samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Palaisin vielä EU:n puolustukseen ja sen yhteiseen suunnitteluun. Viime vuosina turvallisuusympäristö on muuttunut olennaisesti koko EU:n alueella, mutta siinä on huomioitava se, että se, minkä me koemme haasteena täällä Pohjois-Euroopassa, se turvallisuudenkuva ja puolustuksen kuva, on toisenlainen kuin etelämpänä Euroopassa, missä uhkat ja top 3 -uhkat nähdään toisenlaisina. Yhtä kaikki komissio on todennut, että yksikään EU-maa ei nykyisessä turvallisuustilanteessa pysty vastaamaan kaikkiin turvallisuusuhkiin yksinään eli mikään EU-maa ei tähän yksinään pysty, että kaikki turvallisuusuhkat olisivat hoidossa. Näin ollen se, että me EU-maat teemme puolustusyhteistyötä, on äärimmäisen tärkeää ja voisi myöskin olla erittäin hyödyllistä, kun siihen määrätietoisesti tartutaan.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2017-11-22 Joitakin vastauksia edustajien puheenvuoroihin ajan sallimissa puitteissa. Keskusteluhan on ollut varsin sävyisä, niin kuin tietysti EU:n suhteen helposti usein käykin. Edustaja Arhinmäki yritti puhaltaa siihen vähän elämää muutamilla kriittisillä huomioilla, joihin tässä vastaan. Puhuitte siitä, että tyytymättömyys EU:ta kohtaan on todellista, ja tähän asti meillä on yhteisymmärrys. Se on johtanut todellakin erikoisiin ja yllättäviin käänteisiin eri maiden kansallisissakin vaaleissa, ja nämä tyytymättömyyden aiheet tulee ottaa huomioon. Niistä keskeinen on varmasti muuttoliike, johon hallitus on juuri muodostanut kannan, mutta myös sosiaalinen oikeudenmukaisuus, minkä otitte itse esiin. Kyllä, se on varmasti näin, mutta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden suhteen näitä ongelmia ei voida ratkaista jäsenmaiden välisillä tulonsiirroilla veronmaksajilta toisille, koska tämä ajatus on kerta kaikkiaan yhteensopimaton EU:n nykymuodon kanssa. Eri mailla on itsenäiset talouspolitiikat, kuten tulee olla, ja omat veroasteet ja veropolitiikat, kuten tulee säilyä. Otitte myös esiin sen, että Suomi sitoutuu yhteiseen puolustukseen ja sen kehittämiseen. Kyllä, koska kansalaiset sitä toivovat ja se on hallituksen linja ja se on hyvä linja. Otitte esiin, että puolustusmenot nousevat. Kyllä, niin on hyvä. Mutta siinä olitte, kuten tässä on jo tuotu esiin, asiallisesti väärässä, että tämä ei ole liittovaltiokehitystä vaan tämä pysyvä rakenteellinen yhteistyö on jäsenmaiden välistä yhteistyötä. Demareiden puheenvuoro oli hieman laimea: johtajuus puuttuu tai suuri kuva puuttuu. Kyllä meillä on suuri kuva hallitusohjelmassa, ja sitä on täsmennetty erilaisilla muilla ohjelmilla. En näe tälle kritiikille oikein minkäänlaista pohjaa. Meidän politiikkamme on aktiivisempaa kuin koskaan, se on parempaa kuin koskaan, ja se on myös hyvin johdonmukaista. Perussuomalaiset ottivat esiin myös muuttoliikekysymyksen. Olitte siitä iloisia ja ylpeitä, että teillä on yksi meppi, joka on äänestänyt turvapaikanhakijoiden taakanjakojärjestelmää vastaan. — Niin, minua nyt hämmästyttää, että olette siitä iloisia, että yksi äänesti vastaan. Muistaakseni teillä on kaksi meppiä. Tarina ei kertonut, mihin toinen jäi tästä hyvin tärkeästä äänestyksestä. — Mutta otitte esiin sen oleellisen kysymyksen, että kannatatte Suomen voimakasta itsenäisyyttä, ja edustaja Mäkelä nimenomaan otti esiin sen, että alamme olla tilanteessa, jossa voimme valita vain olla mukana tai ulkona. Nyt kysyn suoraan, selventäkää kantaanne: Siis haluatteko olla ulkona? Haluatteko asemoida Suomen Valko-Venäjän ja muiden vastaavanlaisten Itä-Euroopan ei-EU-maiden kanssa samaan joukkoon?
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! On hyvä, että EU:ta kehitetään. Se suuri kysymyshän tässä on, että miten ja mihin suuntaan se kehittyy. Pääministeri sanoi vahvasti, että Suomi ei ole valmis kasvattamaan yhteisvastuuta. Se oli hyvä ja selventävä lause. Mutta pari kysymystä. Miten Ranska, Espanja ja Italia suhtautuvat yhteisvastuukysymykseen ja talousunionin kehittämiseen? Sitten tästä yhteisestä puolustusyhteistyöstä: tämä on jäänyt ainakin kansalle hiukan epäselväksi, mitä se tarkoittaa konkretiassa.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 jään odottamaan yhtä erityistä asiaa. Nimittäin hallituksen analyysi on sillä tavalla vajavainen, että siinä ei arvioida, miten Suomi kansakuntana rakentaa omaa selviytymisstrategiaansa vientivetoisena, suhdannevaihteluihin herkästi reagoivana maana. Jos ajatellaan, että EU-tasolla ei ole halukkuutta tai edellytyksiä suhdanteita tasaaviin puskureihin tai järjestelmiin, eikö niin, että silloin kansallisesti meidän pitää miettiä, mitä me täällä teemme, jotta me selviämme? Tästä seuraa, että meidän ei pitäisi hylätä kykyä koordinoida talous-, työmarkkina-, sopimus- ja finanssipolitiikkaa. Suomi tarvitsee yhteisen Suomi-pöydän. Meidän pitää panostaa osaamiseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen ja monipuolistaa elinkeinorakennetta.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön, ja Suomen kädenjälki näkyy muun muassa sitä kautta, että viittaus Lissabonin sopimuksen avunantolausekkeeseen on liitetty nimenomaan tähän kohtaan. EU on tähän mennessä toiminut kriisinhallintaoperaatioissa. Sillä on kyky siviilikriisien hallitsemiseen, mutta tämän ohella nyt tämä uusi liikahdus tarkoittaa sitä, että
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! On ilahduttavaa, että sosiaalisesta ulottuvuudesta puhutaan, koska EU:n legitimiteettikriisi pohjautuu juurikin tämän sosiaalisen ulottuvuuden puuttumiseen. On myöskin ilahduttavaa, että tässä yhteydessä keskustellaan rahaliiton kehittämisestä, koska sosiaalista ulottuvuutta ei ole mahdollista toteuttaa, ellei rahaliittoon tehdä uudistuksia. Mitä tulee Suomen kantaan tällä hetkellä, joka siis lähinnä on sitä, että vastustetaan yhteisvastuun lisäämistä, niin pidän sitä ongelmallisena sen takia, että se ei oikeastaan tuo mitään todellisia ratkaisuja niihin ongelmiin, joista rahaliitto tällä hetkellä kärsii. Yhteinen valuutta on jo lähtökohtaisesti yhteisvastuullinen. Tällä hetkellä kansantalouksiltaan, elinkeinorakenteeltaan, palkkatasoltaan hyvin erilaiset maat ovat yhteen sidottuja yhteisen valuutan ja yhteisen rahapolitiikan kautta, eikä minkäänlaisia muita joustomekanismeja ole esitetty näiden epätasapainojen korjaamiseksi kuin talouskuria eli tavallisten kansalaisten palkkojen, sosiaaliturvan ja julkisten palveluiden leikkaamista. Tämä on se keskeisin ongelma, ja tähän ongelmaan ei Suomen kanta tuo minkäänlaisia ratkaisuja.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Mitä paremmin sisämarkkinat toimivat, sen paremmin Suomella menee. Valitettavasti kehitys viime aikoina on ollut juuri päinvastainen. Ja sitten on tietenkin tämmöisiä kysymyksiä kuten digitaaliset sisämarkkinat, joissa pitäisi todella ripeästi edetä. Valitettavasti päätöksentekokyky ei tällä hetkellä EU:ssa ole sitä luokkaa, että esimerkiksi digitaalisilla sisämarkkinoilla voitaisiin
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! On ollut mielenkiintoista seurata tätä keskustelua, kun joku muu puolue kuin perussuomalaiset on esittänyt ehkä vahvaakin kritiikkiä ja vastustusta — sitä, että katsottaisiin, ettei integraatio mene liian syvälle. Esimerkiksi KD:n puheenvuoroissa on ollut tällaista. Ja sitten kun perussuomalaiset sanovat sen, niin hirveä hälinä alkaa: no niin, nyt ne taas tuommoisia puhuu. Kuunnelkaa ihan oikeasti, meillä on ihan aidosti syvällistä sanottavaa näistä asioista, ja niin kuin edustaja Huhtasaari kertoi, nämä jotkut ovat tulleet esille ja toteen. Eurooppaministerillä ovat ehkä hieman jutut muuttuneet keväästä, jolloin hän oli valmis EU-jäsenäänestykseen ja kritisoi euroakin, mutta ilmeisesti aika on muuttunut ja...
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 tästä pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä, konkreettinen kysymys: jos tässä ensi vaiheessa tuo 500 miljoonaa euroa tulee EU:n yhteisestä budjetista, mistä Suomen mielestä ollaan valmiita leikkaamaan?
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! En usein vetoa Elinkeinoelämän keskusliittoon mutta nyt siteeraan EU-johtaja Taneli Lahtea. Suora lainaus: "Pitää olla ennalta aktiivinen. Nyt me ei olla." Elinkeinoelämän keskusliitto siis kumoaa omien ministeriensä korulauseet tylysti. Suomen kanta Emun kehittämiseen on ollut vain lista kaikesta, mikä ei käy, ilman mitään omaa aloitetta. Haastan pääministeri Sipilän: tämä on oikea aika, oikea paikka kertoa yksi Suomen oma tulevaisuusaloite. Nordea on tervetullut Suomeen, mutta riskit kasvavat. Voisiko Suomi siis vihdoin lopettaa pankkiunionin jarruttelun ja panna toimeksi? Ne valtiot, joiden pankkijärjestelmä on kunnossa, muodostaisivat keskinäisen talletussuojan ja kriisirahaston, jotta vakuuttaisimme itsemme seuraavan finanssikriisin varalta.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Suomi on ollut minusta poik- keuksellisen aktiivinen, kun katsoo sitä suuresta valiokunnasta ja oman kokemukseni perusteella. EU:n johtajien keskuudessa tunnetaan pääministeri Sipilän käytännönläheiset prosessikaaviot, tunnetaan Suomen hallituksen rooli. Tulosta on syntynyt puolustusyhteistyössä, digitalisaatiossa, Emun kehittämisessä, byrokratian purkamisessa. Nämä ovat kaikki faktoja. Tässä keskustelussa se, mikä minusta
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Nyt tarvitaan luottamusta EU-jäsenmaiden kesken, jotta EU:n yhtenäisyys ja arvojohtajuus maailmassa voidaan turvata. Maailma tarvitsee nyt toimintakykyistä Euroopan unionia. Pienikin maa voi olla aktiivinen Euroopan unionissa, se on tässä viime aikoina nähty, mutta Suomi laistaa nyt mahdollisuutensa. Me emme käytä nyt kapasiteettiamme täysimääräisesti. Sen sijaan me poimimme rusinoita pullasta: ei eurovarainministerille, ei eurobudjetille, ei suhdannetasausmekanismille. Ei se näin mene! Jos me haluamme meille tärkeitä asioita saavuttaa, meidän täytyy olla avoin muiden jäsenmaiden esityksille. Ja tiedättekö mitä: Euroopan unionissa keskustellaan tällä hetkellä hyvin paljon euroalueen suhdannetasauksesta, ja näille esityksille täytyy olla avoin. Eivät sosiaalidemokraatit halua tehdä Euroopan unionista tulonsiirtounionia, mutta me haluamme järkevän
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 Kumpikaan ei ole tapahtunut. EU27 on pysynyt täysin yhteneväisenä, ja se on mielestäni hatunnoston arvoinen asia. Toinen, mikä liittyy tähän yhtenäisyyteen, on oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen. Edustaja Henriksson täällä jo viittasi eiliseen Euroopan arvot -keskusteluun, jossa presidentti Ahtisaari sanoi muun muassa näin: "Meidän pitää ojentaa niitä, jotka eivät arvoja kunnioita."
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 matkustaa, onkin ollut helpotus. Euron ongelma, kuten tässä on sanottu ja tiedetään, on se, että mukana on taloudenpidoltaan hirmuisen erimitallisia maita. Koska tästä yhteisvaluutasta silti on kuviteltavissa olevia hyötyjäkin olemassa, niin kysyisin vastaavilta ministereiltä näkemystä: Mitä mieltä olisitte mahdollisesti
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa herra puhemies! Aivan kuten pääministeri Sipilä omassa puheenvuorossaan totesi, Suomi ennakoi omia päätöksiään suuren valiokunnan kautta hyvissä ajoin. Olen ihmetellyt, kun esimerkiksi edustaja Harakka puhui, että ei muka näin olisi. Kannattaa ainakin tuo puhe kuunnella, ja jos ei ole kuunnellut, niin lukea tuolta pöytäkirjasta uudestaan. Mutta on tärkeä muistaa myös se, että Suomihan ei ole muuttanut linjaa. Mehän pidämme tiukasti siitä Lissabonin sopimuksesta kiinni, että no bail-out -sääntö on edelleen voimassa, eli Suomi ei ole suosimassa eikä ole perustamassa velkaunionia. Jokainen joutuu omasta taloudestaan pitämään hyvän huolen ja kantamaan vastuuta oman talouden ylläpidosta, eikä mitään tämmöistä avointa kukkaroa olla minnekään antamassa. Ihmettelen vain sitä, kun täällä puheenvuoroissa halutaan antaa kuva, että ollaan menossa Eurooppaan ovet paukkuen. Ei, me kannatamme vastuullista politiikkaa. Suomi on selkeästi Euroopan unionin jäsen, läntisen Euroopan jäsenmaa,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Olen sitä mieltä, että ”liittovaltio”-sanaa käytetään vähän liian heppoisesti, nimittäin jokaiselle puhujalle se tarkoittaa eri asiaa. Pyrin vain nostamaan esille sen, miten siniset ja perussuomalaiset, Pilli ja Pulla, kerta toisensa jälkeen kritisoivat liittovaltiokehitystä ilman, että tietävät itse asiassa, mikä sen sisältökään on. Mutta jos nyt mennään tähän EU:n militarisoimiseen, niin tässä sanottiin, että se ei ole liittovaltiokehitystä sen takia, että se on jäsenmaiden välistä yhteistyötä, mutta niin on muuten euro ja Emukin. Eivätkö nekään ole siis liittovaltiokehitystä? Arvoisa rouva puhemies! Me olemme sitä mieltä, että Suomi tarvitsee oman itsenäisen, uskottavan puolustuksen, ja mieluummin me rahoitamme sitä suoraan kuin niin, että rahoitamme EU:n aseteollisuutta, ja mieluummin me rahoitamme hivenen enemmän työntekijöiden, eläkeläisten,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-22 Ja teidän nykyinen puheenjohtajanne Li Andersson toimiessaan Vasemmistonuorten puheenjohtajana kannatti ja sanoi kannattavansa sosialistista liittovaltiota. Eli kannatatteko te kuitenkin jonkinlaista liittovaltiota? Ja kun on ollut epäselvyyttä sinisestä linjasta, niin sanotaan se nyt vielä kerran.
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Täällä on käyty tänään keskustelua paljon EU:n liittovaltiokehityksestä, ja haluaisin muistuttaa, että EU:llahan on jo nykyisellään monia liittovaltiomaisia piirteitä. Sillä on oma parlamentti, virkamieshallitus eli komissio, perustuslaki eli Lissabonin sopimus, tuomioistuin, keskuspankki ja oma raha. Ylintä toimeenpanovaltaa EU:ssa käyttää Euroopan komissio, jolla on yksinoikeus tehdä lakialoitteita EU:n lainsäädännöksi. Sillä ja Euroopan unionin neuvostolla on oikeus säätää direktiivejä ilman europarlamentin hyväksyntää. Komissiolla on myös veto-oikeus parlamentin päätöksiin. Komissio toimii käytännössä EU:n hallituksena ja sen puheenjohtaja EU:n presidenttinä. Kaikki tämä kuulostaa liittovaltiokehitykseltä,
Puhuja: Elina Lepomäki
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 Ongelmat ovat itse asiassa kasvaneet juuri siitä syystä — keskuspankkien suojaavan selän takana. Jos sanoo, että euro on vakaampi valuutta kuin vuosiin, on kerrottava, mikä hinta siitä on maksettu: Euroopan keskuspankin taseen loppusumma on kymmenkertaistunut. Kansalliset keskuspankit omistavat yli viidenneksen maidensa velkakirjoista. Target 2 ‑järjestelmässä Suomen saatavien määrä on kolmannes maamme bkt:stä. Omaisuuserien hinnat ovat nousseet, pankkien taseet ovat täyttyneet isäntämaiden velasta, valtiot ovat jatkaneet velkaantumistaan. Tilanne ei ole terve.
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-22 Fru talman! Inom en snar framtid ska Europaparlamentet ge ett förslag till Europeiska rådet om hur platserna i parlamentet ska fördelas efter brexit. Europaparlamentet förbereder nu frågan, och där finns ett konkret förslag som förordar att Finland ska bli tilldelad ytterligare en plats. Landskapet Åland har sedan Finlands EU-medlemskap konstaterat Ålands behov av en egen Europaparlamentsplats för att kompensera makten Ålands lagting gett till Bryssel. Då självstyrda Grönland var en del av EU 1973—1982 hade Grönland en av Danmarks platser öronmärkt. Åland har redan år 2006 presenterat ett förslag till riksdagen om att göra Åland till en egen valkrets i EU-parlamentsval. Regeringen Vanhanen fattade år 2009 ett principbeslut i frågan. I beslutet stadgades att regeringen medverkar till att utveckla landskapets inflytande på arbetet i Europaparlamentet
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 kaikin tavoin niissä keskusteluissa, joita siellä käydään. Halutaan viedä oma panos sinne, mutta totta kai haluamme myös hyötyä kaikin tavoin Euroopasta. Ja tällä hetkellä Suomen suurin ongelma on työllisyys. Se on meidän kohtalonkysymyksemme palveluiden järjestämiseksi ja rahoittamiseksi.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! On hienoa, että tässä EU-ajankohtaiskeskustelussa ovat löytyneet myös Pillit ja Pullat ja Monnit, ja nyt enää kysymys kuuluu, missä se Pekka Töpöhäntä luuraa. Mutta ehkä näistä satuhahmoista on hyvä mennä tähän itse asiaan. Eräs keskeisimpiä haasteita tässä EU:n kehittämisessä on se epäluottamus, mikä vallitsee jäsenmaiden mutta myös poliittisten liikkeiden välillä. tämähän näkyy varsinkin niissä asioissa, joissa unionilla olisi eniten annettavaa, liittyi se sitten sisämarkkinoiden kehittämiseen, rahaliiton kehittämiseen tai vaikkapa siihen, millä tavalla ratkaisemme globaaleja haasteita — otetaan esimerkiksi vaikkapa maahanmuuttoon liittyvät kysymykset tai ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa rouva puhemies! Aivan kuten pääministeri aikaisemmin totesi, Euroopan unionin tulee olla globaali johtaja ilmastopolitiikassa. Se tietenkin edellyttää uusiutuvan energian tuotannon merkittävää lisäämistä unionin alueella. Tämä ei ainoastaan edistä päästöjen vähentämistä ja ilmaston lämpenemisen rajoittamista vaan myös edistää unionin energiaomavaraisuutta. Kaikki uusiutuva energia, joka tuotetaan Euroopan unionin alueella, vähentää EU:n riippuvuutta tuontienergiasta ja ennen kaikkea fossiilisesta tuontienergiasta. Huolimatta tietyistä edistysaskeleista viime aikoina energiaunionin rakentamisessa Euroopan unionin riippuvuus tuontienergiasta on yhä yli 50 prosenttia. Tämä on selkeä turvallisuuspoliittinenkin riski, kun otetaan huomioon, että luonnonvarat ovat usein keskittyneet nimenomaan konfliktiherkille alueille.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 laajat kotimarkkinat, Euroopan kotimarkkinat. Ei ole sattumaa, että maailman suurimmat yritykset ovat moderneja amerikkalaisia alustayhtiöitä mutta Euroopassa, saati Suomessa, sellaisia ei ole. Meidän suuryrityksemme edustavat teollista menneisyyttä, eivät alustatalouden tulevaisuutta, ja se johtuu siitä, etteivät Euroopan digitaaliset sisämarkkinat vieläkään toimi, koska jäsenmaat keskittyvät keskinäiseen nokitteluun yhteisen edun etsimisen asemesta.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa rouva puhemies! Meillä on Euroopassa sosiaalisten oikeuksien pilari, jossa on 20 erilaista periaatetta, joita toivotaan valtioiden noudattavan. Suomi on mielestäni hoitanut asiansa hyvin, ja inhimillisyys ja yhteisöllisyys ovat meillä täällä tärkeitä. Meillä on tällä hetkellä eduskunnassa käsittelyssä sosiaalihuoltolaki, jossa muun muassa avataan terveydenhuoltopalveluja paperittomille ja niille, joilla ei ole oikeutta jäädä tänne tänne meidän maahamme, joten kysyisin teiltä, kun Göteborgissa oli EU-maiden johtajien kokous liittyen juurikin näihin sosiaalisiin oikeuksiin: Millä tavalla tätä taakkaa jaetaan? Onko EU-maissa myös muilla mailla nämä käytännöt, että tavallaan terveydenhuoltopalvelut, sosiaalihuolto ja kaikki kuuluvat myös siellä paperittomille samalla tavalla kuin Suomessa? Suomi tekee todella sydämellä tätä työtä, ja tämä sosiaalihuoltolaki on yksi esimerkki siitä. Toki se tuo kustannuksia ja herättää kysymyksiä, millä tavalla EU:ssa toimitaan.
Puhuja: Susanna Koski
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 Brexitin leikkausvaikutukset ovat suuntaa antavasti tiedossa. Eurooppalaisittain kestävä ja kilpailukykyinen maatalous on yhteisen maatalouspolitiikan lähtökohtana tulevaisuudessakin. Kokoomuslaisittain Euroopan yhteinen maatalouspolitiikka on oleellinen osa Suomen EU-politiikkaa. Valtiovarainministeri Orpo on kannanotoissaan linjannut, että suomalaiselle maataloudelle haetaan neuvotteluissa maksimaalisen hyvää ratkaisua. Pääministeri Sipilä,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 Myös edustaja Salolainen oli huolissaan muuttoliikkeestä aiemmassa puheenvuorossaan, ja syytä siihen kyllä onkin. Euroopan parlamentti antoi viime viikon äänestyksessä mandaatin aloittaa neuvottelut jäsenmaiden kanssa Dublin-menettelyn uudistuksesta. Tämä parlamentin kanta sisältää
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-22 edelleenkin tästä Target-järjestelmän epätasapainosta, minkä edustaja Lepomäki nosti täällä esille, ja toisaalta sitten viitata vielä edelliseen kysymykseeni elikkä järjestelemättömiin luottoihin pankkisektorin sisällä. Minun mielestäni nämä muodostavat kokonaisuuden, kun nytten meillä hallitus on ottanut sen kannan, että voidaan siirtyä kohti yhteistä talletussuojajärjestelmää, kun katsotaan, että järjestelemättömien luottojen määrä on tarpeeksi pieni. Mikä se prosenttiraja sitten on, minkä me katsomme olevan tarpeeksi pieni? Kuitenkin järjestelemättömiä luottoja on noin 600—700 miljardia Euroopan pankeissa.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä huoltovarmuus ja turvallisuus ovat ne kaksi keskeistä tekijää, mistä me EU:n puitteissa saamme nauttia. Maatalouspolitiikka on yksi niistä keskeisimmistä huoltovarmuuteen liittyvistä tekijöistä. Kun tätä rahoituskehystä EU:ssa valmistellaan, kyllä kannustan olemaan myös siinä aktiivinen. Ministeri Leppä on tehnyt hyvää työtä EU-pöydissä, mutta tämä on se keino, millä me pystymme saamaan myöskin meidän nettomaksuosuuttamme mahdollisimman paljon takaisin. Itse asiassa maatalous on se suurin saanto, mitä me voimme EU-budjetista takaisin Suomeen saada. Muistetaan ne epäedullisemmat tuotanto-olosuhteet, mitkä meillä on, omasta tuotannostamme on pidettävä kiinni.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Kun täällä muutamat edustajat olivat huolissaan siitä, että Suomi jollain tavalla poimisi pullasta rusinoita EU:ssa, niin minä suorastaan toivoisin, että joskus siihen pääsisimme. Nyt tilanne ei siltä näytä. Ministeri Terho käytti sitä suomalaisen keskustelun tyypillistä argumenttia, että kun ei enää mitään muuta keksitä, niin pelotellaan sitten Venäjällä. Siihen minä vastaan niin, että itsenäinen meidän pitää olla idän lisäksi myöskin lännen suuntaan. Joskin on niin, että EU:lla on joitakin yhteisiä asioita Venäjän kanssa. Sananvapauden rajoittamisten ohella EU:n perusperiaate tuntuu olevan, että vaalit, äänestykset ja demokratia ovat yleisesti ottaen ongelmia.
Puhuja: Jaana Laitinen-Pesola
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Kuten pääministeri totesi, unioni tarvitsee myös sosiaalista Eurooppaa. EU-johtajat sitoutuivatkin itse asiassa viime viikolla sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseen, ja taloutta ja sosiaalisia oikeuksia tuleekin kehittää rinnakkain. Sosiaalisten oikeuksien parantaminen tuottaa hyötyä EU-kansalaisten arkielämään ja sitä kautta lisää kansalaisten luottamusta unioniin.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 kiistelty ja kyseenalaistettu kunnianhimon tasoa, jolla keskustajohtoinen hallitus on EU-asioita hoitanut. Jos sitä listaa katsoo, miten aktiivisesti Suomi on edistänyt vaikkapa turvallisuus- ja puolustuspoliittista yhteistyötä, miten pääministeri aivan henkilökohtaisesti piirsi kollegoilleen kaaviota siitä, miten eurooppalaista maahanmuuttopolitiikkaa pitäisi hoitaa, jos ajattelee sitä, että olemme tehneet ensimmäisinä euromaina omat Emu-linjauksemme valmiiksi — lähdemme siitä, että se, mitä on sovittu, täytyy viedä ensiksi loppuun — jos miettii meidän energia- ja ilmastokysymyksiämme, Suomi on erittäin kunnianhimoisessa seurassa siellä, jos miettii sitä, miten me olemme turbulenttisina aikoina puolustaneet vapaata taloutta, vapaata kauppaa, puolustaneet sitä,
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Täällä on paljon keskusteltu EU:n arvoyhteisöstä. Mitkä ne eurooppalaiset arvot ovat? Ei ainakaan Katalonian tilanteessa niitä tuotu millään lailla esille, kun siellä pampulla hakattiin mummoja. Mitä tulee tähän edustaja Arhinmäen kommenttiin, että ministeriaitiosta ei enää kuulu "missä EU, siellä ongelma", se on todella surullista, kuten myöskään ministeri Terho ei enää aja EU:sta kansanäänestystä. Joillakin arvot muuttuvat, joillakin arvopohja pysyy. Mutta kun me olemme nyt jättämässä valiokunnassa eriävän mielipiteen tästä Emun kehittämisestä ja pankkiunionista, niin mikäli vasemmistoliitto haluaa vastustaa liittovaltiokehitystä, niin mielelläni annan sen paperin allekirjoitettavaksi.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Edelleenkään se, että vastustaa liittovaltiokehitystä, ei tarkoita vielä yhtään mitään. Silloin pitäisi pystyä yksiselitteisesti kertomaan, mitä liittovaltiokehitys on. Esimerkiksi vasemmistoliitto on sitä mieltä, että Euroopan unionissa tarvitaan minimitasoja vaikkapa yhteisöverotuksessa niin, että maat eivät kilpaile toisiaan vastaan mutta maat voivat kyllä pitää korkeampaa verotasoa. Meidän mielestämme sosiaaliturvassa, palkoissa, työehdoissa pitää olla minimitaso samoin kuin ympäristönormeissa. Jonkun mielestä tämä voi olla liittovaltiokehitystä, ja jos tämä on liittovaltiokehitystä, me kannatamme sitä. Mutta silloin jos kysymys on vaikkapa siitä, että tulisi
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Kaksi asiaa. On puhuttu EU:n arvoista, oikeusvaltioperiaatteesta. Olisi ollut hyvin tärkeää kuulla hallituksen näkemys Puolan ja Unkarin tilanteesta, millä tavalla edistetään EU:ta arvoyhteisönä ja oikeusvaltioperiaatetta. Toinen asia: En halua kääntää veistä lääkevirastohaavassa. Saimme poikkeuksellisen vähän ääniä kierroksella, jolla kaikki maat saattoivat äänestää kolmea ehdokasta. Selitimme sen itsellemme siten, että Helsinki ja Suomi tunnetaan huonosti.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa rouva puhemies! Otan kantaa vain ja ainoastaan näihin sosiaalisen ulottuvuuden ja ennen kaikkea työllisyyden asioihin, joita on noussut tässä keskustelussa esille. Varsinkin edustaja Jokinen tähän kiinnitti omassa puheenvuorossaan huomiota ja kysyi tavallaan, mitä EU-puolella voitaisiin tälle puolelle tehdä. Siellä on paljonkin käyty keskustelua muun muassa työvoiman liikkuvuudesta, sen edistämisestä. Tietysti se ongelma tulee siitä, että maiden väliset erot ovat suuria, ja siitä tietysti aiheutuu kaikenlaisia haasteita. Osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen ovat yksi keskustelu sekä pohjoismaisella tasolla että EU-tasolla, ja tietenkin on syytä edistää tämmöisten esteiden purkamista. Meillä on aika ajankohtainen asia ollut tässä vastikään, lähetettyjen työntekijöiden direktiivi. Olin siellä. Se oli 15-tuntinen kokous, jonka päätteeksi sitten asiasta äänestettiin. Siellä oli muutama maa, jotka eivät tähän lähteneet mukaan, mutta valtaosa lähti. Tämä tietysti kertoo siitä, että kun on paljon maita, niin ajatusten ja tavallaan kantojen yhteen sovittaminen ei näissä asioissa ole lainkaan helppoa. Itse olen tyytyväinen ensinnäkin siihen, että eduskunta antoi vahvan tuen ja tilaa tilaa siihen kokoukseen, jotta voitiin tätä tärkeää asiaa viedä eteenpäin. Jos jotenkin tiivistäisi sen lähetettyjen direktiivin, niin ideahan on sama työ, samassa paikassa, sama palkka. Tässä on aika lailla pähkinänkuoressa se, mistä tässä on kysymys. Työntekijöiden oikeuksien ja velvollisuuksien suhteen käytännöt ovat monissa maissa aika lailla kirjavia. Suomi on Suomi on usein semmoisessa tilanteessa, että kun direktiiviä ollaan tarjoamassa, niin meillä on jo asiat paljon pidemmällä kuin mitä se direktiivi edellyttää. Eli monesti ongelma ei ole täällä Suomessa. Ongelma on ehkä enemmänkin se, että meidän pitää puolustaa sitä hyvää, mikä meillä jo on, ettei sitä viedä niin päin, että Suomi joutuisi joustamaan toiseen suuntaan. Tämä on minun mielestäni tärkeää, että EU:n pitäisi monessa asiassa tavoitella sitä hyvää, mikä Suomen järjestelmässä on. Se, missä Suomi poikkeaa ehkä kaikkein selkeimmin, on tämä yleissitova työehtosopimusjärjestelmä, jonka perusteleminen tulee vuosi vuodelta haastavammaksi. Tämä on tietenkin keskustelu, joka tässä maassa joudutaan jossain vaiheessa käymään, minkälainen se järjestelmä on. Itse siis puolustan sitä yleissitovaa järjestelmää, mutta näen niin, että sitä haastetaan joka puolelta jatkuvasti,
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 Hoskonen on kuullut puheenvuoroni, jonka käytin ensimmäisenä. Emme äänestä Tampere-hankkeen rahoituspäätöstä vastaan, vaan kritisoimme tätä menettelyä, millä Tampere-hanke on tuotu yllättäin, moninkertaistettu asianmukaisessa valmistelussa oleva rahoitus, ja tässä yhteydessä ollaan huonona esimerkkinä käytetty Kymi Ringiä. Ja kun edustaja Hoskonen totesi, että on valitettu: kyllä on valitettu, ja Itä-Suomen hallinto-oikeus on tuominnut valtuuston tekemän 2 miljoonan lainapäätöksen laittomaksi ja myöskin
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 rouva puhemies! Todellakaan en missään nimessä rinnastanut näitä hankkeita enkä arvostellut kenenkään edustajan puheenvuoroja, vaan käytin esimerkkinä, että — niin kuin totesin — Tampereen hanke on hyvä hanke. Me tarvitsemme tänne kansainvälisiä tapahtumia, koska jokainen tapahtumahan, mikä tänne saadaan, tuo meille hyvää, positiivista julkikuvaa, lisää verotuloja ja lisää tapahtumia, yleensäkin lisää talouselämään aktiviteettia. Ja Kymi Ring, joka on sitten oman lajinsa hanke eikä riipu millään lailla Tampere-hankkeesta, olkoon esimerkkinä siitä, että meidän tulisi nähdä mahdollisuudet myös siellä. Ja niin kuin äsken puheenvuorossani totesin metsäteollisuuden mahdollisuuksista: Minkä takia me vastustamme tässä salissa monessa puheenvuorossa metsien käytön lisäämistä, kun se on sitä paitsi kestävällä pohjalla
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Tämä Tampereen hanke oli myös eilen esillä täällä istunnossa, kun keskustelimme täydentävästä talousarvioesityksestä, ja silloin jo kerroin antavani sille kaiken tuen luonnollisesti, ja pidän tärkeänä, että myös eduskunnalta tukea on kokonaisuudessaan tulossa. En lähde kertaamaan, mutta kyllä eilenkin tulivat ilmi ne positiiviset tekijät, mitkä tässä hankkeessa ovat sillä tavalla, että paitsi tämä areena toisaalta myös Hakametsän kehittäminen toisaalta antavat tälle paljon ulottuvuuksia. Kaiken kaikkiaan on hyvä aina tukea liikunta-, urheilu- ja harrastusmahdollisuuksia, ja sanoisin kyllä niin, että kaiken kaikkiaan haluaisin nähdä niin liikunta-, urheilu- kuin kulttuurihankkeidenkin merkityksen aluetalouksille siinä suhteessa, kuinka paljon positiivista, hyvää, työllisyyttä ne voivat alueille tuoda. Muistan sellaisen Pirfestin tutkimuksen, että esimerkiksi Pirkanmaan alueella erilaiset kulttuuritapahtumat tuovat aluetaloudelle noin parisataa miljoonaa hyvää, ja sekin kertoo sitä, miksi meidän täytyy voida satsata niin kulttuuriin kuin liikuntaankin. Minusta se on erittäin tärkeä ja arvokas tekijä. No, aluetalouksista puhuminen johtaa seuraavaan kysymykseen, mistä edustaja Krista Kiuru tuossa äsken puhui hyvin ja perustellusti, eli SDP näkee, että meidän on nyt viisaasti tuettava aluekehitystä kaikkialla Suomessa, ja niitä positiivisia rakennemuutoksia on pystyttävä tukemaan tätä päivää paremmin. Siksi kannatan näitä SDP:n esityksiä, joissa lähdemme siitä, että tätä positiivista rakennemuutosta tuemme eri alueilla Suomessa niin korkeakoulumuuntokoulutuksen ja näiden satsausten myötä kuin sitten erilaisten väylähankkeiden myötä, ja myös minä uskon ja toivon, että eduskunnassa laajaa tukea näille ajatuksille löytyy. Kokonaistalouskeskustelu tässä nyt jää vähän pienemmälle, mutta todettakoon siihen eiliseenkin viitaten, että sinänsä tässäkin olisi ollut mahdollisuus hallituksella tehdä
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Haluan vain tukea edustajaa siinä, että kyllä tämän kasvun esteitä kun käydään läpi, on myös muita kuin työmarkkinoiden toimivuus sellaisina seikkoina, joita kannattaa ottaa huomioon. Nostitte hyvän esimerkin siitä, että tosiasiassa meidän iso ongelma on se, että 15 prosenttia ikäluokasta siis jättää koulun perusasteen varaan. Sellainen sallivuus, joka yhteiskunnassa tähän asiaan liittyy, johtaa kyllä tämän yhteiskunnan kannalta ikävään lopputulokseen. Myös yksilöllisesti se hinta, että meidän nuoret eivät saa työllisyysastettaan enempään kuin 40 prosenttiin, on iso kysymys tulevaisuuden yhteiskunnan kannalta. Minä kiinnittäisin todella paljon huomiota erityisesti siihen, että meidän nuori ikäluokka kävisi koulut, ja 20—24-vuotiaat nuoret miehet, joista jo 21 prosenttia on joko koulutuksen tai työelämän ulkopuolella, ovat tässä iso haaste. Jos työllisyysastetta halutaan nostaa, niin kaikkein voimakkaimmin tehoava toimi on edustajan ehdotuksen sijasta se, että jokainen toiselle asteelle kykenevä nuori oikeasti kävisi toisen asteen Sellainen ajatus, että Suomessa yhdeksän luokkaa koulua riittäisi jatkossa — se ei vain ole mahdollista. Jos työllisyysastetta halutaan aidosti nostaa, niin se, että meidän nuoret kävisivät toisen asteen koulutuksen, joka olisi maksuton, johtaisi parhaimmillaan siihen, että vähintään 3 prosenttiyksikköä työllisyysastetta saataisiin nostettua. Tämän hallituksen tavoitehan oli juuri se 3 työllisyysasteyksikköä, jota ei tule nyt, koska oppivelvollisuutta ei haluttu pidentää.
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 valmistutaan niiden taitojen kera, jotka on sitten tarkoitettu työmarkkinoilla toteutettavaksi. En nyt ymmärrä, että kun Saksassa liittokansleri Gerhard Schröder sai vastoin omia sosiaalidemokraatteja tämän uudistuksen vietyä läpi, niin miksi sitten tässä eteenpäin pyrkivässä sosiaalidemokraattisessa liikkeessä tätä ideaa ei oteta millään ilveellä edes harkittavaksi. Nyt ensimmäisen kerran,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Kun tässä haastetaan, niin haastan takaisin. Minä olen aina ihmetellyt sitä, että 70-luvun jälkeen ei ole kokeiltu sitä, että nuorisoikäluokka pystyisi käymään toisen asteen koulutuksen loppuun, koska argumentti on ollut juuri se, ettei kaikkia huvita. Mitä jos silloin, kun peruskoulu keksittiin, olisi ajateltu, että se kuusi luokkaa koulua riittäisi sielläkin opetusministeri ajatteli, että Guatemalan intiaanit pitäisi saada kaikki kouluun, ja yhdeksän luokkaa heillekin tuli tavoitteeksi peruskouluun. Jos Suomessa ja Guatemalassa oppivelvollisuus on yhdeksän luokkaa, niin kyllä meidän täytyy ruveta täällä miettimään, mahtaako se enää riittää,
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Epäilen, että kasvatustieteilijät ovat oikeassa: kaikille ei oikein maistu teoreettisesti värittynyt opetus, vaikka kuinka yritettäisiin maistatuttaa. Käytännön työ ja käytännössä harjoittelu sopii ehkä joillekin paremmin. Yhteiskunnan kannalta lopputulos ratkaisee. Jos saadaan kisällikoulutuksen kautta tai työharjoittelun kautta,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa rouva puhemies! Kun on seurannut tätä keskustelua lisätalousarvioon liittyen, niin tulee väkisin mieleen se, että oikeastaan valtiontalouden ja julkisen talouden kannalta yleensä on aivan ratkaisevan tärkeää se, että ihmisillä todella on töitä. Ja kun tässä nyt on viitattu tähän Saksassa 2002—2005 käytyyn Hartz-uudistukseen, jonka tämä saksalainen Volkswagenin henkilöstöpäällikkö Peter Hartz aikanaan suunnitteli hänen kohtalonsa oli tietysti hyvin... — niin hänen tekonsa jäi Saksan historiaan: työllisyys parani. Toki siellä oli ongelmiakin, mutta niin kuin edustaja Eero Lehti aivan oikein totesi, parempi on sekin, että on jonkinasteista työtä ja sitten yhteiskunta auttaa, mikäli sillä ei selviä, ja että jokainen ihminen saa jonkinasteista työkokemusta ja sitä kautta sitten myös sitä kuuluisaa sosiaaliturvaa ja eläketurvaa vanhojen päivien varalle. Mutta äärimmäisen tärkeää tässä on huomata se, että Saksassa toimi se järjestelmä. Se on heidän järjestelmänsä, he tekivät sen omista lähtökohdistaan, ja siellä Saksassa on huipputyöllisyystilanne edelleen, ja Saksan kansantalous kasvaa aivan hurjaa vauhtia. Taitaapa olla, tai on ihan varmasti, Euroopan ainoa maa, joka tuottaa aivan valtavia ylijäämiä per vuosi: julkinen talous, valtiontalous, ja kuntien ja kaupunkien talous myös. Mutta meidän pitäisi huomioida Suomessa se, että ei tämä Hartz-uudistus varmaan sellaisenaan toisi meille jokaiselle ihmiselle mitään mitään lottovoittoa, vaan meidän tulisi kehittää tässä maassa omista lähtökohdistamme vastaava Hartz-uudistus, millä nimellä se sitten tuleekaan. Mutta se on selvä asia, että kun meillä on tänä päivänä hyvin, hyvin monella yhteiskunnan alalla työvoimapula — kuten edellisessä puheenvuorossa mainitsin, ravintola-alalla on valtava työvoimapula,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Tänäänhän on ollut keskustelussa se, miten aluetaloudessa saadaan kasvua aikaan. Olemme yrittäneet haastaa istuvaa hallitusta siitä, että rakenteellisiin muutoksiin pitäisi myös vastata näillä positiivisen rakennemuutoksen alueilla. On aivan kestämätöntä, että jos alueilla tarvittaisiin vientivetoisen kasvun vauhdittajaksi sekä diplomi-insinöörejä että insinöörejä, niin niitä ei ole. ole. Kun me täällä vaadimme, että me tekisimme muuntokoulutuksella lisää näitä tärkeitä osaajia työmarkkinoiden käyttöön, niin sitten me kuulemme valtiovarainvaliokunnassa, että tämä tarve on aivan poskettoman suuri ja määrärahat on arvioitu aivan väärin. Siksi me sosiaalidemokraatit esitimme, että laitetaan tähän nyt 12 miljoonaa lisää rahaa, ja pidämme siitä kiinni. Yksistään Satakunnan alueella on valtava pula diplomi-insinööreistä ja insinööreistä, ja meidän pitäisi pystyä vastaamaan siihen tarpeeseen, joka on huutava. Tällä hetkellä hallitus ei tee positiivisen rakennemuutoksen toimia ollenkaan Satakuntaan, vaan vastauksena valtiovarainministeri on todennut, että odotetaan, että valuisivat sieltä Varsinais-Suomen rajan yli ne positiivisen rakennemuutoksen hedelmät. Tässä suhteessa linja on väärä, koska haluan korostaa sitä, että Porin yhteenlaskettu euromääräinen vienti on isompi kuin Turun euromääräinen vienti ja kaupungeilla on aika iso kokoero. Siksi positiivisen rakennemuutoksen tukeminen on tärkeää eikä vain Satakunnassa vaan eri puolilla Suomea. Olemme esittäneet myös infrahankkeita tätä positiivista rakennemuutosta ryydittämään, ja siinä samassa olisimme valmiit myöskin satsaamaan innovaatio-, tiede- ja tutkimuspanostuksiin paljon enemmän.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 itsensä vaikka nyt edustaja Modigin mainitsemilla tavoilla tai hänen seksuaaliset suuntautumisensa ovat mitä ovat, ei minua häiritse pätkääkään ja kunnioitan heidän jokaisen omaa ratkaisuaan. En mene sille alueelle millään lailla arvioimaan hyvyyttä tai heikkoutta vaan arvioin vain sitä, että kun se pieni lapsi siellä perheessä kasvaa — ja se puhe siitä, että sillä pienellä lapsella saattaa olla jo tuntemuksia — kyllä se pieni lapsi, jos ruvetaan jo pienestä vauvasta asti puhumaan, että saattaa olla joku trans tai joku muu, tarvitsee turvallisen kotiympäristön, missä kasvaa hänen identiteettinsä muodostuu vuosien saatossa. Luin tässä juuri Jari Sinkkosen, psykiatrin, lausuntoja, mitä hän on näistä nykyajan hulluuksista maininnut, esimerkiksi, että tytöt eivät saa olla enää tyttöjä ja pojat eivät saa olla enää poikia. Kun pienelle ihmislapselle ruvetaan vaikka päiväkodista asti tai ihan pienestä iästä asti puhumaan tämmöisiä levottomia asioita, niin kyllä siinä yöunet menevät ja varmasti se identiteetin kehitys häiriintyy. Kun Suomi on vieraantunut näistä perinteisistä kasvatusmenetelmistä, kristillisen kristillisen perinteen kasvatusmetodeista ja yleensä ihmisen elämän perusasioista, niin kyllä tulos on sitten semmoista, että se näkyy sitten mitä kummallisimmilla tavoilla. Meidän aikuisten ihmisten pitäisi nyt rauhoittua ja keskittyä asioihin ja kantaa niistä lapsistamme vastuu. Jos me sekoitamme pienten ihmisten päät kaiken maailman hulluilla jutuilla, niin kyllä kai siinä ihmisen psyyke kärsii. Jos lapsesta asti elämä on yhtä ongelmaa, niin sen voi tietää, mitä sitten se lopputulos on. Tätä minä peräänkuulutan. Jos joku ihminen tuntee vetovoimaa vaikka samaa sukupuolta kohti, niin minulle se vallan hyvin käy. En ole vastustanut koskaan sitä. Se on jokaisen oma valinta. Mutta jätetään lapset tällaisen hurjuuden ulkopuolelle, että hänen pikkuset aivonsa sekoitetaan jo lapsena sellaisiin asioihin, joista hän ei ymmärrä mitään.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 herra puhemies! Kaikella kunnioituksella kollegaani, edustaja Hoskosta kohtaan: Te ette nyt tiedä, mistä puhutte. Seksuaalinen suuntautuminen ja sukupuoli-identiteetti ovat ihan sanakirjan pohjalta kaksi aivan eri asiaa, ja kumpikaan ei ole yksilön oma valinta. Oletteko te valinnut oman seksuaalisen suuntautumisenne vai koetteko, että synnyitte semmoiseksi kuin olette? Teidän puheidenne perusteella te olette yksi kaunis päivä valinnut olla se, kuka olette. Se ei yksinkertaisesti mene niin. Nyt te sekoitatte siis kaksi käsitettä keskenänsä, seksuaalinen suuntautuminen ja sukupuoli-identiteetti. Te sanoitte lukeneenne Sinkkosen kirjoituksia. Kehotan teitä tutustumaan myös muihin alan ammattilaisiin, koska Sinkkonen on melko yksin ajatustensa kanssa. ajatustensa kanssa. Esimerkiksi kun minä puhun siitä, että meidän pitää päästä irti semmoisesta lokeroivasta, sukupuolittuneesta ja rajoittuneesta ajattelusta, niin tarkoitan esimerkiksi sitä, että minkä takia meidän pitäisi kutsua toimittajaa lehtimieheksi tai asianajajaa lakimieheksi. Eihän se, että me kutsumme lakimiestä juristiksi, tarkoita sitä, että miehet eivät saa olla miehiä tai miehet eivät saa olla naisia. Siitähän esimerkiksi transsukupuolisuudessa nimenomaan on kysymys ja translain uudistamisen vaatimuksessa on kysymys, että antakaa näitten ihmisten, jotka kokevat olevansa naisia tai kokevat olevansa miehiä tai muunsukupuolisia, olla sitä. Tämä keskustelu on nyt aivan paradoksaalinen, kun te yhtäältä vaaditte,
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Edustaja Modig käytti tärkeän, hyvän puheenvuoron. Sukupuolten moninaisuus on tosiasia. Emme voi kieltää näiltä ihmisiltä olemassaoloa, niin kuin edustaja Hoskonen puheillansa viittaa. Meillä ei ole oikeutta tehdä sitä. Se on kerta kaikkiaan väärin näitten ihmisten elämän, hyvinvoinnin ja psyykenkin kannalta. Valiokunta on mietinnössänsä halunnut nimenomaan muuttaa sen nykytilan, että ihmisen täytyy olla sukupuolenvaihdosprosessissa saadakseen ottaa sen nimen, mikä hänelle itsellensä kuuluu. On tarkoitus, että lakia sovelletaan nyt liberaalisti sen mukaan, miten ihminen kokee oman sukupuoli-identiteettinsä. Ja kuten edustaja Modig, olen tismalleen samaa mieltä siinä, että kun hakija luotettavalla tavalla esittää oman kokemuksensa sukupuoli-identiteetistään, aikuisen ihmisen osalta pelkän ilmoituksen tulee tässä kohtaa riittää. Ja täytyy muistaa sekin, että myös 15-vuotiaalla on itsenäisesti täysi oikeus päättää omasta nimestään. keskeistä, että soveltamisohjeet saadaan maistraatteihin sille tolalle, että lakia sovelletaan niin, että tämä tahtotila tulee myös toteutumaan. Ja kuten edustaja Modig, itsekin peräänkuulutan myös translain muutoksen tärkeyttä. Tämä on ihmisoikeuskysymys, suorastaan ihmisoikeusloukkaus, ettemme ole saaneet vielä translakia sellaiselle tasolle kuin sen eurooppalaisessa sivistysvaltiossa kuuluu olla.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Mutta kun näiden pienten ihmisten päitä lähdetään koulusta asti sekoittamaan kaiken maailman hurjilla ajatuksilla ja sitten eivät tytöt saa olla enää tyttöjä ja pojat eivät saa olla enää poikia, niin alkaa olla tilanne, että kukaan ei saa enää kohtapuoliin tämmöistä perinteistä elämää elää, vaan pitää kaiken maailman hulluuksiin lähteä mukaan lapsesta asti. Kyllähän lapselle ja pienelle ihmiselle kun luodaan valtavat paineet jo heti kouluiästä asti, niin kai siinä vanhemmalla iällä rupeaa tämä tietokonepuoli heittämään, ja sitten meillä on yhä suurempia ongelmia. Että tätä minä peräänkuulutan meiltä aikuisilta: vakaata, kasvatuksellista näkemystä tähän maailmaan. Se, että meillä on erilaisia poikkeuksia, niin kuin ihmisen elämässäkin on poikkeuksia, meillä genetiikassa on poikkeuksia, tavoissamme on poikkeuksia — ok, ne pitää vain hyväksyä. joku pienen pieni poikkeus tulee ja sen perään lähdetään juoksemaan, niin varsinkin kun päivän lehtiä lukee, niin tuntuu, että meillä ei ole mitään muuta tässä maailmassa enää kuin poikkeusta poikkeuksen jälkeen. Tätä minä peräänkuulutan. Vastuu on sitä, että ne lasten vanhemmat kantavat vastuunsa lapsista hyvin ja tukevat niiden ihmisten kehitystä, että heistä kasvaa tasapainoisia, tasapuolisia aikuisia tekemään työtä yhteiskunnan hyväksi. Sitä minä peräänkuulutan. Jos joku ihminen tuntee olonsa transihmiseksi tai joksikin muuksi, minulle sopii vallan hyvin enkä sitä millään lailla arvostele enkä lähde sille puolelle edes mestaroimaan. mestaroimaan. Mutta näiden pienten ihmisten puolta minä peräänkuulutan kaikissa tekemisissä, koska näissä kaikissa tähän asiaan liittyvissä lakipaketeissa, mitä tässä talossa on ollut, yksi asia on jäänyt aina tekemättä: se pienen ihmisen aseman tarkastelu, lapsivaikutusten arviointi. Niiden pienten avuttomien ihmisten oikeutta, jotka eivät omaa oikeuttaan pysty puolustamaan, minä puolustan ja siinä asiassa en anna periksi, en varmasti
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 kuka on sanonut, että tytöt eivät saa olla tyttöjä tai pojat poikia? Se, että me haluaisimme luopua tämmöisistä sukupuolittavista rakenteista, tarkoittaa vain sitä, että ei puhuta lehtimiehistä, jotta sille tytölle ei tule sellainen olo, että toimittajat ovat miehiä, se ei ole minua varten. Tasapainoinen lapsesta kasvaa varmasti silloin, kun hän saa rauhassa kasvaa juuri sellaiseksi kuin hän on ja häntä siinä tuetaan ja rakastetaan. Minä uskon, että me olemme siinä samaa mieltä, edustaja Hoskonen, että meidän kaikkien velvollisuus täällä on katsoa lasten oikeuden perään, koska he eivät voi sitä itse tehdä. Me aikuiset luomme säännöt ja lait tähän maahan, ja se on meidän kaikkien yhteinen vastuu. vastuu. Translaki, kuten edustaja Karimäki totesi, tulee uudistaa, ja sehän on ihmisoikeusloukkaus. Meitähän on siis EU:n ihmisoikeustuomioistuimen puolelta, YK:n puolelta huomautettu useampaan otteeseen siitä, että meidän translakimme sisältää semmoisia määräyksiä, jotka loukkaavat ihmisen perusoikeuksia hyvin
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-14 ei ollut enää tänä kertomusvuonna, mutta sanon sen sen takia, että syyskuun lopussa tuo selvitystyöryhmä antaa raporttinsa. Pidän perusteltuna, että perustetaan parlamentaarinen työryhmä, joka sitten yhdessä arvioi kokonaisuudessaan tätä Kela-kokonaisuutta. Kiitän Kansaneläkelaitoksen henkilöstöä venymisestä, eli toimintavuosi on ollut haastava. Ihan lopuksi, arvoisa puhemies, totean, että pidän tärkeänä, että sen lisäksi, että sosiaali- ja terveysvaliokunta antaa mietintönsä tästä kertomuksesta, tämä lähetettäisiin tarkastusvaliokuntaan, niin että laajempi joukko arvioisi Kelan toimintaa kertomusvuonna 2017.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-14 Itse haluan nostaa esille ennen muuta kela.fi-sivujen käytön merkittävän kasvun. Vielä vuonna 2012 sivuilla oli alle 20 miljoonaa käyntikertaa ja nyt kertomusvuonna 2017 on yli 40 miljoonaa, eli muutamassa vuodessa sähköisten palveluiden käyttö on yli tuplaantunut. tärkeäksi nousee se, että nämä sivut ovat käyttäjäystävälliset mutta myös verkkoesteettömät. Kelalla on poikkeuksellisen paljon sellaisia käyttäjiä, jotka tarvitsevat esteettömät verkkopalvelutkin, ja Kela on ollut tässä ihan hyvä suunnannäyttäjä. Arvoisa puhemies! Kertomusvuonna 2017 Kela-taksit toimivat vielä hyvin, mutta tänä vuonna tilanne on ollut toisenlainen. Kela-taksit kilpailutettiin tässä viime kesänä ja jokaisessa maakunnassa Kela-takseille tuli oma palveluntarjoaja. Meille kansanedustajille on tullut paljon palautetta tästä asiasta, vaikka asia kuuluu siis Kelalle. On paljon sitä, ettei ole päässyt tilaamaan Kela-taksia, että autoa on saanut odottaa kohtuuttoman kauan, ja vielä hyvin usein autoa ei ole tullut lainkaan. Siirtymäkauden ongelmat ovat aina tietysti jollain tavalla hyväksyttävissä, mutta kyllä nämä Kela-taksien ongelmat ovat olleet kohtuuttoman suuria, ja on ollut hyvä, että myös Kelan valtuutettujen puheenjohtaja Sarkomaa