Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 Sanoma tiivistää hyvin YK:n kestävän kehityksen Agendan. Ihmiskunnan elämäntapoja, talousjärjestelmiä ja politiikkaa pitää muuttaa siten, että kaikkien ihmisten perustarpeet pystytään tyydyttämään rajallisten resurssien maailmassa, mutta ahneutta ja ylikulutusta maailma ei kestä. YK:n kestävän kehityksen Agenda velvoittaa kaikkia maita, myös Suomea. Suomen suurimmat kestävän kehityksen haasteet ovat ilmastonmuutoksen vastainen työ sekä työllisyys- ja talouskehitys. On hienoa, että toimintaohjelma on nyt tehty. Valitettavasti hallituksen selonteon kunnianhimon taso jää liian matalaksi. Siinä listataan pitkälti jo päätettyjä asioita ja uudet avaukset jäävät vähemmälle. Hallitusohjelman mukaiset linjaukset eivät kuitenkaan riitä siihen, että Suomi saavuttaisi kansalaisilleen ja globaalille yhteisölle tekemänsä sitoumukset. Toimintaohjelman suurin puute ja ristiriita liittyy ilmastonmuutoksen torjuntaan. Suomalaisten ekologinen jalanjälki ja ilmastopäästöt ovat liian suuret. Jos kaikki maailman ihmiset eläisivät kuten suomalaiset, tarvittaisiin 3,5 maapalloa. Hallituksen teettämän oman asiantuntija-arvion mukaan Suomen ilmastopolitiikan lopputulos on nolla. Metsien hiilinielu pienenee massiivisten hakkuiden takia, mikä tekee tyhjäksi muilla sektoreilla tehtävät päästövähennykset. Suomi ei siis vähennä omia nettoilmastopäästöjään tilanteessa, jossa ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen on aikaa vain muutamia vuosia. Selonteossa puhutaan ilmastorahoituksen tärkeydestä, mutta missä ovat siihen suunnatut riittävät varat ja uudet toimenpiteet? Ohjelmassa myös puhutaan tarpeesta vähentää fossiilisten tukia globaalisti, mutta missä on sitoumus tarkastella myös Suomen omaa yritystukipolitiikkaa? Ilmastotyössä on vielä paljon kiviä kääntämättä, ja Suomella, jos jollain maailman maalla, on edellytykset onnistua ja vieläpä tehdä samalla bisnestä. Arvoisa puhemies! Työttömyys on kestävän kehityksen este niin Suomessa kuin maailmallakin. Suomen vahvuus on osaaminen ja koulutettu väestö. Näihin satsaaminen on työllisyyden kestävää hoitoa. Olisi tärkeää varmistaa, ettei nuoriso syrjäydy koulutuksesta. Vasemmistoliitto ehdottaakin toimenpiteeksi oppivelvollisuusikärajan nostamista 18 vuoteen. Koulutukseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen panostaminen auttaa Suomea ja maailmaa selviämään edessämme olevista ilkeistä ongelmista. Työllisyysasteen parantamiseksi tarvitaan aktiivista ja kannustavaa työllisyyspolitiikkaa, ei työttömien syyllistämistä ja kyykyttämistä. Sosiaaliturvan uudistaminen kannustavan perustulon suuntaan olisi vasemmiston mielestä todellinen kestävän kehityksen työllisyysteko ja perhevapaajärjestelmän uudistaminen olisi keino lisätä naisten työllisyysastetta ja edistää tasa-arvoa. Arvoisa puhemies! Agendan läpileikkaavana näkökulmana on eriarvoisuuden vähentäminen. Selonteossa tunnistetaan, että eriarvoisuus on kasvanut myös Suomessa. Jään kuitenkin kaipaamaan konkreettisia toimenpiteitä eriarvoistumiskehityksen kääntämiseksi. Avaimia siihen ovat vasemmiston mielestä sosiaaliturva, työllisyys, kohtuulliset työehdot, julkiset palvelut ja verotus. Valitettavasti hallitus on tehnyt politiikkaa, joka lisää suomalaisten taloudellista eriarvoisuutta. On epäjohdonmukaista puhua ohjelmatasolla eriarvoisuuden vähentämisestä, jos samalla tekee päätöksiä, jotka kasvattavat sitä. Arvoisa puhemies! Kehityspolitiikka on yksi Agendan toimeenpanon keino. Toimintaohjelman pitäisi vasemmistoliiton mielestä sisältää suunnitelma kehitysyhteistyömäärärahojen nostamiseksi 0,7:n bruttokansantuoteosuudelle. Kehityspolitiikassa avainasemassa on politiikan johdonmukaisuus. Kehitysrahoituksella ei yksin ratkaista kehittyvien maiden ongelmia, jos samalla ei puututa veroparatiisitalouteen ja kansainvälisen kaupan vääristymiin, jotka estävät kehittyvien maiden talouksien kehittymistä. Arvoisa puhemies! Hyvin suunniteltu on vasta puoliksi tehty. Jokaista lakiesitystä ja budjettia tulisi arvioida kestävän kehityksen näkökulmasta. Kestävän kehityksen tulisi olla sisäistetty näkökulma niin virkamieskunnassa kuin eduskunnassakin. Vasemmiston mielestä tarvitaan puolueeton kestävän kehityksen arviointineuvosto, jonka tehtävä olisi arvioida Agendan toimeenpanoa ja raportoida siitä säännöllisesti. Mallia voisi ottaa talouspolitiikan ja lainsäädännön arviointineuvostoista. Arvoisa puhemies! Gandhi sanoi: