen joskus itsekin ravintolatyöntekijänä ollut nuorena opiskelijana nollatuntisopimuksella ja se sopi siihen elämäntilanteeseen — opiskelijana se oli joustavaa, ja töitä sai silloin, kun tarvitsi, ja myös työnantaja niitä tarjosi silloin, kun se heille oli sopivaa — niin kokonaan en kieltäisi nollatuntisopimuksia. Mutta kun tiedämme, että niitä joka tapauksessa tehdään, se on realismia, niin kyllähän pelisääntöjen pitää olla kunnossa. Kun ajattelee esimerkiksi sitä, että nollatuntisopimuksia ei saisi enää sopia, jos työntekijää tarvitaan joka viikko kutakuinkin sama tuntimäärä, niin tällaiset säännöt on erittäin hyvä tuoda
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Opiskelijalla täytyy olla puhelin, johon hän pystyy vastaamaan, ja siihen voi työnantaja soittaa. Sitä kutsutaan freelance-työksi. Siinä on jo olemassa säännöt, siitä on jo olemassa sopimukset. Jos me puhumme nollatuntisopimuksesta, nimitetäänpä sitä nyt miksi tahansa, vaikkapa sitten vaihtelevan työajan sopimukseksi, niin, arvoisa ministeri, kuinka on tämän aktiivimallin kanssa, jos henkilöllä on tämä nollasopimus
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa rouva puhemies! Hämmästelen kyllä edustaja Elon käyttämiä termejä. Todellakin, niin kuin edustaja Tolppanen sanoi, on hyvä ehkä tutustua tähän ja erottaa nämä kaksi asiaa. Tästä laista jäi uupumaan se kaikkein oleellisin, joka olisi tarvinnut huolehtia nyt tässä kohtaa, eli ne kertyneet työtunnit, että niistä tulee vakio. Sitä kautta me pystyisimme paremmin kehittämään vaihtelevan työn tarjontaa niin, että ihminen voi luottaa siihen, että jos hänellä tässä kuussa ja tänä vuonna on ollut vaikkapa viikoittain 20 tuntia työtä, niin seuraavana vuonna se on hänen vakionsa,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 puhemies! On totta kai selvää, että vähäinenkin työ on parempi kuin ei työtä ollenkaan. Mutta se valuvika tässä laissa on, että se lähtee siitä, että työntekijä yhä edelleen joutuu olemaan se, joka taistelee työnantajan kanssa siitä, mikä se vakiintunut työaika on. Vaikkapa sairausloma-ajan palkassa — jos se sairausloma kestää pidemmälle kuin työlistaan merkityt tunnit jotta saisi senhetkisen tosiasiallisen työtuntien mukaisen sairausajan palkan, näiden tuntien on pitänyt olla puoli vuotta nelinkertaiset, puoli vuotta nelinkertaiset. Tosiasiassa saattaa olla, että ihminen on tehnyt töitä puoli vuotta sillä tavalla, että ne ovat kolme ja puoli ‑kertaiset, mutta silloin hän saa jatkossa siltikin minimisairauspäivärahan. Ja tämän vuoksi olisi pitänyt hakea vakiintunutta työaikaa ja siihen liittyviä pelisääntöjä. Tämä sama tilanne tulee silloin, kun ajatellaan vaikkapa irtisanoutumista, jossa sitten katsotaan, mikä sen ajan palkka on, jos työnantaja tai työntekijä lopettaa työsuhteen.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa puhemies! Tämä selvästi parantaa kyllä sopimuksia ja myös käytäntöjä. Tässä työntekijä ei jää yksin. Hän voi sinne neuvotteluun ottaa mukaan kyllä avustajan tämän lain mukaan. Tämän lain mukaan tarkoituksena on nimenomaan hakea että työssä käydään juuri sen verran kuin se tarve on. Työnantajalla on tietty tarve, ja sen tarpeen mukaan pitää pystyä elämään niin, että se työntekijä pystyy neuvottelemaan tai pystyy suunnittelemaan oman työaikansa sillä tavalla, että se sovittaa siihen vapaa-ajan ja mahdollisesti sitten myös muun työn, jos tämä työ ei kokonaan ole täysipäiväistä työtä.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 puhemies! Nyt todella tällä lailla luodaan selkeät pelisäännöt nollatuntisopimukselle ja pahimmat epäkohdat korjataan. On huomioitava, että vaikka nämä ongelmat tiedettiin, niin eivät aikaisemmat hallitukset ole tarttuneet tähän asiaan. Siksi tuntuu aivan käsittämättömälle, että demarit ja vasemmistoliitto täällä väittävät, että tässä huononnetaan etuja. Mitä te teitte viime kaudella, kun olitte hallituksessa? Ette mitään tälle asialle. Keskustalle oli tärkeää, että nyt tässä nollatuntisopimuksien käsittelyssä epäkohdat korjattiin ja pelisäännöt selvitettiin ja saatiin aikaan tasapainoinen ratkaisu. On hyvä muistaa, että nykytila todella paranee työntekijöillä. Työntekijän oikeus sairausloman ja irtisanomisajan palkkaan vahvistuu, työttömyysturvaan liittyvät keskeisimmät epäkohdat korjataan, ja työttömyysturvaan tulee selkeyttä.