samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-13 keskustelusta. Vastaan edustaja Karimäelle näistä turkistarhoista, kalanviljelylaitoksista ja tuotantoeläinsuojista: Mielestämme ne on hyvin selkeästi rajattu, ja itse asiassa lukumääräkään ei aivan mahdoton ole. On todella tärkeää, että voimme saavuttaa elintarvikehygienian tulevaisuudessakin emmekä esimerkiksi vaaranna lintuinfluenssalla kuluttajien terveyttä. Siksi esimerkiksi tuotantoeläinsuojissa on erittäin merkityksellistä, että haittaeläimiä, haittalintuja voidaan poistaa. Vielä yksi yksittäinen asia, josta emme valiokunnan jäsenet huomanneet mainita: Mielestäni oli erittäin hyvä asia sekin, että valiokunta teki työtä myös saalisilmoituksen kohdalla. Halusimme, että se ei yleisenä käytäntönä tule lisävaatimuksena metsästäjille vaan että tässäkin, aina kun uutta säädetään, katsotaan tarkoituksenmukaisuus. Ilmoitus on ihan järkevä silloin, kun sillä voidaan esimerkiksi turvata sellaisten lajien metsästys, joitten lukumäärästä ei oikein ole tietoa, mutta yleiseksi käytännöksi emme sitä halua.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-13 Arvoisa puhemies! Tämä uudistus on kohtalaisen teknisluontoinen, sen taustalla on vesilain kokonaisuudistuksen yhteydessä perustuslakivaliokunnan esittämä lausuma, jonka eduskunta hyväksyi, että pitää valmistella vesilain omaisuudensuojaa rajoittavat säännökset aiempaa paremmin sopusointuun perustuslain kanssa. Tämä on ollut valmistelun lähtökohtana, eli siis lunastusta ja käyttöoikeuden perustamista koskevat säädökset. Sen lisäksi tässä kevennetään käytäntöjä sen verran, että luvanvaraisten hankkeiden
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-13 Arvoisa herra puhemies! Tämä on niitä hallituksen esityksiä ja valiokuntamietintöjä, jotka eivät herätä mitään someraivoa eivätkä hirveästi varmaan yleisönosastoille kimpoile. Aivan kuten valiokunnan puheenjohtaja totesi, tämä on hyvin teknisluontoinen, mutta siitä huolimatta erittäin tärkeä lainsäädäntö, koska tässä on kysymys ihan meidän perustuslakimme turvaaman omaisuudensuojan perusasioista ja siitä, miten siihen omaisuudensuojaan voidaan tietyissä vesitaloushankkeissa ja vesilain mukaisissa hankkeissa puuttua. Voisi kuvata, kun itsekin aika monta päivää tätä perustuslakivaliokunnassa käsittelin, että tämä on sellainen lakiesitys ja lakihanke, jolla omalta osaltaan saatetaan viimeisiä kohtia meidän lainsäädännössämme ja oikeusjärjestyksessämme vuonna 2000 voimaan tulleen ja voimassa olevan Suomen perustuslain mukaiseksi. Tämä lainsäädäntö, millä tavalla on näitä käyttöoikeuteen puuttumisia ja rajoituksia voitu aikaisemmin vesiasioissa tehdä, on ollut hyvin vanhaa, se on perustunut sinne toisen maailmansodan jälkeiseen, sotien jälkeiseen maailmaan ja siihen ajatteluun eikä ole ollut kaikella tavalla sopusoinnussa meidän nykyisen perusoikeusjärjestelmämme kanssa. On erittäin hyvä, että tämä on modernisoitu. Arvoisa puhemies! En voi olla tässä yhteydessä toteamatta sitä, että kun Suomessa käydään erittäin paljon keskustelua meidän lainvalmistelumme tasosta ja siitä, ovatko ne hallituksen esitykset, joita tänne taloon tulee, valmisteltu sillä tavalla, että ne ovat perustuslain kanssa riittävästi sopusoinnussa, niin tämä oli sellainen poikkeuksellinen hallituksen esitys, että perustuslakivaliokunnassa jopa asiantuntijat kiittelivät, että onpa ollut hyvää lainvalmistelua ja otettu huomioon nämä meidän perustuslakimme ja meidän valtiosääntömme vaatimukset erittäin hyvin.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-13 Arvoisa herra puhemies! Tämä esityshän siis perustuu parlamentaariseen työryhmään, mutta sen jälkeen, kun tämä parlamentaarinen työryhmä teki työnsä, Yle on ollut kyllä erittäin suuressa myllerryksessä ja maailma on tältä osin muuttunut siten, että parlamentaarisen työryhmän valitsemat kannat olisivat mielestäni tarvinneet tässä uudessa ajassa uutta tarkastelua. Henkilökohtaisesti näen, että esitykseen sisältyvä strategiasta päättäminen, sen siirto Ylen hallintoneuvostolle ei ole viisas ratkaisu. Myöskään Mäenpään raportti ei sitä kannata vaan asettaa tämän ratkaisun kyseenalaiseksi. Tällähän lisätään poliitikkojen vaikutusvaltaa Ylen ratkaisuissa. Kuvittelimme, että olisimme kaikki olleet tästä yhtä mieltä sen jälkeen, miten pääministeri Sipilä on toiminut, mutta olemme kuitenkin tähän suuntaan menneet. Sen takia tulen tekemään lausumaehdotuksen, jolla toivon, että voisimme seurata tätä asiaa ja korjata myöhemmin virheet, jos tämä minun pelkoni toteutuu. Tässä on aikaisemmassa keskustelussa argumentoitu, että tämä ei ole vaarallinen vaihtoehto, on olemassa palomuuri ja tällä, että hallintoneuvosto päättää strategiasta, eivät poliitikot pääse sisältöihin käsiksi. Näen asian aivan toisin. Minun mielestäni tässä nimenomaan poistetaan se palomuuri, kun poliitikot pääsevät päättämään lause lauseelta, mitä Ylen strategiassa tehdään. Mikä sitten on strategian vaikutus sisällöllisiin ratkaisuihin? Se on välillinen, mutta sillä on ehdottomasti vaikutusta. Sillä, mitä ratkaisuja Ylen strategiassa tehdään tuotantovälineiden, studiokapasiteetin, toimitusrakenteen, alueellisten toimitusten suhteen, on hyvin voimakas — välillinen mutta hyvin voimakas — vaikutus sisällöllisiin ratkaisuihin tai niihin mahdollisuuksiin, mitä jatkossa on tehdä sisällöllisiä ratkaisuja. Emme tehneet asiaan pykäläesityksiä, koska tämä oli parlamentaarisen työryhmän yksimielinen ratkaisu ja haluamme vasemmistoliitossa kannustaa ja pidämme tärkeänä, että on parlamentaarista yhteistyötä. Mutta sen takia esitän nyt tässä lausumaehdotuksen, joka kuuluu: "Eduskunta edellyttää, että hallitus perustaa parlamentaarisen työryhmän arvioimaan muutoksen vaikutuksia Yleisradion journalistiselle riippumattomuudelle ja tiedonvälityksen avoimuudelle. Arviointi tulee tehdä viimeistään vuonna 2020."
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-13 Ylen hallintoneuvosto on eduskunnan valitsema parlamentaarinen instituutio, joka voi tehtävänsä puitteissa arvioida myös Yle-lain muutoksen vaikutuksia. En ymmärrä, minkä takia hallituksen asettama erillinen parlamentaarinen työryhmä toisi jotain lisäarvoa tähän. Hallituksen nimittämänä ryhmänä se olisi sitä paitsi vahvemmin kytköksissä hallitukseen kuin hallintoneuvosto, joka on eduskunnan valitsema. Erillinen ryhmä heikentäisi ennen kaikkea hallintoneuvoston asemaa. Lisäksi tämän päivän uutisessa Yle tiedottaa aloittavansa säännöllisen riippumattomuusarvioinnin, jonka toteuttaisi ulkopuolinen riippumaton auditoija. Kun meillä on perinteisesti tässä maassa riippumaton Yleisradio, eduskunnan Yleisradio, niin jos me teemme tällaisen lisävalvojan tähän päälle, niin siinähän tapahtuu vähän sellainen asia, että tulee pukki kaalimaan vartijaksi. Nyt on syytä myöskin pohtia sitä, kuka kulloinkin olisi arvioimassa sitä Yleisradion riippumattomuutta kulloisenkin hallituskauden aikana. Todennäköisesti se olisi hallituspuolueista ja hallitusjohtoisesti asetettu työryhmä, mikä eittämättä veisi Yleisradion riippumattomuutta ja objektiivisuutta, ja se olisi myöskin vaarassa kaventaa sananvapautta Yleisradiossa, joten kuulostaa kyllä aika hullulta tämä
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-13 puhemies! Ymmärsin edustaja Tolppasen puheenvuorosta, että minulla on tarvetta tarkentaa esitystäni siltä osin, että en siis missään nimessä ole esittämässä mitään parlamentaarista työryhmää, joka toimisi koko ajan rinnakkain Ylen muun päätöksentekojärjestelmän kanssa, vaan että vuoteen 2020 mennessä, sopiva aika ennen sitä, perustettaisiin työryhmä, joka arvioisi, mitä tämä muutos Ylen käytännöissä vaikuttaa. Tämä on hyvin iso muutos, ja itse asiassa tämä lausuma löytyy valiokunnan mietinnöstä, joten tämä on kyllä valiokunnan yksimielisen kannan mukainen, tämä on parlamentaarisen työryhmän työn sisällön mukainen. Tämä vain antaisi eduskunnalle luontevan keinon, sopivan määrän vuosia kuluttua, tarkastella tilannetta,
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-13 toimintatavat, toimintaperiaatteet, millä tavalla sananvapaus toteutuu, millä tavalla objektiivisuus toteutuu, niin vaikka ajatus on hyvä, niin pelkään pahoin, että se saattaa johtaa vääränlaisille laduille. Tämä on tietysti semmoinen asia, josta on syytä keskustella ja jota pohtia ja katsoa, miten saadaan vietyä asiaa eteenpäin, koska varmasti kaikille meille on tärkeää se, meillä säilyy objektiivinen Yleisradio ja meillä säilyy laajapohjainen Yleisradio. Me elämme tällä hetkellä mediamaailman myllerryksessä. Meillä vaihtuvat tavat ja tyylit kertoa asioista. Meillä vaihtuvat myös välineet, millä kerrotaan asioista. Voin kertoa, että ensi viikolla muun muassa minun täytyy viritellä televisioni uudestaan jonkun ihmeen teräväpiirtojutun takia, mutta pakko se on tehdä, jos aikoo seurata näitä asioita. Tässä tapahtuu niin valtavan paljon asioita, että syytä on tietysti olla tarkkana siitä, että Yleisradion toimittajilla ja toimijoilla, toimituspäälliköillä, on mahdollisuus toimia siten, että kukaan ulkopuolinen, varsinkaan poliittinen, vaikuttaja ei pyri sanelemaan sitä, mitä Yleisradiossa saa kertoa ja mitä siellä ei saa kertoa.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-13 puhemies! Eduskunnan rooli on säätä laki Yleisradiosta. Ylen hallintoneuvoston rooli on valvoa, että Yleisradio noudattaa sitä, mitä siihen lakiin on kirjattu, ja lain henkeä. Nyt tämä muutos siinä, että hallintoneuvosto päättää strategiasta, on todella iso. Tässä siis luodaan oikopolku sille, että poliitikot voivat päättää siitä, mitä Yle tekee. Aikaisemmassa puheenvuorossa yritin kuvata sitä, miten se välillisesti vaikuttaa jopa sisällöllisiin ratkaisuihin. Edustaja Tolppanen kyseenalaisti tämän
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-13 medförde ett oklart läge för studerande från riket som studerar på Åland. Den lagstiftning som nu är avsedd att träda i kraft den 1 augusti har resulterat i att fastländska studerande som studerar på Åland varken skulle omfattas av det allmänna bostadsbidraget eller av bostadstillägget. De fastländska studerande som bor på Åland och de som sökt till studier på Åland från och med höstterminen har alltså inte vetat säkert om de kommer att få fortsatt bostadsstöd under sin studietid på Åland. verkar som om man helt enkelt inte hann utreda alla eventuella konsekvenser av ändringarna under lagförslagets beredning, däribland vad lagförslaget skulle innebära för studerande från riket som studerar på Åland. Den här problematiken lyftes fram redan under kulturutskottets behandling i vintras, och ministeriet lovade då att återkomma med ett nytt lagförslag som skulle lösa problemet innan lagändringarna är avsedda att träda i kraft i augusti. Därför är det glädjande att det nya lagförslaget nu ligger på bordet och är färdigt behandlat i miljöutskottet. Ändringen är alltså i det närmaste av teknisk karaktär, men är väldigt viktig då den kommer att trygga rätten till bostadstillägg på ett så likvärdigt sätt som möjligt för de fastländska studerande som studerar på Åland. Arvoisa herra puhemies! On ilahduttavaa, että uusi lakiehdotus on nyt käsittelyssä. Kyse on lähinnä teknisluonteisesta mutta erittäin tärkeästä muutoksesta,
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-13 puhemies! Tämä mietintö ympäristövaliokunnasta on yksimielinen. Tavoitteena on selkeyttää opiskelijoiden asemaa: mannersuomalaisten, jotka opiskelevat Ahvenanmaalla, ja ahvenanmaalaisten, jotka opiskelevat Manner-Suomessa. Asumistuki kuuluu Ahvenanmaan itsehallinnon piiriin, ja siksi järjestelmät ovat hiukan erilaiset. Tämän muutoksen myötä Manner-Suomessa opiskeleva ahvenanmaalainen, joka saa Ahvenanmaan lainsäädännön mukaista asumistukea, ei ole oikeutettu siihen asumistukeen, mitä mannersuomalainen lainsäädäntö tarjoaisi, ja vastaavasti sitten mannersuomalainen opiskelija, joka opiskelee Ahvenanmaalla, saa asumislisää suomalaisen opintotukilainsäädännön mukaisesti.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-22 Yli puoli miljoonaa suomalaista on joutunut ulosottoon. Pienituloisia eläkeläisiä, työttömiä ja vammaisia on joutunut korkeiden sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksujen takia häikäilemättömien perintätoimistojen armoille ja ulosottoon. Lapsiperheet eivät saa sähkösopimusta, kotivakuutusta tai muuta välttämätöntä asiaa maksuhäiriömerkinnän takia.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 on ulosottoasiakkaiden määrä ja velkaongelmien määrä kasvanut voimakkaasti, eikä pelkästään tiettyjen julkisten palveluerien maksujen osalta vaan kulutusluottojen ja monien ihan arjen taloudenhallinnan asioiden osalta, eli ongelma on paljon laajempi. Nyt täytyy tietysti käydä keskustelua sosiaali- ja terveysministeriön kanssa siitä, miten siellä palvelumaksukäytännöt etenevät. Asiakasmaksujen osaltakin tietysti täytyy normaalia perintäkäytäntöä noudattaa, ja kunnat vastaavat siitä, että niissä asianmukaisesti menetellään. Me teemme jatkuvasti seurantaa oikeusministeriössä, että että käytännöt ovat asianmukaisia näissä perintäkysymyksissä. Eli jokaisen ihmisen, joka joutuu perintätilanteeseen ulosotossa, tilannetta täytyy katsoa inhimillisesti ja lainsäädännön mukaisesti. Minä luulen, että tätä lainsäädäntöä joudutaan joka tapauksessa päivittämään tulevina vuosina aika reilustikin, koska tämä ongelma paisuu koko ajan.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Suomeen on syntynyt massatyöttömyyden rinnalle massaulosotto-ongelma. Moni on menettänyt terveytensä ja työkykynsä talousvaikeuksien vuoksi. He ovat joutuneet ikuiseen velkavankeuteen ja elävät yhteiskuntamme ulkoreunoille syrjäytettyinä. Voi sanoa, että on kyse kansallisesta hätätilasta. Satojatuhansia eläkeläisiä, työttömiä, lapsiperheitä ja nuoria ja jopa alaikäisiä lapsia on härskisti toimivien perintäyhtiöiden armoilla, jotka myyvät näiden pienten ihmisten velkoja toisilleen, perivät velkoja moneen kertaan, dokumentteja veloista ei löydy, eivätkä velat vanhene säädetyssä ajassa.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Perintätoiminta Suomessa on erityissääntelyn kohteena, ja niitä käytäntöjä, joita siellä kentällä harjoitetaan, tarkastellaan koko aika, osittain oikeusministeriössä, osittain työ- ja elinkeinoministeriössä. Nyt kun ongelma kasvaa koko ajan ulosoton osalta, niin ensisijaisen pääpainopisteen pitää kaikissa näissä nyt olla se, kuinka pystytään ennalta ehkäisemään ihmisten joutumista velkakierteeseen ja ylivelkaantumisen tilanteeseen. Ei pidä lähtökohtaisesti sanoa sitä, että että velan ottaminen olisi lähtökohtaisesti pahasta, koska ihmiset tarvitsevat rahaa asuntoon tai kulutusluottoihin tai muihin, mutta jos taloudellisen hallinnan menettäminen on yhä useamman ihmisen arkea, niin silloin meillä on ongelmia aivan siellä perustavanlaatuisessa
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Viime vaalikautena silloinen hallitus teki uuden lainsäädännön, jossa tämä pikavippiyhtiöiden koronkiskonta laitettiin kuriin ja säädettiin tämä 50 prosentin korkokatto ja lainan määrän piti olla sitten vähintään 2 000 euroa, jotta sen korkokaton pystyi ylittämään. Nyt nämä pikavippiyhtiöt ovat järjestään kiertäneet tätä lakia myöntämällä 2 000 euron lainaa ja ottamalla edelleen jopa tuhansien prosenttien korkoja. Mitä hallitus tekee tälle kiertämiselle? Tämä ongelma ei ole poistunut. Toinen asia on se, että hyvin monet nuoret eivät hallitse rahankäyttöä. Kuinka johdonmukaista on sellainen linja, että nuoret, joilla ei ole lainkaan tuloja ja jotka eivät ole valmistuneet mihinkään ammattiin tai muutoinkaan pysty elättämään itseään, pystyvät ostamaan osamaksulla jos jonkinnäköisiä ostoksia hyvin kalliilla korolla, mutta sitä ei millään tavalla valvota tai säädellä?
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 kasvatuksen, osaamisen osalta. Viime kädessä jokainen kansalainen on ensisijaisesti itse vastuussa oman talouden hallinnan kysymyksistä, ja tämä on erityisesti nuorille tärkeä signaali, mutta valtiovallalla, kunnilla, maakunnilla on tässä tärkeä rooli. Eli epäterveet käytännöt täytyy pystyä kitkemään esimerkiksi kulutusluottomarkkinoilta pois, jotta ihmiset eivät ajaudu näissä asioissa ongelmiin. Pikavippikysymyksen olen ottanut uudelleen valmisteluun oikeusministeriössä. Katson, että asiassa täytyy tehdä uudelleenarviointia, ja kevään aikana siitä tehdään linjauksia.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Monelle velalliselle työllistyminen on hankalaa siinä mielessä, että suojaosa on jäänyt jälkeen esimerkiksi tulojen kehityksestä tai työmarkkinatuen kehityksestä. Henkilö, joka saa pientä palkkaa, voi olla siinä tilanteessa, että vouti vie pienestä palkasta yhteensä verotuksen kanssa jopa 90 prosenttia, että jää hyvin pieni osa palkasta jäljelle voudin puuttumisen jälkeen. On puhuttu pitkään siitä, että suojaosaa kannattaisi nostaa niin, että aina kannattaisi ylivelkaantuneenkin mennä töihin ja sitoutua velan maksuun.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 työllisyysasteen nostaminen, jossa täytyy tehdä lisää toimenpiteitä kaikilla rintamilla, ja samaan aikaan kasvava kotitalouksien velkaantumisongelma. Tämä yhtälö on aika hankala. Kun ihminen on vaikkapa ylivelkaantuneessa tilassa, kannusteet ottaa vaikka pätkätyötä vastaan voivat olla hyvin hyvin heikot. Tämän takia halusinkin viedä eteenpäin kannustinloukkuja purkavaa esitystä. Kävimme perusteellisen pohdinnan oikeusministeriössä siitä, siitä, olisiko tämä suojaosuuden korottaminen vai joku muu mekanismi se paras lääke juuri niille henkilöille, joilla kannustinloukku on suurimmillaan. Ei niille, ketkä saavat kenties suurta palkkaa tai ovat jo muutenkin vakituisissa, korkeapalkkaisissa viroissa. johti siihen, että meidän kannatti tehdä ennemminkin näiden lykkäyskuukausien lisäämisen kautta tämä esitys, joka on käsittelyssä eduskunnassa, kuin suojaosuuden korottamisen kautta, koska suojaosuus liittyy kaikkien, myös suurituloisten palkkoihin ja se saattaisi aiheuttaa pienituloisille muun muassa näitten maksuhäiriömerkintöjen osalta erittäin hankalia ongelmia vuokra-asuntojen saamisen kannalta.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-22 Ongelma siinä vain on se, että se tapahtuu noin 15 prosenttia pienemmillä määrärahoilla kuin mitä on käytetty kuntien hoitaessa tätä asiaa. Onko mitään järkeä, kun samaan aikaan korostetaan velka- ja talousneuvonnan merkitystä ylivelkaantumisongelman ratkaisemisessa, että samaan aikaan leikataan? Ja
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Talous- ja velkaneuvontaan täytyy tulevina vuosina panostaa yhä enemmän. Ennalta ehkäisevään neuvontaan ihmiselle siinä tilanteessa, kun voidaan vielä estää velkakierre ja inhimillinen ahdinko, juuri siinä vaiheessa täytyy olla paukkuja. Nyt talous- ja velkaneuvonnassa on ollut tilanne, että resurssit eivät ole olleet riittäviä viime vuosina, ja nyt kun tämä siirto tapahtuu, niin resurssit pysyvät edelleen kohtuullisella tasolla, ja yritän hankkia tähän lisää resursseja. Kaikista muista taloushaasteista huolimatta, joita tässäkin salissa on käsitelty, yritän saada tähän lisää resursseja ennen kaikkea sen takia, että me voisimme siirtää painopistettä ennalta ehkäisevälle puolelle
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa rouva puhemies! Taloussanomat kertoi, että noin kolmannes ulosottomiesten palkasta tulee provisioista. Se määräytyy sen mukaan, kuinka paljon velallisilta saadaan perittyä. Velat pitää saada hoidettua, se on selvä. Mutta velkojen perintä ei saa aiheuttaa kohtuuttomia tilanteita. Velalliset ja velkaantuneet yrittäjät ajautuvat joskus pitkiinkin ulosottokierteisiin, joista on hyvin hankala päästä irti.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Palkkauskysymyksiin kommentoinnissa kannattaa olla aina kohtuullisen varovainen, mutta voin sanoa yleisellä tasolla, että Suomessa on ollut, kuten monissa muissakin maissa on ollut, hyvin paljon julkishallinnossa vuosikymmenten saatossa sellaisia palkkausjärjestelmiä, joissa on maksettu jonkinsorttista sporttelia tai provisiota tai muuta. Jopa tuomareilla on ollut tällainen järjestelmä. Eli tällaiset piirteet eivät minun mielestäni lähtökohtaisesti kuulu enää moderniin julkishallintoon. Meidän täytyy varmistaa se, että ulosoton perintä toimii tehokkaasti mutta oikeudenmukaisesti ja lainmukaisesti kaikissa tapauksissa. Siinä samassa yhteydessä, kun täytyy ja nyt ryhdytään käsittelemään sitä, onko siinä perusteita ja miltä kentällä näyttää tilanne ja muuta. Mutta mitään sellaista uudistusta ei tule, jossa ulosoton toiminnan laatu jostain syystä heikkenisi tai jolla ei saavutettaisi niitä hyötyjä, joita yritetään saada. Mutta oikeuden hallinnonala joutuu tekemään uudistuksia, ottamaan uutta tekniikkaa, teknologiaa käyttöön
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-22 On hyvä, että ministeri oli herännyt huomaamaan, että ulosotossa olevan työttömän ei käytännössä kannata ottaa vastaan pienipalkkaista työtä, ja silloin hallitus esitti, että vuoden työttömyysjakson jälkeen lykkäys olisi mahdollista. Mutta miksi odottaa se vuosi?
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Niin kuin salissa olijat hyvin tietävät, kannustinloukkujen purkaminen on hyvin vaikea ongelma ensinnäkin sen takia, että monet näistä hankkeista maksavat erittäin paljon, jos ne tehdään könttäsummaperiaatteella eli kaikille kohdistaen. Sen takia näitä täytyy jonkin verran rajata, jotta löydämme juuri ne tapaukset ja ne ihmiset, joilla on se hankalin tilanne olemassa. Ja olen aivan varma — siitä ei varmaan tässä salissakaan ole epäilystä — että sitä seurattaisiin ja tarkkailtaisiin, että täytyykö tehdä muutoksia, laajentaa sitä vielä, että onko tavallaan haaste vielä suurempi. Minä suhtaudun tähän itse ainakin niin, että tätä tilannetta seurataan joka viikko,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-22 rouva puhemies! Pienten eläkkeitten ja sosiaalitukien sekä toisaalta suurten lääkekulujen kanssa kamppailevat ihmiset ovat joutuneet ahdinkoon. Olen saanut hätääntyneitä yhteydenottoja siitä, että omaishoidon tukea on vaihtelevasti eri puolilla maata ruvettu ulosmittaamaan. Ja omaishoidon tuki on kuitenkin tällainen sosiaaliperusteinen tuki, aivan kuten asumistuki taikka vaikka lapsilisät, joita ei ulosmitata. Nyt haluaisinkin kuulla hallituksen kannan: aiotteko nyt selventää tätä käytäntöä eri puolilla maata? Tällä hetkellä
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Nyt täytyy sanoa, että en tiedä, minkälaisista yksittäisistä tapauksista on tässä kyse, mutta kevään aikana käymme nyt ulosoton muutenkin laajoissa uudistuksissa läpi sitä, miten eri käytännöt saattavat erota siitä, mikä on lainsäädäntö. En sano tässä, mitä mitä ehkä yksittäisiä virheitä on tapahtunut, mutta teemme kartoitusta siitä tällä hetkellä ja nimenomaan pienituloisten osalta esimerkiksi tiettyjen maksujen menemisestä ulosottoon tai merkintöjen aiheuttamista ongelmista ja muista. Teemme tästä perusteellista kartoitusta tällä hetkellä. En uskalla luvata sitä, mitä muutoksia tehdään, koska täytyy myös pitää huolta siitä, että jos henkilö on velkaantunut, niin silloin lähtökohtaisesti pitää myös kyetä velat maksamaan — se järjestelmä perustuu luottamukseen. Muuten pienituloiset muut ihmiset, jotka hoitavat asiansa kunnolla, eivät välttämättä saisi lainaa kunnolla. Mutta kaikessa täytyy olla oikeus ja kohtuus, ja tarkistamme sen, miten nämä menettelyt toimivat.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-22 On tilanteita, joissa törkeitäkään tekomuotoja ei ole tulkittu raiskauksiksi ja tekijä on selvinnyt ehdollisella. Tätä keskustelua on käyty vuosia. Tästä johtuen perussuomalaiset vaativat hallitusohjelmaan muun muassa, että rikoslain ensikertalaisuussäännöksiä ja lapsiin kohdistuvien törkeiden seksuaalirikosten rangaistustasoa tarkistetaan. Nyt elämme vuotta 2018, pian on kolme vuotta mennyt tuosta hallitusohjelman kirjauksesta. Kysyn nyt, ministeri Häkkänen, teiltä: Koska näitä esityksiä alkaa tulla? Todellakin toivon, että älkää
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Tässä salissa on varmasti aika laaja yhteinen ymmärrys ja käsitys, että lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ovat äärimmäisen tuomittavia. Ei siitä ole epäilystäkään. Myös sen tarkastelun, joka on käynnistetty oikeusministeriössä, perusajatus on se, että se johtaa tiettyihin kiristyksiin. Tämä on myös ministerinä minun linjani. Mutta kuten hyvin edustaja Meri juristina tietää, asiat täytyy selvittää perin pohjin ennen kuin linjataan. Minkään mediaotsikon tai iltapäivälehden uutisoiman tuomioistuintapauksen perusteella en aio rikoslakia muuttaa, vaan teemme sen perusteellisen, huolellisen analyysin kautta ja arvioimme myös viime vuosina tehdyt merkittävät muut lainsäädäntöuudistukset, joiden vaikutuksia on vasta viime aikoina arvioitu.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! No, sain vastauksen siitä, että asia on selvityksessä. Johan se on siellä ollut tosiaan kohta kolmisen vuotta. Meidät on valittu, jokainen, tänne eduskuntaan niin, että meiltä kysyttiin kentillä, mitä mieltä te olette näistä asioista, ja aika moni kertoi kokevansa, että erityisesti lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ovat sellaisia, että rangaistusasteikkoja tulee nostaa. Toivoisin, että ministereillä olisi omiakin mielipiteitä, ja toivoisin, ettei aina sanottaisi, että joku selvitys on kesken. Katsotaan nyt, ehtiikö vaalikausi loppua, kun tätä vain siirretään ja siirretään. Tästä on ollut myös kansalaisaloite. Samaten tämä ensikertalaisuuteen liittyvä ongelma, että se kolmen vuoden välein nollautuu ja oletkin rikoksentekijänä
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 rikosoikeuden hoidon järjestelmää kehitetty Suomessa vuosikymmeniä tiettyyn suuntaan, jossa on minunkin mielestäni tiettyjä asioita korjattavana. Muun muassa tiettyihin ensikertalaisuuskysymyksiin ja muihin liittyy problematiikkaa, ja ehdonalaiseen vapautumiseen liittyy tiettyjä asioita, joita esimerkiksi muualla Euroopassa ei ole käytössä.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Edustaja Meri mainitsi tapauksen, jonka itsekin otin muutama kuukausi sitten esille eduskunnan kyselytunnilla ja joka liittyy myöskin lakialoitteeseen, jonka eduskunnan naisverkosto on valmistellut ja joka muuttaisi, mikäli se hyväksyttäisiin, rikoslakia siten, että raiskauksen kriteeriksi tulisi se, että uhri ei ole suostunut. todetaan raiskaukseksi vain, jos on näytetty toteen väkivalta tai sillä uhkaaminen. Tässä paljon huomiota herättäneessä 10-vuotiaan tapauksessa, jossa tekijät olivat kaksi aikuista miestä, tekoa ei tuomittu raiskauksena nimenomaan siksi, että oikeus katsoi, että pitäisi näyttää toteen, että käytettiin selvää väkivaltaa tai selkeästi uhattiin väkivallalla, eli suostumuksen puute ei riittänyt tekemään kahden aikuisen miehen tekemästä väkivallanteosta
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 mitenkään lähde nyt sitä tässä asiassa sen enempää kommentoimaan. Mitä tulee tähän raiskausten tunnusmerkistön muutokseen, tätä kirjoitustapaa ja tunnusmerkistöä on vuonna 2014 viimeksi arvioitu perusteellisesti eduskunnan lakivaliokunnassa ja viime vaalikaudella istuneen oikeusministerin johdolla. Ja silloin on päädytty siihen,
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-22 sellainen projekti, jossa koottiin muun muassa Turkuun osaamista, niin poliisin, sosiaalityöntekijöitten kuin tuomioistuinten osaaminen yhteen paikkaan, puhuttiin niin kutsutusta lapsiasiain talosta.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Yritän minuutissa tässä asiassa mennä eteenpäin. Olen perusteellisesti tietoinen tästä problematiikasta. Meillä on monia prosesseja käynnissä rikosoikeudellisesti, joissa lapsi ei pääse siihen asemaan, mikä hänellä pitäisi olla, mutta ei myöskään päärooliin, mikä ei välillä aina pidäkään olla. Eli jos perheessä vanhempien välillä tapahtuu aina herkkä kysymys, lapsen aseman järjestäminen niin, että hänestä ei tehdä liian päähenkilöäkään tietyissä asioissa, kuulusteluissa tai muissa, mutta toisaalta mennään myös lapsen etu edellä. Käymme jatkuvasti tätä vuoropuhelua, ja nyt tärkeää on, kun hallitus vie eteenpäin lasten ja perheiden palvelujen uudistamishanketta, että myös nämä palvelut huomioidaan ennalta ehkäisevissä palveluissa.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa rouva puhemies! Jatkan lapsiteemalla. Lapsiasiavaltuutettu luovutti tällä viikolla eduskunnalle kertomuksen Suomen lasten oikeuksien ja hyvinvoinnin tilasta. Lapsiasiavaltuutettu kuvailee tilannetta Suomessa rakenteelliseksi välinpitämättömyydeksi. Raportin mukaan hallituksen leikkaukset ovat johtaneet esimerkiksi varhaiskasvatuksessa sekavaan tilanteeseen. Hallitus onkin kasvattanut ryhmäkokoja, heikentänyt hoitajamitoitusta, ja lapset jakautuvat kahteen kastiin. Tulevaisuuden toivomme jakautuvat heihin, joilla on subjektiivinen oikeus varhaiskasvatukseen, ja heihin, joilla on vanhempien työllisyystilanteesta johtuva häpeäleima. Arvoisa rouva puhemies! Vanhempien elämäntilanne ei saa koskaan vaikuttaa lapsen oikeuksiin. Kysynkin ministeri Grahn-Laasoselta: palauttaako hallitus vihdoinkin kaikkien lasten subjektiivisen ja yhtäläisen päivähoito-oikeuden?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Suomessa jokaisella lapsella on oikeus varhaiskasvatukseen vähintään 20 tuntia viikossa, mikä on 5 tuntia enemmän kuin Ruotsissa. Sen yli varhaiskasvatusta tarjotaan perheille tarpeen mukaan, ja lakiin on kirjattu, että jos lapsen etu on ja lapsi tarvitsee esimerkiksi sosiaalisista syistä vaikkapa perheeseen liittyvien ongelmien tai lapsen oppimiseen liittyvien havaintojen pohjalta varhaiskasvatusta enemmän, sitä tulee lain mukaan ehdottomasti tarjota. Samoin lapsiasiavaltuutetun eilisessä raportissa, johon tutustuin, pystyn kyllä helposti yhtymään niihin havaintoihin, jotka liittyvät siihen palvelujärjestelmämme hajanaisuuteen. Puhutaan rakenteellisesta välinpitämättömyydestä, puhutaan pois lähettämisen kulttuurista eli siitä, osaammeko kohdata perheet ja lapset yksittäisinä, ainutlaatuisina ihmisinä ja perheinä ja tapauksina myöskin silloin, kun puhutaan vaikkapa
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-22 rouva puhemies! Lapsen oikeudet ovat jakamattomat, tai ainakin niiden pitäisi olla. Politiikan perustana on oltava se, että lasten eriarvoisuutta lisääviä päätöksiä ei yksinkertaisesti tehdä. Lapsiasiavaltuutettu kertoo, että hallitus on kääntänyt hyvinvointivaltion alisuoriutumisen tilaan. Me emme enää onnistu nostamaan heikommassa asemassa olevia lapsia mukaan.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-02-22 Yksi keino, jota edistämme, on varhaiskasvatukseen osallistuminen. Eli olen eniten huolissani siitä, että ne lapset, jotka hyötyisivät varhaiskasvatuksesta, monesti osallistuvat siihen vähiten. Eli meillä on Pohjoismaiden ja, voi sanoa, koko OECD-maiden alhaisimpia varhaiskasvatuksen osallistumisasteita ylipäätään. Hallitus muun muassa tämän vuoden alusta laski merkittävästi varhaiskasvatusmaksuja. Se tuntuu perheiden kukkarossa, helpottaa vaikeaa taloudellista tilannetta ja toi 6 700 perhettä maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin. Ja nyt käynnistämme kokeilua viisivuotiaiden maksuttomasta varhaiskasvatuksesta. Tässä muutamia toimia. Lisäksi mainitsin jo perheiden palvelujen kehittämisen, mikä on aivan keskeistä. Esimerkiksi vaikka se, miten tulevaisuudessa neuvolat ja päiväkodit voisivat työskennellä tiiviimmin yhteistyössä perheen ja myös vanhemmuuden tukemiseksi lapsen parhaaksi. Uusi varhaiskasvatuslaki on tällä hetkellä lausunnoilla, ja se alleviivaa aiempaa lainsäädäntöä vahvemmin lapsen edun ensisijaisuutta. Sen lisäksi edistämme muun muassa koulutuksen tasa-arvoa peruskoulua kehittämällä. Oikeastaan koko koulutusjärjestelmään ja lasten harrastuksiin on tällä hallituskaudella panostettu runsaasti.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Ministeri nosti esiin sen keskeisimmän asian, eli osallistumisen varhaiskasvatukseen, ja erityisesti niiden lasten osallistumisen, jotka eivät tällä hetkellä osallistu täysimääräisesti. Valitettavasti nämä keinot, joita esiteltiin, ovatkin sitten menneet pieleen. Tämä ei ole vain henkilökohtainen mielipiteeni, vaan meillä on hiljattainen, tammikuussa julkaistu talouspolitiikan arviointineuvoston raportti. Siinä todetaan hyvin yksiselitteisesti, että kyllä, nämä maksuttomuuskokeilut tai hinnanalennukset hyödyttävät mahdollisesti työmarkkinatilannetta mutta ne eivät pureudu siihen kysymykseen, johon ministeri viittasi, eli niiden lasten osallistumiseen, jotka varhaiskasvatusta eniten tarvitsevat ja ovat haavoittuvimmassa asemassa.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Tästä puheenvuorosta olisi melkein voinut päätellä, että te olette sitä mieltä, että varhaiskasvatusmaksuja ei olisi pitänyt alentaa ja tuoda 6 700 perhettä maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin. Jos ajatellaan keskituloista perhettä, keskiluokkaa, me voimme todeta, että kun siellä on perhe, jossa on kaksi lasta, keskimäärin 1 200 euroa enemmän on käytettävissä rahaa näillä perheillä perheen keskeisiin hankintoihin ja lapsiperhe-elämään. Mitä tulee kaikkein heikoimmassa asemassa olevien perheiden tilanteeseen, joita ovat esimerkiksi maahanmuuttajat, palveluohjauksella ja lukuisilla eri toimenpiteillä voidaan lisätä näiden perheiden osallistumista varhaiskasvatukseen, ja siihen pyrimme erittäin voimakkaasti panostamaan. Se on myös keskeinen asia, kun seuraavalla hallituskaudella toivottavasti pohditaan perhevapaauudistuksen toteuttamista. Erilaisilla keinoilla, muun muassa maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeiluilla
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-22 Lakitekstin perusteluissa sanotaan, että eläimille pitää taata lajityypillisen käyttäytymisen mahdollisuus. Lausuntokierroksella olevaan lakiluonnokseen on kuitenkin jäänyt juomaveden kokoinen aukko. Te olette tekemässä lakia, jossa eläimille ei ole juomavettä saatavilla jatkuvasti. Eikö juomavesi ole lajityypillinen tarve eläimille?
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-02-22 Eläinten hyvinvointilaki jo nimenä kertoo, miten laaja-alaisesta kysymyksestä on tässä tapauksessa kyse. Me haluamme tuoda nyt paljon muutakin eläinten hyvinvointiin liittyvää asiaa kuin pelkkä kipu ja särky, haluamme tuoda kokonaisen hyvinvoinnin näkökulman. Siinä on se lähtökohta koko lainsäädännön uudistukselle ja tälle lausuntokierroksella olevalle luonnokselle. Mitä tulee juomaveteen, totta kai se on päivänselvää: Se on koko elämisen perusedellytys, että vettä on. Sitä pitää tarjota, se on niin jo nykyisellään, se on myöskin jatkossa sitä. Sitten, miten ja millä tavoin se on kirjattuna lakiin: Nyt on aikaa antaa palautetta tuosta lausuntokierroksella olevasta eläinten hyvinvointilaista. Sen pohjalta tuo lausuntokierros on aito,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa rouva puhemies! Tämä hallitus ei halunnut uudistaa eläinsuojeluvaltuutetun virkaa, mikä antaa valitettavan ruman kuvan hallituksen suhtautumisesta eläinten hyvinvoinnin edistämiseen. Suhtautuminen korostaa ennemminkin vähättelyä eläinten hyvinvoinnista. Voimmeko nyt luottaa, että lausuntokierroksen jälkeen lakiluonnokseen tulee huomioiduksi asiantuntijoiden näkemykset niin, että saamme kitkettyä tästä maasta esimerkiksi villinä ja vapaana rehottavan koirien pentutehtailun, ja niin, ettei koirien jalostus palvele ihmisten mieltymyksiä vaan koiran hyvinvointia,
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Kaikkiin noihin kysymyksiin voin vastata ”kyllä”. Jokainen noista asioista on mukana luonnoksessa, ja niin kuin äsken totesin, niin vielä lausuntokierroksen jälkeen me arvioimme, onko tarvetta vielä parantaa tuota lausunnolla olevaa tekstiä. Valtuutetun osalta me olemme lähteneet siitä, että kun meillä on viranomaisverkosto valvomassa eläinsuojeluasiaa, me olemme vahvistaneet sitä jo nyt, ja tämän uuden lain myötä viranomaisille tulee uusia valtuuksia, jotka ovat ihan oikein, niin pitääkin olla. Samalla kiinnitämme erityistä huomiota
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Eläinsuojelulaki on todella vanhentunut, se on vuodelta 1996, ja 20 vuodessa on valtavasti tullut uutta tietoa koskien niin eläinten käyttäytymistä, eläinten älykkyyttä kuin heidän kokemaansa kärsimystä. Lain tavoitteena on taata lajityypillinen käyttäytyminen, mutta valitettavasti monessa kohtaa tästä kyllä jäädään. Se johtuu siitä, että, kuten on kerrottu, lain tavoitteena on tehdä uudistus, joka ei saa maksaa mitään,
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Jos aloitan tuosta viimeisestä, laiduntamisesta. En ymmärtänyt, mitä tarkoitatte, miten pystyvät hoitamaan käyttäytymistään. Totta kai, niin kuin tähänkin asti, laiduntaminen on äärimmäisen tärkeä osa kaikkien tuotantoeläinten elämää, se on ihan päivänselvä asia. Ei siihen puututa millään tavalla. Ei sitä rajoiteta, päinvastoin, sitä edesautetaan sillä, että me tulemme ilman muuta määrittelemään moni ala on jo määritellyt paljon, paljon tiukemmat hyvinvointikriteerit niin laiduntamisen osalta kuin monen muunkin osalta kuin mitä pelkkä laki on. Se on todella tärkeä ja hyvä asia. Siitä olen täysin samaa mieltä, että nyt voimassa oleva laki ja sen jälkeen tullut tutkimustieto pitää ottaa huomioon. Sitä on tässä otettu huomioon ja otetaan jatkossakin. Sitä tulee jatkuvasti uutta, ja sen vuoksi tuon eläinten lajityypillisen käyttäytymisen pitää olla mahdollista, ja se ei ole siitä hoitomuodosta, siitä rakennuksesta kiinni, vaan se on siitä hoidosta. Se on meistä ihmisistä kiinni. Sen takia näiden pitää olla sopusoinnussa keskenään niin, että kun ihminen voi hyvin, eläin voi hyvin, ja päinvastoin.
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-22 Ärade talman! Enligt planen ska landskapsvalet hållas i slutet av oktober detta år. Samtidigt är lagstiftningen gällande landskapen och vårdreformen allt annat än slutbehandlad. Situationen är både speciell och märklig. Maakuntavaalit siis pidetään ainakin näillä näkymin lokakuussa ja oikeusministeriössä valmistaudutaan vaalijärjestelyihin erittäin tiukasta aikataulusta huolimatta. Samalla tiedämme, että Euroopan neuvosto suosittelee, että lainsäädännön tulisi olla voimassa vähintään vuosi ennen vaaleja. Olemme siis tilanteessa, jossa puolueet joutuvat miettimään ehdokasasettelua siitä huolimatta, ettei uusi vaalilainsäädäntö ole hyväksytty, puhumattakaan maakunta- ja sote-lainsäädännöstä. Marssijärjestys on täysin nurinkurinen, eikä ole helppo nähdä järkeviä syitä tähän hosumiseen.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Vaalien siirtämisestä käydään paljon keskustelua, mutta sitäkin tärkeämpää on keskustella myös vaalien sisällöstä. Nyt käsittelyssä on merkittävä uudistus, jota viime vaalikaudella olivat tekemässä myös oppositiopuolueet. Vaalijärjestelmän uudistaminen tällaisen reformin yhteydessä vaatii joka tapauksessa uuden tilanteen ja siihen sopeutumista. Ei ole sellaista tilannetta tulossa, jossa tehtäisiin merkittäviä hallintojärjestelmän muutoksia tai tehtäväsisältöjen muutoksia kuntakentässä, maakuntakentässä tai vaikkapa eduskuntatason tietyssä päätöksenteossa, jossa tavallaan kaikki asiat olisivat vuosikausia etukäteen tiedossa. Vaalit ovat tulossa, ne ovat lokakuussa 2018, ja eduskuntavaalit pidetään sen jälkeisenä keväänä.
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-02-22 tärkeät päätökset, jotka liittyvät heidän toimintaansa, talouteensa ja koko maakunnan perustamiseen. Haluan muistuttaa myös siitä, että viime kesänä, kun perustuslakivaliokunta antoi oman lausuntonsa, perustuslakivaliokunta sanoi, että tämä uudistus on
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-22 Arvoisa puhemies! Kysymykseni koskee päiväkotien henkilöstömitoitusta. Helsinkiläinen lastentarhanopettaja kertoi Ylen uutisessa, että ei laittaisi omaa lastaan päiväkotiin, jossa hän itse työskentelee, ja perusongelma on liian pieni henkilöstömitoitus, liian suuret lapsiryhmät, jotka aiheuttavat kaoottisen tilanteen päivähoitoon. Ja hallitushan on ihan omilla päätöksillään ajanut varhaiskasvatuksen tasoa alas suurentamalla ryhmäkokoja. Kun te, ministeri Grahn-Laasonen, olette pontevasti ajanut perhevapaauudistusta — joka tosin nyt on kariutunut — jossa painopistettä siirrettäisiin pienten lasten kotihoidosta kunnalliseen päivähoitoon, niin oletteko ajatellut sitä,
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Varhaiskasvatus on Suomessa tarkkaan säänneltyä ja myöskin kansainvälisesti vertailtuna hyvinkin korkeatasoista, niin että meidän päiväkodeista voidaan olla ylpeitä, ja siellä ammattilaiset tekevät töitä jokapäiväisesti, sen itsekin todistan asiakkaana. Ja varhaiskasvatuksen kehittämisen kärkenä meillä on paitsi se mainittu osallistumisaste myöskin varhaiskasvatuksen laatu. Tällä hetkellä lausuntokierroksella on uusi varhaiskasvatuslaki, joka alleviivaa henkilöstön osaamista, sen merkitystä varhaiskasvatuksen laatuun, ja tuo lapsen edun ensisijaisuuden varhaiskasvatuksen jokapäiväiseen suunnitteluun. Samoin tällä hallituskaudella on toteutettu, viety eteenpäin sitä, että jokaisessa päiväkodissa tällä hetkellä suunnitellaan toimintaa hyvin tarkasti. Mitä tulee henkilöstömitoituksiin tällä hetkellä, niin olemme siitä valitettavasti ministeriöönkin saaneet huolestuneita viestejä, ja ne johtuvat siitä, että
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-22 aivan aiheellista palautetta tiestömme heikosta talvikunnossapidosta. Tiet ovat olleet joko auraamatta tai vaarallisen liukkaita. Kansalaiset ja ammattiautoilijat ovat todellakin aidosti huolissaan liikenneturvallisuudesta. Viime viikolla saimme liikenne- ja viestintäministeriöltä tietoa, että tilannetta ollaan nyt parantamassa. Kiitos siitä. Arvoisa liikenneministeri, säiden ääri-ilmiöt ovat lisääntyneet ja ovat jokatalvisia ja jokakesäisiä.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-02-22 Olemme päätyneet esittämään ja toteuttamaankin kolmen tasoista toimenpidettä. Ensin olemme siirtäneet ja kohdentaneet 2 miljoonaa euroa talvikunnossapitoon tätä talvea varten vielä, ja sillä nostetaan talvihoitoluokkaa noin 1 300 kilometrillä teitä. Siinä pyritään myös tehostamaan valvontaa ja huolehtimaan myös ennakoivista toimenpiteistä paremmin. Toinen toimenpide on se, että huolehdimme siitä, että laissa maanteistä ja liikennejärjestelmästä määritellään kriteerit palvelutasosta ja valvonnasta. Tämä lakiesitys on eilen lähtenyt lausuntokierrokselle, ja se antaisi tulevaisuudessa enemmän selkänojaa ja myöskin rakenteellista parannusta meidän talvikunnossapitoomme ja yleensäkin tien kunnossapitoomme. Kolmas toimenpide on huolehtia siitä, että meillä on läpinäkyvät ja hyvät urakointimallit, joissa sovitaan näistä toimenpiteistä, joilla teitä pidetään kunnossa. Nämä laitetaan toimeen niin, että ensimmäiset urakat kilpailutetaan tältä pohjalta jo lokakuussa tänä vuonna.
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Tämä kysymys on kyllä aiheellinen. Vaalikelpoisuusasia on maakuntalaissa säädelty, ja tämä liittyy siihen, mitä siellä sanotaan, ja se on täällä ollut nyt jo vuoden verran käsittelyssä hallintovaliokunnassa, mutta käsitykseni mukaan keskustelua on käyty hallintovaliokunnan ulkopuolella. Sen voin sanoa, että myös valtiovarainministeriö omassa vastineessaan jo vuosi sitten kesällä kiinnitti tähän huomiota, kun sitä kysyttiin, onko tämä säätely aivan tiukkaa. Ensinnäkin on todettava se, että säätely lähtee sen takia aika tiukkana, että maakuntavaltuustot tulevat päättämään päättämään valinnanvapauden myötä monista sote-asioista, muun muassa näitten asiakasseteleitten ja sote-keskusten palveluvalikoimasta ynnä muusta, ja sen takia on lähdetty tiukasta rajauksesta. Mutta olen myös saanut paljon palautetta siitä, että ne ovat liian tiukat vaikka yksinyrittäjän ja
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-22 puhemies! Demokratian näkökulmasta katsottuna ei liene järkevää, että sama henkilö on päätöksentekijänä mukana kolmella eri vaaleilla valitulla tasolla: paikallistasolla, valtakunnallisella tasolla ja tämän lisäksi vielä maakuntatasolla. RKP on peräänkuuluttanut yhteisymmärrystä ja pelisääntöjä siitä, että istuvat kansanedustajat eivät asettuisi ehdolle maakuntavaaleissa.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 eri asioista eduskuntavaaleissa ja Euroopan tasolla vielä eri asioista, jopa presidentin valinnoissa tietyistä muista asioista. Perustuslaillinen oikeus ihmisillä osallistua yhteiskunnallisiin asioihin vaikuttamiseen on äärimmäisen kova oikeus. Sitä ei pidä kovin kevyin perustein rajata. Ei lainsäädännöllä mutta ei myöskään ehkä tästä talosta lähtevillä suosituksilla. Toinen asia on se, mitä puolueet sitten omissa toimenpiteissään haluavat tehdä, mutta en lähtisi ainakaan oikeusministerinä edistämään sellaisia hankkeita, joissa rajataan tietyin perustein joidenkin ihmisten osallistumista esimerkiksi sote-palveluista päättämiseen omalla kotiseudullaan. Ne ovat tärkeitä palveluja ja ne ovat monelle äänestäjälle erittäin suuri kysymys. Samoin saattaa olla kotikunnan sivistyspalveluista päättäminen. Eli: kaksi organisaatiota, joissa on eri tehtävät.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-22 joka antaisi näille tuleville maakunnille sen sisällön tai sen tehtäväkehikon, jota nämä valittavat päättäjät tulevat tekemään. Se on aika hyvä pitää mielessä. Mutta nyt kun niin ponnekkaasti vaalit halutaan lokakuussa pitää ja oikeusministeriö on tässä useaan otteeseen kuitenkin ollut huolissaan vaaliosallistumisesta
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-02-22 Ei ole nyt mitään erityistä kampanjaa, on vain yleinen laaja huoli siitä, että läntisissä demokratioissa yksi keskeisimpiä yhteiskuntajärjestelmiä uhkaavia ilmiöitä on matala äänestysaktiivisuus. Tänään julkaisimme oikeusministeriössä niin sanotut kuntademokratiaindikaattorit, joista voi lukea erittäin surullista kehitystä erityisesti nuorempien ikäluokkien
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-22 Tämähän aiheuttaa sitten semmoisen teoreettisen mahdollisuuden, totta kai, että kun Kuntarahoitus on kuntien omistama, niin viime kädessä sitten siellä kunnat ovat vastaamassa. No, tämähän tietenkään ei toteudu, koska valtio on luvannut vastata sitten maakuntien tästä osuudesta, mutta ehkä tämä on teoreettinen mahdollisuus. Siitä ehkä pääsenkin tähän kysymykseen, mistä ajattelin, että olisi mukava, jos ministeri ehtisi siihen kommentoida. Tämän teoreettisenkin mahdollisuuden poistuminenhan edellyttänyt, että tulevat maakunnat tulisivat myös Kuntarahoituksen jäseniksi. Hallituksen puoleltahan on perusteltu sitä, että näin ei nyt tehdä, sillä, että kysymyksessä on tämä ylimenokausi, mikä on sinänsä ihan ymmärrettävää. Mutta miten ministeri näkee tämän tulevaisuuden? Olisiko järkevää, että tulevaisuudessa myös maakunnat olisivat sitten
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-22 aivan hyvä, että uudessa tilanteessa huolehditaan siitä, että myös nämä uudet toimijat saavat yhtä edullista lainaa tarpeisiinsa, kun palveluita kansalaisille kehitetään. Olisihan tavallaan aika kummallinen tilanne se, että tässä tapauksessa korvausvastuu. Että se toimii myös toisinpäin: uudelle toimijalle annetaan samat lähtökohdat kuin nykyisillä toimijoilla on, ja sitten kun on nämä entiset toimijat, jotka ovat verovaroin rakentaneet muun muassa terveyskeskuksia — sanotaan nyt vaikka tyypillinen maaseutukunta, jossa terveyskeskus ehkä jää vajaakäytölle ja joku rakennus voi jäädä jopa kokonaan sen käyttötarkoituksen ulkopuolelle, mitä varten se alun perin on rakennettu — niin siinä tilanteessa sitten tämä uusi perustuslakivaliokunnan lausunto linjaa sen, että kuntaa ei voida jättää puille paljaille sen takia, että systeemi muuttuu, vaan siitä on maksettava ihan normaalin menettelyn mukainen täysi korvaus. Elikkä tämä systeemi toimii kyllä molempiin suuntiin: että nyt uudelle toimijalle annetaan mahdollisuus ja
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-22 perusteltu, mutta jonkin verranhan tässä on yksityiskohtia, jotka jonkinmoista keskustelua ovat herättäneet, ja jossakin määrin myöskin kohtia, jotka ovat herättäneet pientä huolta. Yksi tällainen asia on epäilemättä: kun tässä nyt maakunnille siirtyy kunnilta noin 1,5 miljardin lainakanta, jonka varainhankinnasta
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-22 rahoittaa kuntien rahoitustarpeen, myöskin yleishyödyllisen rakentamisen käytännössä melkein kokonaan. Rahoitus tapahtuu Kuntarahoituksen kautta, eli sen toiminto on tärkeätä turvata siinäkin tilanteessa, jolloin kuntien taseet siirtyvät maakuntien taseeseen. Olisin tiedustellut, miten tämä kokonaisuus on keskusteltu