Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-10-17 tiivistää vastaustani. Ensinnäkin eurooppalaisesta tilanteesta: Kuten edustaja Pekkarinen totesi, viime kaudella pankkikriisien keskellä ja niiden jälkeen me olemme rakentaneet kriisinhallinta- ja ratkaisumekanismeja. Voi olla tyytyväinen, että ne ovat olemassa ja että me olemme osa pankkiunionia. keskeinen ajatus on ollut, että veronmaksajien ja pankkien kohtalonyhteys katkaistaan. Eli kun liian usein, meilläkin kotimaassa on tietoa siitä, pankkikriisin jäljiltä veronmaksajat olivat ne, jotka maksoivat laskun, niin tämä kohtalonyhteys on pyritty katkaisemaan. Ja kun meillä on iso eurooppalainen järjestelmä, niin silloin myöskin, jos jossakin kriisi käy, se jakaantuu todella laajasti koko euroalueelle. Tämä on toiminut nyt jo menestyksekkäästi Espanjan osalta: viime keväänä tehtiin kriisinhallintamekanismin kautta onnistunut pankin järjestely. Italiassa on kaksi ongelmapankkia hoidettu, toinen meni vähän rimaa hipoen siinä, voivatko veronmaksajat osallistua, mutta Italiassakin on siis edetty ongelmien ratkaisussa. Eurooppalainen pankkijärjestelmä, edustaja Hoskonen, on paljon paremmassa kunnossa kuin mitä se oli esimerkiksi vuosi kaksi kolme sitten ja menee parempaan suuntaan näiden järjestelmien myötä. Eli on valvontaa sekä mekanismeja myöskin ratkaista ongelmia, ja on ollut kykyä ja näyttöä nyt siitä, että nämä toimivat. Sitten tämä tuleva eli pankkiunionin kehittäminen kokonaisuudessaan: Riskejä alas, se on meidän ensimmäinen tavoitteemme. Riskejä alas. Ja meillä on selkeä kanta siitä, että talletussuojajärjestelmä voidaan ottaa käyttöön vasta, kun riskitasot ovat merkittävästi nykyistä alempana. Minusta se on ehdottomasti myöskin suomalaisten etu, että jonain päivänä nämä riskit olisi painettu alas ja meillä olisi niin terve pankkisektori eri puolilla, että talletussuojajärjestelmä voisi olla silloin käytössä. Mutta nyt on selvää, että vastuullisuutta tätä kautta ei voida lisätä ennen kuin riskit on merkittävällä tavalla saatu vähentymään. EVM:n, Euroopan vakausmekanismin kehittämisestä todellakin puhuttiin: Ehkä Dijsselbloemin kommentti kuvaa sitä, että mielipiteitä oli yhtä paljon kuin puhujia, mutta siitä on yhteinen näkökulma, että se toimii hyvin ja siihen ollaan tyytyväisiä. Se on ennen kaikkea tarkoitettu talouskriisien ratkaisuihin eri maissa, ei niinkään pankkikriisien vaan maita koskevien talouskriisien. Sille pitää antaa vahvemmat työkalut, ja se pitää pitää itsenäisenä. Tästä voitaisiin mielellään keskustella joskus pidempäänkin. Sitten nämä vaikutukset: Siis tallettajien riski pienenee. Siis tallettajien riski pienenee, omistajien vastuu kasvaa, se ei ole vähäinen. Jos oman pääoman vaadetta nostetaan 1:stä 5:een, se ei ole vähäinen, se on merkittävää, koska pankit käyttävät niin valtavaa lainavipua omassa toiminnassaan. Mutta omistajien riski on se, joka kasvaa. Tällä ei pitäisi olla vaikutuksia kotitalouksien lainansaantiin tai sen hintaan, mikä on hyvä asia. Eli riskejä vähennetään koko järjestelmästä. Se on viime kädessä veronmaksajan ja pankin asiakkaan, tallettajan tai pankin asiakasyrityksen, etu. Puhemies! Uskon, että tästä tulee hyvä valiokuntakäsittely ja sitten pystytään paneutumaan myöskin tähän Nordea-kysymykseen, koska se tuli nyt niin tähän samaan Osana hallituksen tänä syksynä tekemää työn verotuksen keventämisen kokonaisuutta lämmityspolttoaineiden verotusta esitetään nostettavaksi nettomääräisesti 45 miljoonalla eurolla vuoden 18 alusta. Tämä on vastaavan suuruinen kuin vuoden 17 alussa voimaan tullut korotus. Tämä on korvaava toimenpide, jonka hallitus on päättänyt toteuttaa sen sijaan, että yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon eli hiilidioksidiveron alennus poistettaisiin vaiheittain, niin kuin hallitusohjelmassa päätettiin. Yhdistetyn tuotannon verotuen poistamisella katsottiin olevan vaikutuksia Suomen energiatalouteen, ja verotuen poistaminen ei edistäisi sille hallitusohjelmassa asetettuja ympäristö- ja energiapoliittisia tavoitteita. Lämmityspolttoaineiden veronkorotusten katsotaan paremmin tukevan näiden tavoitteiden saavuttamista. Veronkorotus kohdennettaisiin sekä veron energiasisältöosuuteen että veron hiilidioksidiosuuteen, mutta korotusta painotettaisiin hiilidioksidiveroon, kuten tehtiin myös vuoden 2017 alusta voimaan tulleessa korotuksessa. Tällä tavoitellaan kannustamista vähäpäästöisten lämmityspolttoaineiden käyttöön ja samalla pyritään parantamaan maakaasun kilpailuasemaa suhteessa kivihiileen. Bioperäisten nestemäisten lämmityspolttoaineiden verotuksen rakenne säilyisi ennallaan. Näiden lämmityspolttoaineiden hiilidioksidivero säilyisi alempana kuin fossiilisten polttoaineiden, jolloin korotuksen painotus hiilidioksidiveroon parantaisi bioperäisten lämmityspolttoaineiden kannattavuutta. Kiinteä ja kaasumainen biomassa säilyisi edelleen veronkorotuksen ulkopuolella. Myöskään turpeen matalaan energiaveroon ei ehdoteta muutoksia.