samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Valtiovarainvaliokunnan jaoston puheenjohtaja, edustaja Kiviranta kävi hyvin läpi tätä kokonaisuutta. Ja niin kuin keskustelussa myös vasemmisto-oppositiosta tuli esille, tämä on hyvä ja tarpeellinen uudistus ja tätä on odotettu. Tämä on yksi toimenpide meidän yrittäjämyönteiseltä hallitukseltamme — yrittäjäystävällistä politiikkaa ja yrittäjäystävällisiä toimenpiteitä vahvistamaan suomalaista yrittäjyyttä. kaudellahan taloudessa on tapahtunut hyvä käänne parempaan. Meillä työllisyysaste on noussut tuohon tavoitteeseen, 72 prosenttiin — ja ylikin, näin nyt tuoreimmat tulokset kertovat — mutta tavoiterima pitää asettaa entistä korkeammalle. Työllisten määrä on noussut yli 110 000:lla, jopa 120 000:lla, kyllä tässä iso kiitos kuuluu nimenomaan suomalaisille yrittäjille. Sinne ne työpaikat ovat syntyneet, ja sinne moni suomalainen on työllistynyt. Myös se on ollut myönteistä, että veroaste ei ole tällä kaudella noussut vaan itse asiassa kokonaisveroaste on 2 prosenttiyksikköä laskenut, ja se on myös tukenut tätä myönteistä talouskasvua. Julkisen talouden velkasuhde bruttokansantuotteeseen taittui jo pari vuotta sitten, ja tavoitteena on, että velaksi eläminen loppuisi vuonna 2020 tai 2021. Viime vuonnahan saimme jo myönteisiä tuloksia niin, että valtion ei tarvinnut kymmenen vuoden velanoton jälkeen ottaa enää lisää velkaa vaan viime vuonna pystyimme myös velan kokonaismäärää vähentämään. Arvoisa puhemies! Pidän myönteisenä sitä, että näitä yrittäjäystävällisiä toimenpiteitä tulee. Niistä toiset ovat pienempiä, toiset ovat isompia. Me tarvitsemme tähän maahan lisää paikallista sopimista ja sitä, että me luotamme tulevaisuudessa niin työntekijöihin kuin työnantajiinkin siinä, että he pystyvät tekemään näitä ratkaisuja siellä työpaikoilla. Pidän hyvänä myös sitä, että tänä vuonna palkansaajien verotus säilyi ennallaan ja
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 tulolähdejaon muutos on kannatettava uudistus, ja tämä kannattaa säätää sitten, kun valiokunta on tämän käynyt läpi, mutta samalla on varmaan syytä kiinnittää huomiota näihin kahteen kysymykseen, jotka valiokunta nosti esille ja joihin myös edustaja Viitanen tässä aikaisemmin viittasi. Niiden osalta todella olisi järkevää toimia siten kuin oppositiopuolueet esittävät, että tässä myös nämä lausumat hyväksyttäisiin ja sillä tavalla asiaa seurattaisiin. Emmehän me halua, että tällä muutoksella kuitenkaan on sitten sitä vaikutusta esimerkiksi verosuunnitteluun, niin että se yleistyisi ja sitä kautta meiltä jäisi verotuloja saamatta ja se rapauttaisi veropohjaamme. Siltä osin tämä ensimmäinen lausumaehdotus on varsin järkevä, se, että tätä seurataan,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 puhemies! Edustaja Joona Räsäselle voisi todeta, että totta kai on syytä seurata lain vaikutuksia ja se on jo normaalia virkatyötäkin, ja hyvä, että siihen kiinnitetään huomiota. Mutta hyvää on toisaalta, että esitys on yksimielinen. Tällä vaalikaudellahan verotus on ollut vakaata ja ennakoitavaa, mikä minusta on erittäin tärkeä asia ihmisten, yritysten toiminnan näkökulmasta. Myöskin kokonaisveroaste on bruttokansantuotteen kasvaessa alentunut. Minusta tästä on hyvä jatkaa maltillisesti eteenpäin. Pitää kuitenkin välttää laukalle joutumista. Nyt havaitsen, että eri tahoilta tulee erilaisten verojen poistamista aika montakin kertaa, kun kuitenkin meidän verotuksen liikkumavaraa pitää voida käyttää tuloverotuksen, työn verotuksen keventämisen puolelle, niin siinäkin pitää toimia maltillisesti, jotta julkissektorin tasapaino säilyy. Tätä esitystä on pitkään toivottu, ja nyt se toteutuu. Sillä tavalla hallituksen veropolitiikka on myöskin aktiivista. Voisi sanoa myöskin, että tässä verobyrokratia hieman kevenee. Toki voi sitä tulla vähän uuteenkin paikkaan,
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa puhemies! Tämä lähetekeskustelussa oleva tulolähdejaon muutos on ihan hyvä periaatteellinen uudistus, joka on, niin kuin todetaan, valmisteltu huolellisesti, ja myös KD:n eduskuntaryhmä kannattaa esityksen hyväksymistä muuttamattomana valiokunnan esittämien perustelujen mukaisesti. Asiantuntijakuulemisissa nousi kuitenkin esiin joitakin asioita, minkä takia katson, kaksi valiokunnan esiin nostamaa kysymystä edellyttäisi seurantaa, jotta voidaan tarvittaessa ryhtyä jatkotoimenpiteisiin. Siksi katson, että olisi eduksi, jos valtioneuvosto raportoisi muutoksen vaikutuksista eduskunnalle ja ryhtyisi tarvittaessa toimenpiteisiin veropohjan tiivistämiseksi ja lainsäädännön täsmentämiseksi siltä osin, mitä lausumissa mainittiin. Mitä yritysverotukseen tulee, niin kyllähän koko ajan on menty parempaan suuntaan, mutta joutunemme varmaan rehellisesti toteamaan, että kaikki asiat eivät ole viime vuosina kuitenkaan menneet ihan niin kuin Strömsössä.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa puhemies! Hallituksen esitys on hyvä, ja se lisää elinkeino‑, sijoitus- ja yrittäjämyönteisyyttä suomalaisessa verotuksessa. Nykyinen yhteisöverojen tulolähdejako verotuksessa on kansainvälisesti poikkeuksellista. Meillä on poikkeuksellista ollut se, että toinen tulolähde on ollut voitollista ja se on verotettu, ja toinen tulolähde tappiollista, eikä sitä ole voinut suoraan vähentää toisesta, vaikka kyseessä on pääomatulo. Tähän jää kyllä tämä EVL:n 42 a §:n 2 momentti, jossa elinkeinolähteeseen on lisätty muun omaisuuden omaisuuslaji. Jaostossa käsiteltiin tämä asia ja tultiin kyllä siihen tulokseen, että tässä saadaan kohtuuhyvä tulos, vaikkakin muutamia ongelmia tähän vielä jää.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-29 Meidän allekirjoitustamme ei ole näissä vastalauseen lausumaesityksissä. Ymmärtäisin, että se oli vähän semmoinen tekninen syy, kun esitykset syntyivät varsin myöhäisessä vaiheessa, eivät siellä jaostossa, vaan sen jälkeen, ja silloin ei ollut siihen mahdollisuutta riittävästi siinä aikataulussa paneutua. Näin on käynyt Näin on käynyt joskus ennenkin. Muistan, että kun pari viikkoa sitten oli kulttuuripuolen kuntien valtionosuusasiasta kysymys, niin meille tuli ilmeisesti samanlainen ikään kuin virhe taikka menettelytapaongelma. Mutta ei muistella menneitä, vaan totean vain tässä lyhyesti, että perussuomalaiset kannattavat näitä lausumaehdotuksia. Tämä seuranta molemmilta osin, molemmissa lausumissa oleva seurantavelvoite hallitukselle ja tiedonantaminen eduskunnalle, on paikallaan. Ne ovat tärkeitä asioita, ja aina ilmenee matkan varrella
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa rouva puhemies! Parikymmentä vuotta sitten, kun minulla oli yritys Ruotsissa, niin siellä keskusteltiin aika useasti tästä erilaisesta tulolähdeverotuksesta, joka Ruotsissa oli suunnilleen sellainen kuin mistä täällä nyt ollaan päättämässä, itse asiassa vielä laajempi. Seurasin sitä keskustelua. Ruotsissa arvioitiin, siellä tehty muutos lisäisi yrityskantaa noin 30 000 yrityksellä. Siis varsin merkittävä määrä pieniä yrityksiä syntyi tämän muutoksen takia. Täällä käydyssä keskustelussa on kiinnitetty huomiota valtion yhteisö- tai yritystuloon liittyvään verotukseen, mutta valtion verokertymän kannalta aivan olennaista on se, kuinka paljon näissä yrityksissä, joista nyt on kyse tai tulee olemaan kyse, on työntekijöitä. Valtio saa palkkasummaverotuksena ainakin 10- ellei 20-kertaisen summan tuloa verrattuna yrityksen maksamaan tuloveroon. Se tulee sitä paitsi ennen kuin yritys tekee ensimmäistäkään senttiä tai euroa voittoa. Se on etupainotteista. Valtiontalouden kannalta aivan erinomainen tapa kerätä valtiolle veroja. Tämä suomalainen arvio
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-29 eli tämän tulolähdejaon yhteisöjen osalta niin, että toisen tulolähteen tappion voi vähentää toisen tulolähteen voitosta. Siis todellakin tästä on hyvin pitkän aikaa monissa toimikunnissa keskusteltu. Tästä täytyy antaa kyllä hallitukselle kiitoksia, että tämä nyt tulee maaliin. Ihan kaikki isot uudistukset eivät välttämättä näytä tulevan valmiiksi tällä vaalikaudella. Taloudelliset vaikutukset tällä ovat aika vähäisiä, noin 13—16 miljoonaa. Mutta täytyy myös kiittää SDP:tä vastalauseesta ja siinä olevasta kahdesta lausumaehdotuksesta, joista on hyvin kannatettava etenkin ensimmäinen lausumaehdotus, että jatkossa katsotaan, miten käyttäytymismuutokset tämän lain osalta sitten vaikuttavat taloudellisiin vaikutuksiin, kasvavatko ne — etenkin kun huomataan se, että
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 Puhemies! Tosiaan näemme senkin takia tämän seurantavelvollisuuden kirjaamisen lausumaksi ihan tarpeelliseksi, koska on juurikin niin, että nämä euromääräiset arviot, mitä on esitetty, ovat staattisia ja niissä ei ole otettu käyttäytymisvaikutusta huomioon. Haluan kyllä ihan pahoitella sitä, jos on jäänyt sillä lailla, että ei ole ollut aikaa perussuomalaisilla ehkä riittävälle perehtymiselle niin, että nimet olisi voinut pistää vastalauseeseen. Mutta se, mikä on, sanotaanko, myönteistä tässä asiassa, on se, että sitten, kun äänestetään, tietenkin on mahdollista sen lausuman puolesta äänestää, ja uskon, että näin tapahtuukin tietenkään teidän lopullista ratkaisuanne tässä, puuttumatta siihen. Puhemies! Kyllä, kun tuolla verojaostossa istun, minulla itselläni oli se käsitys, että jo siellä jaostovaiheessa esitimme, että tällaiset muutokset ja lausumat tehtäisiin, ja toivoimme niille laajaakin kannatusta, koska nämä olisivat sinänsä voineet hyvin olla myös koko valiokunnan toteamia. Sitä emme saaneet, ja sitten
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Se tarkoittaa ennen kaikkea sitä, että tehdään sellaisia uudistuksia muun muassa verotuksen puolella, jotka edistävät yrittäjyyttä, edistävät työntekoa, kannustavat työntekoon. Tässä nyt on esillä yksi yrittäjyyden edellytyksiä vahvistava veromuutos, joka on yrittäjäkentässä laajasti toivottu ja joka nyt tehdään. Myös palkansaajien verotukseen tällä kaudella tehdyt muutokset ovat erittäin merkittäviä. On pystytty alentamaan ansiotulon verotusta ja tällä tavoin kannustamaan entistä vahvemmin työntekoon. Eli työn linja toimii ja tulokset puhuvat puolestaan. Ei tarvitse kinata siitä, kuinka suuri osa yli 100 000 uudesta työpaikasta on nykyisen hallituksen ansiota ja kuinka suuri osa on sitten kansainvälisten suhdanteiden tuomaa lisäystä. Riittää, kun todetaan, että merkittävä osa
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa rouva puhemies! Kun tässä nyt hieman tämä keskustelu laajeni tämmöisen yleisenkin veropolitiikan puolelle, niin sanotaanko vain, että onneksi kuitenkin on olemassa vaihtoehtoja. Eli meillähän on jokaisella oppositiopuolueella omat näkemyksemme verotuksen Gini-linjasta, ja SDP:llä mielestäni on siinä hyvä näkemys sen suhteen, että voisimme tätä päivää oikeudenmukaisemmin tämän veroyhtälömme rakentaa. Mehän olisimme omassa vaihtoehdossamme, puhemies, ottamassa pienituloiselta, keskituloiselta palkansaajalta ja eläkkeensaajalta vähemmän veroa kuin mitä hallitus esittää. Sen sijaan me siirtäisimme sitä verotuksen painopistettä niin, että hyvätuloisimmat maksaisivat hieman enemmän ja pääomista voitaisiin jonkin verran enemmän maksaa veroja. Samoin on esimerkiksi näille ulkomaisille suursijoittajille tämä lähdeveroesitys. Meillä on monta tällaista vaihtoehtoista esitystä, mutta avasin nyt tätä vain siksi, että kun täällä kovasti hallituspuolueet kehuvat näitä omia linjauksiaan, niin me olemme esittäneet oman vaihtoehtomme. Ja oikeastaan täytyy sanoa joistakin näistä hallituksen esityksistä — kun edustaja edellä muun muassa sanoi, että näillä veroesityksillä on merkittävä osuus työllistymiseen ja työpaikkojen syntyyn — että kyllähän olemme kuitenkin useasti käyneet täällä keskusteluja siitä, että osa näistä hallituksen esityksistä ei ole tuonut hallituksen omankaan arvion mukaan
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 pääomaverotuksen uudistamisesta. Kyllä minä niin sanoisin, että hallituksen linja tällä verokaudella on ollut varsin johdonmukaista siinä, että työn ja yrittäjyyden verotusta on pyritty saamaan samantyyppiselle tasolle kuin meidän kilpailijamaissamme on ja pyritty saamaan työpaikkoja lisää.
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Vaikka Euroopan unioni sen pystyisi ehkä tekemään, jos perussopimusta muutettaisiin, kansainvälinen verokilpailu jää. Kehitys on menossa kovaa vauhtia siihen suuntaan, että yrityksiä tuetaan keventämällä verotusta — veikkaan, että 20—30 vuoden kuluttua se on enää mitätön osa valtion verokertymästä. Viime viikon mielenkiintoinen uutinen liittyen tähän samaan asiakokonaisuuteen oli Latvian ennakkopäätös, että he tulevat siirtymään Viron veromalliin, joka tarkoittaa sitä, että yrityksen omistajien pidättäytyessä osingon nostosta myöskään valtio ei ole sitä verottamassa. Lähtökohtana on se, että täten vauhditetaan työllistymistä ja ennen kaikkea yritysten kasvua. Tässä kotimaisessa verokeskustelussa muistutan edustaja Viitasta siitä suurimmasta epäoikeudenmukaisuudesta, joka tarkoittaa yleishyödyllisten, lähinnä
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 Tähän, puhemies, on hyvä jatkaa, että toivottavasti myös kokoomus tulee tukemaan SDP:n esitystä siitä, että suursijoitukset pistettäisiin lähdeveron piiriin. Tämähän koskisi täällä kotimaassa myös näitä yleishyödyllisiä, mutta ennen kaikkea se iskisi sitten ulkomaalaiseen suursijoittajaan. Pieni lähdevero täällä ei olisi kohtuutonta, ja joidenkin arvioiden mukaan se olisi 400 miljoonaa tuottoa, joka on tietenkin iso summa, kun puhumme tänä päivänä vaikka niistä ongelmista, mitä kohtaamme vanhusten hoivan osalta — resurssipulaa — mitä koemme siinä, että lapsiperheiden verotusta kiristettiin tämän hallituksen toimesta, ja muuta. Tässä kun tehdään arvovalintoja, on ihan hyvä, jos tartutte tähän meidän esitykseemme, joka puuttuu juuri tähän epäkohtaan. Mutta, puhemies, mitä tulee sitten tähän linjan johdonmukaisuuteen, niin minä olen kyllä seurannut aika tarkkaan näitä meidän vaihtoehtobudjettejamme, ja linja on erittäin johdonmukainen. Olisimme armeliaampia pieni‑ ja keskituloisille palkansaajille ja eläkkeensaajille hallituksen linjaan nähden ja tiettyjä asioita sitten verottaisimme hieman
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Oliko niin, että edustaja Viitanen sanoi, että laukalle ei pidä lähteä? Näin taisi olla. — Kyllä, edustaja Viitanen, teille on kerrottava, että teidän puolueenne on vaalilupauksissaan lähtenyt täysin laukalle. Ne miljarditason lupaukset, joita olette tehneet ja mitä te esitätte verotuksen kautta sitten paikattavaksi kiristämällä rikkaiden verotusta ja puuttumalla verotuksen porsaanreikiin — nämä keinot eivät millään tuota niitä miljardeja, joita olette jo luvanneet. Rikkaita on tässä maassa niin vähän, että vaikka heiltä vietäisiin kaikki rahat, tulot, niin sillä ei kovin pitkälle pötkitä. Nämä teidän ajatuksenne siitä, nyt en muista ihan tarkkoja lukuja, mutta että pannaan 20 miljoonaa harmaan talouden torjuntaan ja saadaan satoja miljoonia, eivät tietystikään ole realistisia. Mitä edustaja Ala-Nissilään tulee, niin on todella upeaa, että tällainen kokenut, osaava kansanedustaja, joka on vielä erikoistunut veroihin ja talouteen, on tuonut ilmi sekä julkisuudessa että nyt täällä huolensa siitä, ettei kokoomus vaan lähde lupailemaan liikoja veronkevennyksissä. Voin edustaja Ala-Nissilälle sanoa, että ollos huoleton, kokoomus tulee yksityiskohtaisemmat verolinjauksensa tuomaan esiin myöhemmin — ja tulette, edustaja Ala-Nissilä ja edustaja Viitanen ja kaikki muut, huomaamaan, että ne ovat hyvin harkittuja, maltillisia, järkeviä ehdotuksia.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-29 En tiedä, mistä se raha löytyy niihin kaikkiin tarkoituksiin. Te olette luvanneet eläkeläisille — ihan hyvä, kannatan olette luvanneet kehitysapuun ja te olette luvanneet terveydenhuoltoon ja koulutukseen valtavasti. Tavattoman hyviä hankkeita, mutta kertokaa, mistä se rahoitus tulee, ihan avoimesti ja rehellisesti. Ei voi yrittäjiltä ottaa yli sen, mitä he pystyvät maksamaan, ilman etteikö työllisyys romahda ja käy huonosti niin kuin kävi viime vaalikaudella. Meidän on syytä muistaa semmoinen hyvin yksinkertainen perussääntö, että verotetaan kevyemmin sitä, mikä on yhteiskunnalle tarpeellista — esimerkiksi työ ja yrittäminen ja meille ihmisille asuminen ja liikkuminen ja taas kireämmin sitä, mikä ei ole meille välttämätöntä eikä siis tarpeellista. Eli on esimerkiksi sellaisia kulutusmuotoja, joissa voidaan verotusta kiristää, kunhan huolehditaan niitten osasta, joilla ei ole veronmaksukykyä. Tämmöinen helppo perussääntö on syytä olla pohjana, kun verotusta ajatellaan. Arvoisa puhemies! Jos nämä
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 Sitten on vielä tulemassa se työn verotus. Jotenkin pitää olla synkronissa näiden Verkkouutisten uutisten ja sen linjojen. Sitä toivon. Sitten, puhemies, ymmärrän, että sijoitustoiminnassakin on tärkeää laaja veropohja ja matalat verokannat — ja voidaan sitten selvittää, onko siellä aukkoja — mutta ymmärrän niin, että SDP:n linja myöskin
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 tämän totuuden, että minäkin silloin tällöin luen Verkkouutisia, joka on hyvä lehti — te olette muuten toinen edustaja, joka sen sanoo salissa, ja minä olin joskus aikoinaan ensimmäinen, joka sen sanoi — ja kyllä Verkkouutisten mukaan on käynyt juuri näin, että on lupailtu varainsiirtoveron poistoa, joka muistaakseni maksaa 700 miljoonaa, ja tosiaan on heitot näistä autoveroista, puhumattakaan tuloveronkevennyksistä, ja siellähän on kyllä laskettu jo nyt, että kokoomuksen veronkevennyslupaukset tulevat olemaan miljardiluokkaa. Tietenkin sitten tasapuolisuuden nimissä edellytän ehdottomasti, että meille myös kerrotaan, miten sitten turvataan hyvinvointipalvelut ja muut, jos mennään hulppeasti lupailemaan. Mutta, puhemies, meillä on tasapainoiset esitykset, kuten tiedetään. Meillä on vaihtoehtobudjetissa laskettu vaihtoehdot vastuullisesti. Niille menoille, mitä esitämme lisää, on nähtävissä myös tulot, ja talous on tasapainossa. Ottaisimme velkaa meidän yhtälöidemme kautta niin sitten täällä tulee kovasti kritiikkiä, että tämä on hulppeaa lupausta ja täysin populismia, ja sitten samaan hengenvetoon todetaan, että kyllä minäkin niitä kannatan, mutta sosiaalidemokraateilla ei ole niihin rahaa. Sitten jos kannattaa, niin sitten kannatetaan ja rahat etsitään, ja näin sen tulee mennä, edustaja Kankaanniemi. Kyllä minä olen tässä ihan oikeasti tiukkana, sillä kyllä minä muistan, että tällä kaudella myös päähallituspuolue keskustan riveistä on kuulunut joka kesä,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa rouva puhemies! Sen minä ymmärrän, että Amerikassa on vaalilupauksia, siellä niitä pystytään jollakin tavalla toteuttamaan — siellä on kaksipuoluejärjestelmä. Mutta Suomessahan saa näitä vaalilupauksia kuka tahansa antaa, niillä ei ole mitään katetta, ei minkäännäköistä katetta, koska täällä muodostetaan hallitus ja hallitusohjelma ja tämä on monipuoluejärjestelmä. Mutta jokaisella puolueella voi olla omia tavoitteita. Pitää puhua tavoitteista eikä lupauksista. Yksi ongelma, mikä oikeasti ainakin minun mielestäni on olemassa, on se, että kun kansainväliset rahoitus- ja pääomamarkkinat ovat avoimia meidän naapureillamme ei ole perintöveroa — ei sen kummemmin Virossa kuin Ruotsissakaan — niin tämä pikkuhiljaa saattaa johtaa eri mekanismien ja verosuunnittelun kautta siihen, että pääomia lähtee Suomesta. Sen takia täällä ei voi kovin hirveästi näitä pääomia ruveta verottamaan. Ja nyt meillä on sijoitustili, joka on tarkoitettu ihan tavallisille perheille ja tavallisille ihmisille, 50 000 euron ylärajalla. Mennään jo vähän siihen suuntaan, mitä Ruotsissa on — tämä investe- ringssparkonto, joka on saavuttanut suuren suosion. Edustaja Viitanen, te suosion. Edustaja Viitanen, te puututte aivan oikeaan asiaan, eläkeläisköyhyyteen. Me kokoomuksessa olemme nyt Petteri Orpon suulla todenneet sen, että meidän täytyy oikeasti katsoa, onko tässä yhteiskunnassa tapahtunut niin, että juuri niiden asioiden hinnat, mitkä eläkeläisille ovat tärkeitä, joita eläkeläiset kuluttavat tai ostavat, ovat viime vuosina niin nousseet, että pitäisi ikään kuin olla oma indeksi. Ei se ole mikään lupaus, jos lupaa, että tämä asia selvitetään ja tätä pohditaan. Ja me tiedämme Tilastokeskuksen tilastoja katsomalla — esimerkiksi vuotta 2016, jolta on viimeinen tilasto — että jos me vertaamme, niin palkansaaja kuluttaa 100 yksikköä ja eläkeläinen kuluttaa asumiseen 121 yksikköä ja terveydenhuoltoon 194 yksikköä. Näin me pääsemme jo vähän lähemmäksi sitä, mitä tässä on tapahtunut. Ja kun me katsomme terveydenhuoltoa ja asumista, niin olen varma, että nämä luvut eivät tänä päivänä pidä enää paikkansa, koska ne ovat nousseet taas entisestään.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 pitää muistaa, että kysymys on — aina kun puhutaan myös veropolitiikasta, ihan vaikka tästä tämänkin päivän käsittelyn asiasta — kokonaisuudesta, jolla yhteiskunta turvaa sitten ne tärkeät palvelut, jotka ovat meillä niitä hyvinvointiyhteiskunnan perusteita ja perustaa. veropolitiikan pitäisi olla hyvin pitkäjänteistä eikä sellaista, että se vaihtelee vaalikausittain. On tietysti ymmärrettävää, että painopisteitä tulee uusia, näkökulmia tulee. Sipilän hallituksen aikana on myös elvytetty. On kysytty, onko se ollut väärin, kun on elvytetty, mutta kotitalouksille on luotu edellytyksiä myös sitten kulutukseen, ja kyllä tällä kulutuskysynnällä on ollut erittäin suuri merkitys myös tässä Suomen nousussa, jossa sitten työllisyysastetavoitekin, tuo työllisyysastetavoitekin, tuo 72 prosenttia, on pystytty saavuttamaan ja jopa ylittämään hieman. Nämä ovat myönteisiä asioita, ja sen takia on myös tärkeää elinkeinoelämän näkövinkkelistä, että siellä voidaan luottaa Suomeen. Kyllä Suomen talouteen luottaminen on ollut erittäin suuri asia silloin, kun meillä alkoivat vaikkapa meidän telakkateollisuuden investoinnit tai autoteollisuuden investoinnit Suomessa. Ja tämä on näkynyt koko Suomessa. Eli kansainvälinen luottamus Suomeen on palautunut, ja kyllä se on ollut yksi osa myös tämän Sipilän hallituksen veropolitiikkaa, jota hallituksen
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 on täällä yleisesti hyväksytty niillä lisäyksillä, mitä edustaja Viitasen esittelemissä ponsissa tuotiin esille. Mutta kun tässä nyt keskustellaan laajemmin verotuksesta, niin kyllä meidän täytyy muistaa se, että kysymys on hyvinvointivaltiosta ja sen mahdollisuuksista tuottaa palveluja omille kansalaisilleen ja erityisesti niille kaikkein pienituloisimmille kansalaisille. Eli se, että kerätään veroja oikeudenmukaisesti ja tuotetaan niillä palveluja niille, jotka niitä tarvitsevat, on se sosiaalidemokraattien keskeinen yhteiskunnallinen ohjenuora. siitä, mitä harmaasta taloudesta mahdollisesti on saatavissa tuottoja. Joka kerta kun sinne kopaistaan, tulee uusia tulonlähteitä, — viimeksi nyt, kun tästä Esperi Care -keissistä on ollut puhetta. Ne veroparatiisiyhtiöitten kautta laitetut miljoonat, miljoonat, mahdollisesti sadat miljoonat ovat niitä, jotka ovat poissa suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan rakentamisesta, ja nyt olemme saaneet todellakin yhtiöitten taseista nähdä sen, minkälaista verojen kautta tapahtuvaa kikkailua siellä tapahtuu. Nämä ovat niitä asioita, joista meidän täytyy todella olla huolissamme, ja täytyy huolehtia myöskin siitä, että
Puhuja: Eero Reijonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 verotusta nopealla aikataululla muuttamaan. Itse näen kuitenkin, että kaikki suomalaiset vastuulliset yritykset, pienet ja keskisuuret yritykset ja varmaan suuretkin yritykset, hoitavat veronsa ja asiansa kuntoon. Sinänsä tietysti tämä yhteiskunta on muuttunut, ja uusia pääomasijoittajia tulee, ja aina sisältyy pieni riski kyllä kieltämättä siihen, kuinka sitten näitä asioita hoidetaan. Yhden esimerkin otan siitä, miten Suomessa voitaisiin työllistämistä erilaisilla keinoilla vielä parantaa. Verotus on tietysti yksi hyvä lähtökohta. Toinen on se, että meillä TyEL-maksut on laitettu sillä keinoin, että jos palkkasumma ylittää tietyn rajan, niin TyEL-maksu nousee. Tämä on johtanut siihen, että suuret yritykset ketjuttavat urakoitaan, ketjuttavat hommiaan, pääsevät pienemmillä TyEL-maksuilla, mutta iso riski on, että harmaa talous lisääntyy. Eli jotenkin sitä työpaikkojen luomista ei arvostetakaan, ja tässä varmasti olisi paljon tehtävää. Asiantuntijathan ovat nostaneet esille muun muassa tänään tuolla tarkastusvaliokunnassa, että hyvinäkin aikoina pitäisi talouteen rakentaa puskureita, ja se on varmasti ihan hyvä lähtökohta. Velan ottaminen saattaa olla aika helppoa, mutta sen ei pitäisi olla liian helppoa, koska pitää aina muistaa, että se on joskus maksettava pois. Pitää olla semmoinen johdonmukainen talous, ja tällä hallituskaudella on ollut, voidaan sanoa näin. En tiedä, oliko tämä yhtenä mittarina, kun nyt oli tämä Good Country -indeksi, jossa Suomi todettiin ykkösmaaksi maailmassa. Me olemme hoitaneet omia asioitamme todella hyvin ja sillä keinoinkin olemme päässeet listalla ykköseksi. Ja varmaan yksi asia siinä on, että ennakoitavaa on ollut politiikka, työllistetty on ihmisiä ja kasvun eväitä on yritetty hakea monella eri tavalla, normeja on purettu ja niin edelleen.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa rouva puhemies! Onneksi kansa on kuningatar, ja katsellaan sitten, mitä kansa sanoo. Mutta senkin vuoksi, että kansalla on edellytykset nämä päätökset tehdä sitten kun kävelevät sinne uurnille, on tärkeää, että myös tässä salissa puretaan näitä linjaeroja ja keskustellaan siitä, mistä olemme eri mieltä, näistä näkemyksistä. Siihen muuten vedoten sanon, että edustaja Myller käytti kyllä erinomaisen hyvän puheenvuoron ja uskon, että tulemme tähän vielä palaamaan, että ei ole oikein, että nykyisessä hallituksen ajamassa tällaisessa markkinayhteiskunnassa kaikki palvelut menevät yksittäisille yrityksille. Sitten, paitsi että tulee näitä traagisia tapauksia heikosta hoivasta, niin ovat mahdollisia myös nämä verosuunnittelutoimenpiteet. Eihän kukaan tällaista ymmärrä. Mielestäni Riitta Myller puhui äsken asiaa, kun hän nosti tämän asian myös tässä yhteydessä esiin. Sitä voi tarkastella monesta kulmasta, mutta myös tästä verotusnäkökulmasta ja verosuunnittelun näkökulmasta kaikkinensa. Mutta, puhemies, oikeastaan pyysin tämän puheenvuoron vielä siksi, kun täällä edustaja Eestilä — mielestäni oikein, kiitos siitä — oli samaa meiltä kuin sosiaalidemokraatit siitä periaatteesta, että eläkeläisköyhyydelle on voitava tehdä jotakin. Teidän keinonne nyt on ollut julkisuudessa — siis kokoomuksen — tämä eläkkeensaajien oma indeksi, jota esititte selvitettäväksi. Mikä ettei, mutta muistan myös Helsingin Sanomissa nähneeni artikkelin, jossa kerrottiin siitä, että että tämä oma indeksi oli kokoomuksen lupaus jo 12 vuotta sitten. Eli silloinkin kokoomus lupasi tätä samaa, eli se oli vaalitavoitteissa ja vaaliohjelmissa silloin. Eli kierrätys lienee sitten tässä muotia, kun nämä samat tavoitteet toistuvat. Minä kysyn ihan rakentavassa mielessä, vaikka tätä selvittelisimmekin. Sinänsä on varmaan tarpeellista katsoa. Mutta kun me olemme tehneet konkreettisen esityksen sosiaalidemokraatteina siitä, että nostaisimme asteittain alle 1 400 tienaavan eläkkeensaajan käteen jäävää tuloa sillä 100 eurolla, niin eikö muista puolueista olisi helpompaa ja hyvä tarttua myös tähän puheenjohtaja Rinteen esitykseen sen sijaan, että täällä aika usein se tyrmätään ja leimataan milloin minkäkinlaisin sanakääntein? Jos olemme kaikki asian puolesta, niin eikö olisi kuitenkin aika helppo ottaa ainakin se reitti, mitä esitämme, joka vaikuttaisi toimeentuloon tässä ja nyt? Se olisi varmasti tehokas toimi.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Sehän pahenee vaan se eläkeläisten tilanne. Sen takia me olemme osoittaneet vähän eri tavalla tämän tarkastelun kohteen. Meidän pitää katsoa, miten niiden palvelujen maksut nousevat, joita eläkeläiset todellisuudessa käyttävät. Eihän se rahan lisääminen koneeseen auta mitään, jos sieltä joudutaan enemmän ottamaan ulos. Sen nettovaikutus on negatiivinen. Sen takia tämä pitää tutkia oikeasti. Eihän tämä eduskunta tule pääsemään eläkekeskustelua eikä näitä teidänkin esillä pitämiänne — ja meidänkin esillä pitämiämme — eläkeasioita pakoon, sillä tänne tulee se 50—50-indeksiä koskeva kansalaisaloite, ja se joudutaan täällä huolella pohtimaan, ja aika osoittaa, mitkä ovat ne toimenpiteet. Mutta jos me emme huolella pohdi näitä asioita, mikä on eläkeläisten verotus, mikä on eläkeläisten todellinen kulurakenne, miten erinäköisten hyödykkeiden hinnat nousevat, niin mehän jäämme ihan ilman vakavaa tietoa. Eihän silloin pysty tekemään päätöksiä. Tässä vaiheessa ilman syvällistä tutkimusta on minun mielestä aika mahdoton lähteä esittelemään joitakin huutokauppatarjouksia.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki biopolttoöljyn käytön edistämisestä. Lämmitykseen, työkoneisiin ja kiinteästi asennettuihin moottoreihin tarkoitetusta kevyestä polttoöljystä osa olisi vuodesta 21 alkaen korvattava biopolttoöljyllä. Vuonna 2028 jakeluvelvoite olisi 10 prosenttia. Esityksessä ehdotetaan myös muutettavaksi biopolttoaineiden käytön edistämisestä liikenteessä annettua lakia siten, että jakeluvelvoitetta tiukennettaisiin vuodesta 21 alkaen. Vuonna 2029 jakeluvelvoite olisi 30 prosenttia. Ehdotuksen taustalla ovat Suomen energia‑ ja ilmastopolitiikan keskeiset linjaukset, jotka sisältyvät kansalliseen energia‑ ja ilmastostrategiaan. Näiden linjausten taustalla on kansallisista lähtökohdista, EU-tason instrumenteista ja kansainvälisestä ilmastopolitiikasta seuraavia tavoitteita ja reunaehtoja. Energia‑ ja ilmastostrategiassa keskeiseen asemaan nousee tavoite liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen puolittamiseksi vuoteen 2030 mennessä. Talousvaliokunta katsoo, että ehdotetut jakeluvelvoitteet ovat tehokas ja nopea tapa edistää päästövähennystavoitteiden saavuttamista. Talousvaliokunta yhtyy ehdotuksen perusajatukseen siitä, että kunnianhimoisilla biopolttoaineita koskevilla velvoitteilla voidaan luoda kannusteita biopolttoaineiden kehittämiselle ja valmistukselle sekä niihin liittyville investoinneille. Ympäristövaliokunta on kiinnittänyt talousvaliokunnalle ehdotuksesta antamassaan lausunnossa huomiota biopolttoaineiden raaka-ainepohjaan liittyviin ympäristövaikutuksiin. Runsaalla kotimaisen metsäbiomassan käytöllä voi olla myös kielteisiä vaikutuksia Suomen hiilinieluun, etenkin jos biopolttoaineita valmistetaan muustakin kotimaisesta metsäperäisestä biomassasta kuin metsäteollisuuden tähteistä ja jätteistä. Tämä korostaa kiertotalousajattelun tarvetta, pyrkimystä ohjata arvokkaita raaka-aineita korkean jalostusarvon tuotteisiin ja teknologianeutraalin lähestymistavan merkitystä. Talousvaliokunta kiinnittää huomiota ehdotuksen kustannusvaikutuksiin liittyviin epävarmuustekijöihin. Myös liikenne‑ ja viestintävaliokunta on ehdotuksesta antamassaan lausunnossa kiinnittänyt huomiota siihen, että esimerkiksi lähtöarvoihin ja kehittyneiden biopolttoaineiden tulevaan hintakehitykseen sekä saatavuuteen liittyvät epävarmuustekijät vaikeuttavat ehdotuksen kustannusvaikutusten arviointia. Tämä liittyy myös ehdotuksen kuluttajavaikutuksiin ja edellä viitatussa ympäristövaliokunnan lausunnossa esille tuotuun tarpeeseen edistää ilmastoystävällisiä lämmitysratkaisuja ja esimerkiksi öljylämmityksestä luopumista. Tärkeää on erityisesti huomioida kuitenkin muitakin kuin polttoon perustuvia vähäpäästöisiä lämmitysratkaisuja. Samalla tulee arvioida pienituloisille suunnattuja energiakorjausavustus‑ tai rahastojärjestelmiä. Talousvaliokunnan päätösehdotus on, että eduskunta hyväksyy muuttamattomana hallituksen esitykseen sisältyvät 1.—3. lakiehdotuksen.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 sekoitevelvoitteen lisääminen on yksi kaikista tehokkaimpia asioita, mikä on huomioitu jo aikaisemminkin, kun Suomi oli etunenässä tätä asiaa Euroopan unionissa ajamassa Vanhasen kakkoskaudella. On erittäin tärkeää muistaa se, että — muistini mukaan — noin 20 eurooppalaisessa EU-jäsenmaassa on olemassa jonkinlainen sekoitevelvoite ja Suomi on tietenkin siellä kunnianhimoisessa päässä tätä listausta, koska meille on siihen kehittynyt myös teknologia ja meillä on siihen osaamista ja me olemme pystyneet luomaan sen avulla jo myös markkinoita. Ja jos miettii niitä alueita, joissa vaikkapa julkinen liikenne on jo siirtynyt uusiutuviin polttoaineisiin, niin suomalaiselle Nesteelle esimerkiksi Kalifornia, Yhdysvaltojen osavaltio, taitaa olla yksi suurimmista markkina-alueista. Jos halutaan nopeasti laskea päästöjä ja fossiilisten polttoaineiden käyttämistä, josta irti pääseminen on kuitenkin se yhteinen suuri tavoite, niin silloin tämmöiset sekoitevelvoitteen kaltaiset asiat ovat kyllä varsin hyviä. Täytyy tietenkin muistaa, että tämähän on yksi osa sitä suurta kokonaisuutta. Aivan samalla lailla tämän hallituksen toimesta ensimmäistä kertaa on niin kirjoitettu strategioihin kuin laitettu myös valtiontalouden resursseja siihen, että vaikkapa autokantaa sähköistetään ja jakeluverkosto etenee kaasun ja sähkön osalta. Mutta tärkeää on tietenkin myös se, että kun me elämme maassa, jossa on pitkät etäisyydet ja yksi Euroopan vanhimmista autokannoista, niin myös jokainen ihminen voi osallistua siihen ilmastonmuutoksen vastaiseen työhön. Jos itse ottaisin tuolla Lapissa sähköauton alle näillä pakkasilla, niin ei kyllä paljoa postilaatikkoa pitemmälle sieltä pääsisi. Eipä sillä, että olisi sitä verkostoa vielä olemassa, eikä myöskään sillä, että teknologia olisi vielä Suomen olosuhteisiin niin kehittynyt tai myöskään niin saavutettavissa ihmisten tulotasoilla. Ja tästä ei saa tulla sellainen asia, että ainoastaan varakkaat ja hyvinvoivat voivat osallistua ilmastonmuutoksen vastustamiseen, vaan kaikilla ihmisillä täytyy olla siihen mahdollisuus. Lisäksi pidän kyllä järkevänä huomata, että jos halutaan vähentää näitä päästöjä nopeasti, niin on sitten aika vaikeaa antaa teollisuudelle signaali, että tarkastellaan asiaa muutaman vuoden kuluttua, kun tehdään kuitenkin satojen miljoonien eurojen päätöksiä. On erittäin tärkeää, että paitsi autokannan osalta myös lentoliikenteessä päästäisiin siirtymään kohti uusiutuvia kerosiineja, myös raskaassa liikenteessä.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 Hyvän hallituksen erinomainen esitys. Tietenkin taustallahan tässä meillä ovat EU:n instrumentit ja se, millä tavalla me EU:n tulevia velvoitteita tulemme täyttämään vuoteen 2030 mennessä. Tässä pidetään todellakin sisällä liikenteen biopolttoaineitten prosenttiosuuden nostaminen 30 prosenttiin, mutta myös lämmityksen ja työkoneiden polttoaineiden osittainen korvaaminen biopolttoöljyllä, 10 prosentilla, 10 prosentilla, vuoteen 2030 mennessä. Erinomainen esitys, ja tämä luo pohjaa mielestäni hyvinkin myös sille näkökulmalle, millä tavalla me voimme lähteä tuottamaan, innovoimaan uusia biopolttoaineita, ja antaa varmuuden myös sitten teollisuudelle lähteä näitä tekemään ja lähteä näihin liittyviin investointeihin. Eli tässä on pitkäjänteistä ajattelua. tekemään uusia biopolttoaineita. Tietenkin on aina hinta- ja saatavuuskysymys, kun uusia asioita lähdetään nostamaan, ja se, kumpi siinä lähtee liikkeelle. Tässä esityksessä käsitellään todellakin myös öljylämmitysasioita, meidän 190 000 öljylämmitysrakennuksen lämmitysratkaisuja, mutta itse en näe, että itse biopolttoainetta kannattaa siinä lähteä käyttämään, pitkälle jalostettuja biopolttoaineita, vaan haetaan sinne muita mahdollisuuksia siihen, millä tavalla rakennuksia lämmitetään. Itse näen juurikin nestemäiset biopolttoaineet näihin liikenneratkaisuihin ensisijaisesti käytettäviksi. käytettäviksi. Yhdymme siinä mielessä tähän ponteen täällä tekstisisällössä, että meidän tulee huomioida pienituloiset — ja toivomme myös tätä — ja heille suunnattuja energiakorvausavustuksia tai rahastojärjestelmiä tulee myös kehittää, että voidaan myös näitä kiinteistöjä muuttaa muihin kuin fossiilisiin polttoaineisiin. Valiokunnassa paljon käsiteltiin sitä ”bio”-sanaa, mutta aika monessa asiassa ja asiantuntijakuulemisessa tuli sana ”uusiutuvat polttoaineet”, eli se nähtäisiin myös laajemmin, muun muassa VTT:n tutkimuksissa, Lappeenrannan teknillisen yliopiston tutkimuksissa. Itse olen käynyt tutustumassa muun muassa Islannissa tämmöiseen Carbon Recycling Internationaliin, joka tekee rikkipitoisesta vedestä hydrolyysin avulla metanolia, joka toimitetaan Belgiaan polttoaineen lisäaineeksi. siitä, että nämä ovat ylimenokauden ratkaisuja, vaan jos me annamme toisen sukupolven uusille nestemäisille polttoaineille mahdollisuuden kehittyä, niin niillä on vielä pitkä elinkaari, muun muassa juurikin esille nousseilla biokaasupohjaisilla synteettisillä polttoaineilla, ammoniakilla, vedyllä ja niin edelleen. Tässä haettiin myös tarkastuspisteitä. Itse näen, että tässä tulee tarkastuspisteitä, kun meillähän tulee 31.12.21 REDin eli direktiivin tarkastus ja viimeistään siinä vaiheessa tulee katsoa, saammeko me lisää muun muassa näitä synteettisiä polttoaineita tähän matkaan mukaan. Suomen pitää pitää huoli, että
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 puhemies! Hallitus on oikealla tiellä, sananmukaisesti, silloin, kun puhutaan biopolttoaineiden osuuden lisäämisestä. Se on ilmastokysymys, mutta se on myös talouspoliittinen kysymys. Mitä enemmän pystymme korvaamaan tuontienergiaa, se on joka euro kerrallaan aina Suomen edun mukaista, ja tämäkin täytyy meidän huomioida. hallituksen tavoite, että Suomesta tulee biopolttoaineiden mahtimaa, on tietysti mielenkiintoinen näkökulma, ja kuten ministeri kertoi tuossa, niin muutkin tekevät töitä parhaillaan. Siksi haluankin kyllä ihan kysyä vielä näistä hallituksen tavoitteista, joissa nyt sitten puhutaan vähän isoillakin kirjaimilla biopolttoaineiden mahtimaasta: millä aikavälillä tätä saavutetaan? Jos ajatellaan sitten teknologian kehitystä, niin on selvää, että me tarvitsemme kansainvälisiä sijoituksia. Meillä on myös hyviä pilotteja, ja näiden kautta saadaan rakennettua uutta, mutta mihin kaikkeen mittaan tämä biopolttoaineiden tuotanto kotimaassa voidaan sitten nostaa, kun kaikille näille, hakkeille ja jätteille ja muullekin, on oma kilpailu olemassa? Mikä on ministerin arvio siitä, mihin tasoon Suomi pystyy tältä osin yltämään?
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 ja katsoa, mitä muita mahdollisuuksia meillä on vähentää hiilidioksidipäästöjä liikenteestä, erityisesti henkilöliikenteestä. Biopolttoaineita tarvitaan, mutta erityisesti niitä tarvitaan raskaassa liikenteessä ja lentoliikenteessä pitkälle tulevaisuuteen, koska siellä ei sähköistämisen mahdollisuutta ole.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa puheenjohtaja! Harmi, että edustaja Viitanen ei enää ole paikalla, kun hän olisi voinut kommentoida näitä lisääntyviä laskuja, mitä kansalaisille tullaan lähettämään. Kysyisinkin ministeriltä, miten te kommentoitte tätä realismia. Me tiedämme, että Norja on tietenkin valinnut sähköautot. Siellä minun käsittääkseni sähköstä tuotetaan 99 prosenttia vesivoimalla, juoksutetaan yli, eli niillehän sähkö on tavallaan ilmaista tiettyinä aikoina, ja Ruotsillakin taitaa olla vesivoiman tuotanto jotakin lähes puolet — pikkusen erilaisia maita. Kun meillä jotkut tahot käyvät hakkuitten kimppuun, että niitäkin pitäisi vähentää, turve poistetaan markkinoilta, kivihiili poistetaan markkinoilta, niin poltammeko me seteleitä vastapainoksi voimaloissa vai mitä me poltamme?
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-29 Tuossa liikenne‑ ja viestintäministeriön bioskenaariossa keskeisiksi haasteiksi muodostuvat just kestävästi tuotettujen biopolttoaineiden saatavuus ja hinta. Tässä raportissahan on, että jo tällä hetkellä uusiutuvan dieselin kansainvälisestä tuotannosta noin 40 prosenttia ohjautuu Suomeen, Ruotsiin ja Norjaan. Jos nämä nyt suunnitellut tavoitteet toteutuvat, niin 2030 pitäisi 55—60 prosenttia globaalista uusiutuvasta dieselistä ohjautua tänne Pohjoismaihin. Tämähän aiheuttaa sen, että tuotantokustannukset tulevat nousemaan huomattavasti kuluttajille tulevaisuudessa, ja tämä aiheuttaa sitten myös sen, että teollisuuden liikennöinti‑ ja kuljetuskustannukset nousevat, elintarvikkeiden, tavaroiden hinnat nousevat tulevaisuudessa todella paljon, jos me menemme tähän.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa rouva puhemies! Kun puhutaan päästöjen vähentämisestä, niin tietysti on hyvä muistaa se perusasia, että se on päästöjen vähentämistä, kun ei synnytetä päästöjä. Ilmakehä ei valitettavasti erota sitä, onko hiilidioksidi tai jokin muu kasvihuonekaasu syntynyt fossiilisesta raaka-aineesta tai uusiutuvasta raaka-aineesta. Sen fysikaalis-kemiallinen vaikutus ilmakehässä kasvihuonekaasuna on tismalleen sama raaka-aineesta riippumatta. Silloin päästövähennysten tavoitteena pitää todella olla se, että vähennetään hiilen tupruttamista ilmakehään, samaan aikaan lisätään hiilen sitomista ja kasvatetaan hiilivarastoja. Tämähän se on se iso kuva päästöjen vähentämisessä, puhuttiinpa liikenteestä tai muusta. Mutta onko tavoitteena nostaa Suomi biotalouden mahtimaaksi? Siinä tullaan tietysti siihenkin kysymykseen,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 käytännössä sitä, että suurin osa suomalaisista joutuisi jalkamiehiksi ja vain ne, joilla on paljon kukkarossa rahaa, pystyisivät jonkunnäköisen Teslan tai vastaavan ostamaan. Ja pitää tälläkin hetkellä muistaa, kun vihreät ajavat innolla päästötöntä taloutta, mitä siinäkään on järkeä, kun tässäkin kaupungissa poltetaan kivihiiltä ja tehdään valtavasti sähköä vihreiden silmien alla omasta tahdostaan ja sitten arvostellaan niitä, jotka yrittävät uusiutuvia energia-aineita tuoda markkinoille. Kyllä siinä on oman paidan pesua, huonon omantunnon pesua aika pahasti, että tällaista tehdään. Tärkeää on, että me rakennamme omaa biopolttoainesysteemiämme niin hyvin, että korvaamme sillä fossiilista ja pidämme nämä nykyiset autot kunnossa. Siinä teemme isänmaallisen hyvän teon joka tapauksessa.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-29 ei tarvittaisi lisää ainakaan. Silloin tietysti vaihtoehto on se, että meille tuodaan ulkomaista puutavaraa, ja sitten on taas se, millä tavalla tuotettua ja minkätyyppisissä olosuhteissa tuotettua. Se on minun mielestäni paljon suurempi kysymysmerkki kuin silloin, jos on kysymys suomalaisesta kestävästä metsätaloudesta ja sen sivuvirtojen hyödyntämisestä.
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-29 valitettavan usein unohdamme yhden itsellenikin läheisen ainesosan, eli alkoholin. Eli nyt puhutaan etanolin käytöstä polttomoottoreissa. Tässä olisi se etu, että olisimme polttoaineen suhteen omavaraisia emmekä esimerkiksi öljyntuottajamaista, arabimaista, riippuvaisia. Ja ilmaston kannalta alkoholi, etanoli, olisi bensaa tai dieseliä puhtaampaa, myös siksi, että sitä ei tarvitsisi kuljettaa kaukomailta tänne. Myöskin työllistävä vaikutus sillä olisi. Helposti syntyisi Suomeen tuhansia kahden—kolmen hengen nyrkkipajoja, eikä paljon autotallia kummempia tiloja siihen tarvittaisi. Lisäksi vielä on huomattava, että tässä olisi sekin etu, että viljan hinta saataisiin sille tasolla, että maanviljely jälleen maassamme kannattaisi. Tätä ainesosaa ei kannata unohtaa.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2019-01-29 Eli nämä ovat toisiaan tukevia tavoitteita, sähköisen liikenteen edistäminen ja biopolttoaineet, ja näillä päästään todellakin nopeasti päästövähennyksissä eteenpäin. Riittävyys ja vaikutus hintaan: Se on aivan totta, että ei meistä kukaan osaa sanoa, mikä on uusiutuvan polttoaineen tarkka hinta 10 tai 11 vuoden kuluttua, mutta voidaan miettiä niitä arvioita, että puhutaan kuitenkin alle 10 sentin vaikutuksesta litrahintaan. Käsittääkseni viimeisen vuoden aikana bensapumpulla tai dieselpumpulla hinta on vaihdellut 20 senttiä pelkästään raakaöljyn hinnanvaihteluitten takia. Eli tämä mahdollinen hintalisä ikään kuin häviää jo tämän normaalin vaihtelun sisälle. Se, että Pohjoismaissa on näin iso osa tästä tuotannosta, kertoo siitä, että Pohjoismaat ovat eturintamassa kulkemassa ja meillä on eturivin yrityksiä, meillä on toimintaa, jolla on pistetty vauhtia uusiutuvien polttonesteitten kehittämiseen, ja hyvä niin. sitä mukaa, kun sähköinen liikenne lisääntyy, sitten siitä uusiutuvan polttoaineen tuotantokapasiteetista tulevaa tuotetta vapautuu enenevässä määrin esimerkiksi lentoliikenteen käyttöön. Nythän meillä on aika vähäistä vielä lentoliikenteessä uusiutuvien polttoaineitten kysyntä, mutta se on varmasti tulevaisuudessa kasvamaan päin, joten senkään vuoksi nämä investoinnit ja satsaukset eivät todellakaan mene hukkaan. On useita vaihtoehtoja:
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-29 Esityksessä ehdotetaan myös muutettavaksi biopolttoaineiden käytön edistämisestä liikenteessä annettua lakia siten, että jakeluvelvoitetta tiukennettaisiin vuodesta 2021 alkaen ja lisävelvoitteen laiminlyönnistä säädettäisiin seuraamusmaksu. Ensinnäkin perussuomalaiset ovat alusta pitäen suhtautuneet varsin kriittisesti nyt tehtyihin esityksiin, koska lakeihin liittyy paljon sellaisia vaikutuksia, joita perussuomalaiset eivät voi hyväksyä. Biopolttoaineiden, erityisesti kehittyneiden biopolttoaineiden fossiilisia tuotteita korkeammat hinnat tulevat nostamaan polttoainekustannuksia tulevaisuudessa, ja todellisuudessa hinnankorotukset ovat huomattavasti paljon suuremmat kuin mitä hallitus antaa esityksessään ymmärtää. Maataloudessa puolestaan kustannusten nousu aiheutuu jakeluvelvoitteen työkoneita koskevista muutoksista ja kohdistuu etenkin viljan viljelyyn. Tämä on viljelijöitä kohtaan kohtuuton lisärasite, etenkin kun tiedetään viljelijöiden haasteet viime vuosina. Samoin lämmityshinnan nousu lisää kustannuksia öljylämmitystaloissa. Perussuomalaisten eduskuntaryhmä näkee, että tämäkin on kohtuutonta etenkin eläkeläisiä, mutta myös kaikkia muitakin omakotitaloasujia kohtaan. Onhan Suomessa vielä vajaat 200 000 öljyllä lämpiävää pientaloa. Perussuomalaiset näkevät, että ei ole tarpeen tehdä sellaisia päätöksiä, joista koituu Suomelle ja Suomen yrityksille kilpailuhaittaa. Lakiehdotuksista koituu tai syntyy satojen miljoonien eurojen kustannus eri toimijoille sekä yksityissektorille muun muassa metsäteollisuuteen. Myös logistiikkakustannusten nousun vaikutus on lakiesityksen myötä Suomen kaltaisessa pitkien logististen yhteyksien maassa huomattava. Henkilöautoilijat maksavat tästä sievoisen summan korotettuina polttoainemaksuina. Näitäkään kustannuksia hallitus ei tuo omassa esityksessään selkeästi julki. Lopuksi, me näemme, että poliittisia päätöksiä tehtäessä tulisi aina asettaa etusijalle maamme kansallinen etu. Nyt näin ei ole tapahtunut, ei siis tässäkään lakipaketissa. Tämä on sekä pöyristyttävää että tuomittavaa.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa puhemies! Suomen ja suomalaisten etu ja myös Suomen kilpailuetu on se, että teemme niitä ratkaisuja kansallisessa ilmastopolitiikassa — ja viemme niitä myöskin sitten globaalisti eteenpäin — joilla ratkaistaan ilmaston lämpenemistä. On kysymys nimenomaan siitä, että että olemme mukana siinä porukassa, joka hillitsee ilmaston lämpenemisen siihen, että ilmasto ei lämpene yli sen puolentoista asteen. Siksi onkin ollut mielenkiintoista taas kerran kuulla täällä eri puolueitten arvioita sosiaalidemokraattien ilmasto-ohjelmasta. Haluan kiittää Haluan kiittää kaikkia kahdeksaa eduskuntapuolueryhmää, jotka ovat olleet mukana yhteisessä julkilausumassa siitä, miten pääsisimme suomalaisina mukaan tähän kehitykseen, jolla varmistetaan se, että ilmasto ei lämpene yli puoltatoista astetta. Siinähän olemme sitoutuneet siihen, että vuonna 2030 hiilidioksidipäästöjä vähennetään 55 prosenttia ja vuonna 2040 olemme siinä tilanteessa, että nielut sitovat hiiltä enemmän kuin sitä päästetään, eli olemme hiilineutraalissa tilanteessa. Tähän tarvitaan juuri niitä toimia, mitä sosiaalidemokraatit ovat omassa ilmastopoliittisessa ohjelmassaan esittäneet. Ja todellakin, niin kuin jo aiemmin totesin, tämä hallituksen esitys on oikeansuuntainen, mutta se ei katso riittävän kauas eikä tuo kaikkia niitä vaihtoehtoja mukaan, jotka nyt olisi otettava. Erityisesti on tärkeää ymmärtää se, kehitys menee todella nopeasti eteenpäin. Se, että me sidomme tilanteen nyt 12 vuodeksi tämän lain mukaiseen biopolttoaineitten sekoitevelvollisuuteen, jähmettää sitä kehitystä, jota meidän pitäisi olla edistämässä. Sen vuoksi nämä esitykset, joita sosiaalidemokraatit,