samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 puhemies, yksimieliseen mietintöön — ja kun kävimme tästä keskustelua, niin kaikki olimme sitä mieltä, että jos pystymme yhteisesti viestimään tiettyjä asioita, niin se on hyvin arvokasta ja tärkeää. Muun muassa tämän yksimielisyyden kautta löytyi johtopäätös siitä, että kanteet olisi ollut syytä nostaa yleisen edun nimissä. Yksimielisesti tulimme siihen johtopäätökseen, että yhtiökokous olisi Kyllä nämä, puhemies, sellaisia asioita ovat, että valiokunta tekee työnsä — se on tehnyt sen edustaja Heinäluoman johdolla mielestäni erittäin hyvin — siellä ovat ihmiset paneutuneet, viettäneet tunteja aikaa, ja sitten kun puhutaan ministerin luottamuksesta, niin eihän sitä tietenkään missään valiokunnassa käsitellä, se käsitellään tässä salissa ja edustajilla on täällä mahdollisuus tehdä johtopäätökset sitten sen mukaan, minkälaisia faktoja valiokunnan kuulemisessa on selvinnyt, minkälaisia tausta-aineistoja on tullut julkiseksi. Kehotan muuten teitäkin tutustumaan niihin asiantuntijalausuntoihin, niin voisitte ehkä tulla toiseen johtopäätökseen tässä omaa ministeriänne kohtaan esittämässänne luottamuksessa. En ota siihen nyt kantaa sen enempää, koska olen ollut muussa yhteydessä tekemässä tätä mietintöä. Mutta, puhemies, sen haluan kyllä sanoa, että korostan vielä, kun täällä puhutaan pilkkuvirheistä ja muista, että kun esimerkiksi tämä tilintarkastajan vastuukysymys käytiin juuri läpi, niin se on aika merkittävä asia. Kun me nyt puhumme, että juuri siinä kohtaa on se piste, mistä täällä on keskusteltu, mistä ne erimieliset tulkinnat ovat,
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 väitteeseen kantaa. Siis näistä aineistoistahan käy selväksi, kun ne lukee, että Finavialle koitui johdannaisista kokonaisuudessaan yli 34 miljoonan euron tappio. Ei tässä ole puhuttu Deloitten osuudesta pelkästään vaan kokonaisuudesta.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 puhemies! Niinpä niin, Ilmari-ihminen, kuuluu joku sanonta. Jos silloin aikanaan viime vaalikaudella ministeriö olisi valvonut ja toiminut, omistajaohjausta valvonut niin kuin pitää, niin tätä ongelmaahan ei olisi, siellä ei olisi mitään tämmöistä ongelmaa. Mutta kun mitään ei tehty, niin nyt sitten ollaan tässä ja se ministeri, joka tekee työtä ansiokkaasti, nostetaan tikun nokkaan ja osoitetaan, että "se on teidän vikanne". Suomalaiseen tiedotukseen näköjään kuuluu tämä normaali menettely, että syytön etsitään, sitten syyllisiä palkitaan ja sitten muuten ollaan ja hymyillään. Ei se vain näin saa mennä. Jos me poliitikot haluamme arvovaltaamme nostaa ihmisten silmissä, niin kyllähän meidän pitää olla rehellisiä ulospäin ja sanoa asiat niin kuin ne Sehän on lähtökohta kaikelle toiminnalle, aivan kuten tässä tarkastusvaliokunnan menettelyssä, että valiokunta antaa yksimielisen mietinnön, jossa aivan oikein on kaksi pontta — joita lämpimästi itsekin kannatan, ne ovat järkeviä ponsia, ehdottomasti kannatettavia — ja sitten yhtäkkiä, kun tullaan tänne saliin... Minä olen tottunut tässä talossa, että yksimielisiä mietintöjä ja lausuntoja koko valiokunta puolustaa,
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 puhemies! Täytyy edustaja Heinäluoman kunniaksi todeta se, että hän on kyllä tässä kunniakkaasti menetellyt ja hänellä on täysi ryhmän tuki tässä asiassa. — Epäluottamuslause pohjautuu sitten täysin eri asioihin. Jos kuuntelitte ryhmäpuheenvuoron, niin kyllä tässä on monia käsittämättömiä menettelyjä. Ensinnäkin ministeri on toiminut selän takana, eli ministeri on julkisuuteen sanonut, että hän on hankkinut lisää selvitystä, mutta missään ei ole dokumentoitu, kenelle hän on tehnyt tämän esityksen lisäselvityksen pyytämiseksi. Kertokaa minulle, keneltä hän pyysi sitä lisäselvitystä.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 opposition suunnasta Bernerille ja sanotaan, että ministeri on puhunut muunneltua totuutta. Olen ihmeissäni. Mutta, edustaja Heinäluoma, minä haluan osaltani kiittää arvokkaasta käyttäytymisestä ja tämän asian läpiviemisestä täällä salissa. Kun äsken puhuitte siitä, että täällä on ollut myös hyvää keskustelua, En todellakaan tarkoita tällä valiokunnan mietintöä ja työtä, se on ollut hyvää, ja nämä ponnet, mitkä valiokunta esittää, ovat tarpeellisia, ja niitä on täällä joka rintamalta kiitelty, vaan kaikkinensa sitä, että syytämme ministeriä, joka on saanut käsiinsä ongelman, joka on kypsynyt neljän ministerin aikana. Hän on pontevasti tähän työhön tarttunut ja selvittänyt ne kuviot, mitä tässä on hänen kaudellaan ollut, ja nyt täällä kerrotaan, että hän puhuu muunneltua totuutta.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 mutta voin kysyä kyllä, mitä muuta kuin puuttumista tämä on, jos selän takana puuhataan tällaista sovintosopimusta muitten tietämättä. Lisäksi ministeri Berner on esittänyt julkisuuteen ja Valtiontalouden tarkastusvirastolle, että olisi pyytänyt Finavian hallitusta selvittämään johdannaiskanneasioita uudelleen huolellisesti hallituksen tehtyä syyskuussa 2015 kannepäätöksen yhtiön entistä johtoa kohtaan.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 Valiokunta toteaa, että "ministeriön rooli sovintosopimusprosessissa näyttää asiantuntijakuulemisen perusteella pikemminkin asioihin vaikuttamiselta kuin taustalla odottamiselta". Eli koko valiokunta myöntää, että näyttää siltä, että asioihin on vaikutettu, toisin kuin on ehkä julkisuudessa annettu ymmärtää. Valiokunta toteaa, että "sovintoprosessiin liittyy sellaisia toimintatapoja ja tilanteita, jotka ovat valiokunnan mielestä omiaan sekoittamaan omistajaohjauksen ja yhtiön päätöksenteon toisiinsa", mikä tarkoittaa siis käytännössä eri sanoin ilmaistuna oikeastaan ihan samaa mielestäni kuin mitä tarkoittaa VTV kertomuksessaan, kun se toteaa, että hyvää hallintotapaa tässä on rikottu. Kun tällaisiin johtopäätöksiin ja näihin lauseisiin ja niiden kirjaamiseen valiokunta on yksimielisesti päätynyt, minun mielestäni silloin kuuluu jokaisen eduskuntaryhmän oikeuteen siinä vaiheessa, kun tämä asia tulee saliin eduskunnan käsittelyyn, tehdä johtopäätöksensä, miten katsovat tätä asiaa kokonaisuutena. Siitä kiitän valiokuntaa — olen saanut siellä tosiaan asian käsittelyssä olla myös mukana — ja mielestäni oli myös merkittävää, että valiokunnan mietinnössä lukee, että yleisen edun kannalta näiden asioiden ratkaiseminen oikeusteitse olisi ollut perusteltua.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 että keskustan osalta kovasti painotetaan tätä valiokunnan mietintöä, ja kyllä siellä hyvin raskauttavia lauseita valiokunnan osalta on ministerin toiminnasta ja hyvän hallintotavan rikkomisesta myös lausuttu. Ihan sitaatti: "Finavian osalta valiokunta toteaa, että lopputuloksen epävarmuudesta huolimatta olisi yleisen edun kannalta ollut perusteltua selvittää vastuukysymykset kokonaisuudessaan oikeusteitse." Tämä on aivan selkeä viesti, ja on ymmärrettävää, että siihen myös reagoidaan täällä eduskuntasalissa. "Myös kansalaisten luottamus siihen, että epäkohtiin puututaan, olisi osaltaan puoltanut asian selvittämistä oikeusteitse." Myös näin tässä teidän yksimielisessä lausuntoluonnoksessanne todetaan.
Puhuja: Jari Leppä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 Pitää pakosti kysyä, kuinka monilla siivillä SDP nyt yrittää lentää, kun se yhtyy ensin tarkastusvaliokunnan yksimieliseen mietintöön ja täällä operoi sitten omalla tavallaan ihan toiseen suuntaan. Pakosti on useammat poliittiset siivet nyt tässä mukana. Jos olisi tapahtunut joitakin muutoksia matkan varrella, tarkastusvaliokuntahan voi aina palata näihin asioihin. Se ei ole palannut. nyt te esitätte täällä tällaisia uusia operaatioita. Tämä on aika erikoista toimintaa, mutta tietysti te olette halunneet välttämättä tämän politisoida — tilanteen, jossa nyt nykyinen ministeri, Berner, on selvittänyt kuuden eri ministerin entisiä sotkuja, sekamelskaa, jota oli viime kaudella kaiken muun sekamelskan lisäksi, myös ministerit vaihtuivat tuhkatiheään. Tämä kaikki on vaikuttanut ihan varmasti siihen, millä tavalla valtion omistajaohjausta on käsitelty, ja myöskin siihen, miten Finaviaa on käsitelty. Nyt kun ministeri sitä sitten selvittää, mitä tapahtuu? Ensin ajetaan yksimielisellä mietinnöllä, sitten täällä operoidaan asialla.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 Arvoisa rouva puhemies! Todellakin, kun tätä yksimielistä mietintöä illalla katselin, olin tavallaan tyytyväinen siihen, että tämäkin asia on saanut eduskuntapuolueissa ja eduskuntaryhmissä yksimielisen linjauksen siitä, miten näiden asioiden kanssa tulee toimia. Kyllä aidosti koen sen, että suuresti kunnioittamani edustaja Eero Heinäluoma saa sitten yhtäkkiä täällä salissa epäluottamuslausetta, vaikka on kuitenkin yksimielinen mietintö, se oli minulle henkilökohtaisesti suorastaan suuri järkytys, miten näin voi menetellä. No, varmaan siinä on omat syynsä, kun katsoo noita kalentereita hieman, mitä tänä keväänä tapahtuu. Mutta se toinen asia, mikä on tässä myös huomattava, on se, että niin kuin edustaja Jari Leppä äsken sanoi, kuuden ministerin Jari Leppä äsken sanoi, kuuden ministerin näpin alla nämä asiat olivat edellisen hallituksen aikana ja siltikään ei tehty mitään. Jos silloin olisi toimittu, niin tuli olisi rajoitettu paljon vähäisempään, vahinkoa olisi syntynyt todella vähän. Mutta miksi ei toimittu? uusia systeemejä luodaan, tarkastetaan ohjeet ja selvitetään sotkut, niin syytetään näitä sotkun selvittäjiä. Onhan se aika kummallista menettelyä. Kun tässä demarikansanedustajat peräänkuuluttavat sitä, miten ihmiset tämän toiminnan näkevät, niin kyllä varmaan joku ihminen ajattelee sitäkin, mikseivät ne ministerit silloin aikanaan toimineet. Kyllä suomalainen ihminen ymmärtää ihan järkipuhetta ja ymmärtää asiat oikeassa valossa. ne ihmiset, jotka tätäkin keskustelua seuraavat, panevat sen merkille, että todellakaan silloin viime vaalikaudella mitään ei tämän asian hyväksi tehty, niin nyt sitten tuntuu, että kun ministeri Bernerin, joka on varmasti syytön ministeri tässä asiassa, kimppuun käydään kuin hyeenalauma, ei se ole reilua menettelyä. Kyllä ihmiset sen tietävät. Mutta minä henkilökohtaisesti pidän suurimpana ihmeenä tässä tätä
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 millä tavalla, ja varmaan tämä sävy tässä, onko vaikuttanut suoraan operatiiviseen vai ei. Mutta kuten ministeri Berner itse sanoi, oli paljon tehty päätöksiä, niitä ei ollut toimeenpantu ja hän sitten kyseenalaisti ja ohjasi yhtiötä tekemään erilaisia selvityksiä. Se oli yksi asia. Toinen asia on tietenkin se, mikä se sana sanaa vastaan on sitten, kun kuitenkin tästä tilintarkastusyhtiön sovintosopimuksestahan sovintosopimuksestahan Finavian hallitus on itse päättänyt. Ainakaan siinä mielessä ministerillä ei ole tässä päätöksenteossa mitään roolia ollut. Eli näillä mennään, ja toivon vielä, että kun tulee täältä jatkossa nämä ohjeistukset, niin nämä otetaan hyvin käyttöön meidän kaikissa
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 Arvoisa rouva puhemies! Kestävän metsätalouden rahoituslain tilanne on ollut sekava aika pitkään. Kuvaavaa on, että viime vuoden Kemera-rahasta 20 prosenttia meni vanhan lain mukaisiin rahoituksiin — tosiaan 20 prosenttia siitä rahasta. Kuvaavaa on se, että viime keväänä, kun uusi Kemera-haku aukesi, se tuli niin täyteen hakemuksia, että haku piti sulkea viikon pätkän jälkeen. Onneksi valtiovarainvaliokunta teki sitten päätöksen, että maksuvaltuutta lisättiin siten, että haku voitiin aukaista taimikonhoidon osalta. On hyvä, että nyt tätä kestävän metsätalouden rahoituslakia vähän rukataan, sillä ennuste on se, että rahat eivät nykyisellä lainsäädännöllä tulisi riittämään ja ne ehkä ohjautuvatkin vääriin paikkoihin. Kestävän metsätalouden rahoituslakihan jaetaan kolmeen ryhmään: siellä on ekologiset ja metsän kasvua edistävät tuet, tieverkoston ja metsän biologisen monimuotoisuuden ylläpitämisen tukia ja sitten metsäluonnon hoito‑ elikkä ympäristötuet. Kun tämä haku nyt on osaltaan ollut kiinni nimenomaan nuoren metsän hoidon kohdalta, haluaisin nostaa keskusteluun sen, että vaikka on erittäin hieno asia, että nyt tätä vähän rukataan niin, että se tuki ohjautuu yksityisille toimijoille, joille se tuki on tarkoitettukin, niin haluaisin, että valiokunta aika syvästi perehtyisi siihen, ohjautuuko tämä tuki nyt kuitenkin vielä muuhunkin kuin alkuperäiseen tarkoitukseen eli siihen, että ne varhaiset nuoret metsät saadaan kunnostettua ja energiapuumarkkinat toimimaan: ohjautuuko tätä tukea myös ikään kuin tukena kuitupuumarkkinoille, joiden toki pitäisi luontaisesti jo toimia oikein hyvin, kun kerran investointejakin on tullut. Siksi haluaisin nostaa esille sen, että voisimme pohtia sitä, pitäisikö läpimittarajaa kenties muuttaa niin, että nämä rahat riittäisivät. Tärkeintähän on, että saamme niitä taimikonhoitorästejä tehtyä, että meillä olisi tulevaisuudessakin sitä laatupuuta. Puukauppahan on jo valmiiksi ihan hyvässä nousussa. Tietysti minun näkökulmani on se Keski-Suomen näkökulma, ja siellä tulevat investoinnit ovat toki tuoneet kysyntää, mutta aivan sama tilanne on koko koko maassa. Muistaakseni puukauppa kasvoi lähemmäs parisenkymmentä prosenttia. Summa summarum: Hienoa, että tätä tukea rajataan yksityismetsän omistajille, ja hienoa, että sinne tulee rajaus, että toimenpiteet täytyy toteuttaa 12 kuukaudessa, sekin vähän tätä turhaa hakemista rajaa pois. Mutta kun toimijat ovat nyt oppineet siihen, että aina, kun haku aukeaa, siellä ollaan kärppänä tukia hakemassa sitten, niin siksi olisi tärkeää, että tämä laki nyt sitten kerralla olisi sellainen, että ne rahat jatkossakin riittävät ja riittävät ainakin siihen tärkeimpään, nuoren metsän hoitoon, ja saisimme myös tieverkkoa siellä metsissä kuntoon.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-22 Hallituksen esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kestävän metsätalouden määräaikaista rahoituslakia. Hallituksen esitys on sinänsä sekä hallitusohjelman mukainen että lisäjoustavuutta tuova elementti niin sanottuun Kemera-lakiin. Kyseessä on kestävän metsätalouden määräaikainen rahoituslaki ja sen muuttaminen. Uudistus tukee täten sekä hallitusohjelmaa että kansallista metsästrategiaa, joten pidän esitystä varsin hyvänä. Valtioneuvosto hyväksyi tänä vuonna 16. helmikuuta istunnossaan esityksen Kemera-lain muuttamisesta. Lain tavoitteena on, että taimikon varhaishoitotyöt ja nuoren metsän hoitotyö pystytään toteuttamaan nopeammin. Tämä on erityisesti metsänhoitajan etu. Jatkossa hoitotoimenpiteet tehdään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun Suomen metsäkeskus on myöntänyt hankkeelle tuen. Näin tarkka toteutusaika auttaa Metsäkeskusta arvioimaan sitä, missä vaiheessa tukia tulee maksettavaksi. Lakiuudistus pyrkii myös siihen, että jatkossa hakemusten määrä ja tehtyjen metsätöiden määrä olisivat entistä paremmin tasapainossa keskenään. Lisäksi Kemera-tukea myönnettäisiin jatkossa vain yksityismetsän omistajille eikä esimerkiksi rahastoille. Tämä on myönteinen asia. Tulevaisuudessa hoitotöiden toteutusajasta voidaan säätää asetuksella, mikäli eduskunta hyväksyy nyt käsittelyssä olevan lakimuutoksen. Puu kasvaa taimesta, joten taimikon varhaishoidon ja nuoren metsän hoidon tuella pystymme varmistamaan metsävarojemme hyvän kehityksen ja pohjan kehittyvälle biotaloudelle. Toivottavasti lakiuudistuksella pystymme turvaamaan myös jonkin verran metsureidemme työpaikkoja. On ollut helppo huomata, että niin sanotut menetetyt metsurit eivät enää palaa alalle, vaikka heitä tarvittaisiinkin. Tässä kohtaa haluan kiittää omaa äitiäni, joka kesti niin pitkään metsurina — kiitos. Suomen puujalat ovat olleet vaarassa katketa juuri Kemeran myöntövaltuuksien puutteeseen tai joustamattomuuteen. Ymmärtääkseni nyt tilanne helpottuu ainakin jonkin verran.
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-22 Arvoisa rouva puhemies! Moni nuoren metsän omistaja on tuskaillut Kemeran myöntövaltuuksien puutetta ja joustamattomia tukiehtoja. Tämän valmisteilla olevan lain tavoitteena on korjata noita epäkohtia ja näin myös nopeuttaa taimikon varhaishoitotöitä ja muita nuoren metsän hoitotöitä. On kuulunut huhuja, joiden mukaan tukia on haettu ja myönnetty vaikkapa 10 hehtaarille mutta alasta onkin hoidettu vain 5 hehtaaria eli puolet. Koko alueelle myönnetty raha näin ikään kuin odottaa hoitotöiden valmistumista ja on tietenkin pois sellaisilta metsäisänniltä, jotka hoitaisivat säntillisesti koko tukeen oikeutetun alan nopeasti. hehtaarille myönnetty raha saattaa olla siellä ikään kuin pankossa — jos tämmöistä kieltä voi käyttää. Jatkossa hoitotoimenpiteet tehtäisiin 12 kuukauden kuluessa siitä, kun Suomen metsäkeskus on myöntänyt hankkeelle tuen. Tällöin tämä tarkka toteutusaika auttaisi Metsäkeskusta arvioimaan, missä vaiheessa tukia tulee maksettavaksi, eikä tätä tukirahaa edellä kerrotulla tavalla jäisi "makaamaan" turhan panttina valtion tilille. Lakiehdotuksen tavoitteena onkin, että tulevaisuudessa hakemusten määrä ja tehdyn metsätyön määrä olisivat tasapainossa keskenään, ainakin nykyistä paremmin tasapainossa keskenään. Lisäksi Kemera-tukea myönnettäisiin jatkossa vain yksityismetsänomistajille eikä esimerkiksi rahastoille. Tämä on minun mielestäni erinomaisen hyvä ja kannatettava asia. Jos eduskunta hyväksyy nyt tehdyn lakimuutoksen, voidaan tulevaisuudessa hoitotöiden toteutusajasta säätää asetuksella. Tämäkin joustavoittaa ja ketteröittää asioiden eteenpäinsaamista. Käsitykseni mukaan tämä lakiuudistus, kuten edustaja Kulmala totesi, myöskin turvaa jatkossa ainakin joidenkin metsureiden työpaikkoja. Moni metsuri jatkaa sitä varsinaista päätehakkuutyötään sillä, että hoitaa nuoria metsiä raivaussahan kanssa, ja kun näitä uudisraivauskohteita tulee lisää, niin se auttaa myöskin näitten työpaikkojen säilymisessä. Valiokuntatyöskentelyssä on syytä varmaan tarkastella tämän lain vaikuttavuutta koko Suomen alueella, koska — kuten hyvin tiedetään — Lapissa, Pohjanmaalla tai edustaja Kalmarin kertomassa Järvi-Suomessa, Keski-Suomessa, on aivan erilaiset olosuhteet, puu kasvaa eri tavalla, ja näiden hoitotöiden tarve on erilainen. Mielestäni on tärkeää, että laista tehdään sellainen, että se ottaa joustavalla tavalla huomioon koko pitkän Suomen kasvuolosuhteet.
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 liikkeelle kaikilta osin. Kun katsoo tätä nykyistä Kemera-lainsäädäntöä, niin tämä uusi Kemera on nyt ollut voimassa luokkaa puolitoista vuotta ja tämä taitaa nyt olla jo toinen muutos tuon voimaantulon jälkeen. On pakko tietysti sanoa, että tällaiset ongelmallisia, ne eivät ainakaan ole omiaan edistämään pitkäjänteisen metsätalouden harjoittamista. Mutta totta kai, kun ongelmia on, on hyvä, että ne pystytään lainsäädännössä sitten muuttamaan. Toivottavasti näillä muutoksilla nyt päästään siihen, että Kemera-hakuun ei tarvita enää sitten keskeytyspäätöksiä jatkossa. Kun Kemeran kokonaismäärä on rajallinen, niin tietysti joudutaan miettimään, millä keinoin rahat sitten riittävät. Minä uskoisin, että noin jatkon osalta on tärkeää, että Kemera-varoja suunnataan selvemmin taimikoitten hoitoon, pois ensiharvennushakkuitten tukemisesta — myös edustaja Kalmari taisi viitata siihen. Tukea tulisi jatkossa kohdentaa nykyistä pienemmän puuston hoitoon, ja se ehkä onnistuisi laskemalla puuston rinnankorkeusläpimittaa siitä nykyisestä 16 sentistä esimerkiksi 13 senttiin tai jollain tämäntyyppisellä muutoksella joka tapauksessa. Tällä muutoksella näitä Kemera-varoja pystyttäisiin kohdistamaan paremmin eniten hoidon tarvetta
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 mutta tässä nyt joudutaan toista kertaa tekemään pientä muutosta siinä, että saataisiin nämä raha-asiat kulkemaan oikealla lailla. Hyviä ovat nämä muutokset, mutta minä olisin odottanut tähän vielä enemmän muutosta, sillä ensinnäkään tätä tukien käsittelyä viranomaisissa ei ole saatu hoidettua oikealla tavalla. Toinen asia sitten — minulle vielä tärkeämpi asia tässä Kemera-laissa — on se, että kun me tätä lakia teimme toista vuotta sitten, niin jo silloin tuotiin esille se, että vajaatuottoisten metsien uudistamisen tuki jätettiin laista pois. Silloin saimme mukaan maa- ja metsätalousministeriön mietintöön tekstin siitä, että tätä asiaa aletaan selvittämään ja se otetaan mahdollisesti myöhemmin huomioon, mutta tästä asiasta ei ole kuulunut mitään. Missä ovat vajaatuottoisten metsien uudistamisen tuen selvitykset, jotka on luvattu tehdä? Niitä todella odotan ja toivon, sillä meillä pohjoisessa ja Koillismaalla on vajaatuottoisten metsien uudistaminen keskeytynyt lähes kokonaisuudessaan. Meillä on todella isot alueet, jotka vaatisivat toimenpiteitä, ja niihin odotetaan tätä rahaa, ja se on todella tarpeellinen, jotta saisimme tuloksia aikaiseksi. Nämä alueet eivät ole mitään suojelualueita, eikä niistä koskaan suojelualueita tulisikaan, vaan pahimmassa tapauksessa uusi metsälaki mahdollistaa sen,
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 Suomessa on varmaan yli 700 000 metsänomistajaa ja aika iso osa heistä vielä pienmetsänomistajia. Tällä Kemera-päätöksellä ja Kemera-rahoituksella on suuri vaikutus siihen, että saadaan taimikon hoitoa ja nuoren metsän kunnostusta aktivoitua. Arvioin, että kolmannes meidän taimikonhoidosta tai nuoren metsän kunnostuksesta on rästissä, ja näitä rästejä on hyvä purkaa. Jotenkin kuitenkin itse mietin, että metsätalouden pitäisi olla taloudellisesti kannattavaa toimintaa, ja sillä yrittäjällä on se päävastuu, miten siellä metsässä toimitaan. Tämä on hyvä lisä siihen, ja tämä aktivoi turhan usein kuitenkin näitten viime vuosien aikana, kun on pohdittu Kemera-rahoitusta, on jääty odottamaan, tuleeko sitä rahaa vai eikö sitä tule, ja katkoja on ollut. Tämä on vaikuttanut meidän metsureittemme työntekemiseen mutta myös näiden rästien kerääntymiseen. On hyvä, että tällä uudella lainsäädännöllä saadaan nyt rotia tähän asiaan, että meillä tämä järjestelmä toimii. Tuossa edustaja Maijala juuri kertoi tästä byrokratiasta ja siihen liittyvistä asioista, ja itse olen ollut Kemera-kohteella tekemässä töitä ja sitten saanut sieltä monikymmensivuisen päätöksen joskus postissa, ja sen jälkeen rahatkin ovat joskus tulleet. Nämä ovat olleet aika pitkiä, nämä prosessit, kun on haettu ja saatu rahoitusta. Jotenka kun nyt tehdään säännöksiä tämän alle, miten byrokratia toimii, niin toivon, että se on notkeampaa siltä osin. Tämä yksityinen maanomistaja ‑asia on kohtuuselkeä. Tässä juuri pohdinkin, että tämä koskettaa maa- ja metsätalousomistuksessa olevia yhtiöitäkin, ja näitä varmaan Suomeen enemmän muodostuu. Pienpuuta koskevaa kohtaa kyllä tulisi hioa, että kun siellä
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 viidakko on oikeastaan vähän kestämätön, ja meidän täytyykin, valiokunnan, arvioida, mitä sitten vuoden 2020 jälkeen tapahtuu. Ei ole kestävää mennä tämäntyyppisellä järjestelmällä, jossa sinne välillekin hukkuu kuitenkin aika iso tästä rahasta. Tämä, että täytyy ensin tehdä rahoitushakemus ja sitten toteutusilmoitus, sehän tuli viime hallituksen aikana. Mutta puolustettakoon silloista ministeriä sillä, että kyllä se syy siihen oli, että EU vaati tämänkaltaisen menettelyn. Yhteistyössä yritimme valiokunnassa kiemurrella, että eikö saisi yhtään helpompaa tästä järjestelmästä. Mutta tosiasia on se, että voi olla, että tästä hakemus- ja toteutusilmoitusmallista ei kerta kaikkiaan päästä pois. Sen sijaan esimerkiksi viime mietinnössä tästä päätöksen pituudesta ihan kirjoitimme, että se on tavallaan pienempi osio tätä byrokratiaa mutta harmillinen sinänsä, sillä esimerkiksi metsänhoitoyhdistyksissä on sitten hyllymetreittäin näitä joutavia tekstejä, kymmensivuisia tekstejä mapitettuina. Vaadimme, että tämän päätöksen pitäisi
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-22 Arvoisa puhemies! Lakiuudistuksen tavoitteena on vastata hallitusohjelman mukaisten säästöjen toteuttamiseen, yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä, säästää hallinnon resursseja sekä helpottaa tuen hakemista, mutta käytännössä tämä sitten näyttää, kuinka tässä päädytään edellä mainittuihin asioihin. Olemassa olevan lain mukaan taimikon varhaishoidon ja nuoren metsän hoidon työ tulee toteuttaa tukipäätöstä seuraavan toisen kalenterivuoden loppuun mennessä. Näillä hankkeilla on käytännössä toteutusaikaa siis jopa lähes kolme vuotta. Tämä on johtanut siihen, että vuosittaista myöntämisvaltuutta on sitoutunut runsaasti sellaisiin hankkeisiin, joita ei ole ollut tarkoituskaan toteuttaa kyseessä olevan vuoden aikana tai joiden toteutus on epävarmaa. Esityksen mukaan Kemera-lakia muutettaisiin niin, että taimikon varhaishoidon ja nuoren metsän hoidon toteutusaikaa voitaisiin säätää valtioneuvoston asetuksella. Lisäksi tuensaajaa koskevaa säännöstä, 4 §:ää, sekä korotetun nuoren metsän hoidon pinta-alatuen myöntämistä, joka on 30 §:ssä, tarkennettaisiin. Esityksessä ehdotetaan, että toteutuksen määräajasta säädettäisiin lain sijaan valtioneuvoston asetuksella. Tämä mahdollistaisi toteutusajan säätämisen tarkoituksenmukaisesti ja joustavasti lain voimassaoloaikana. Valtioneuvoston asetuksella esitetään säädettäväksi, että työ tulisi toteuttaa vuoden kuluessa rahoituspäätöksestä. Tarkka toteutusaika auttaa Metsäkeskusta arvioimaan sitä, missä vaiheessa tukia tulee maksettavaksi. Tämä lakiuudistus pyrkii siis siihen, että tulevaisuudessa hakemusten määrä ja tehtyjen metsätöiden määrä olisivat paremmin tasapainossa keskenään. Energiateollisuus on lausunnossaan kantanut huolta tilanteista, joissa puukauppaa on tehty päätöksen jälkeen mutta vuosi ei riitäkään määräajaksi korjuuolosuhteiden vuoksi. Tämä tilanne tulee eteen erityisesti talvikorjuukohteilla, jos talvi sattuu olemaan leuto eikä talviteiden teko onnistu tai turvemaalla olevaa työmaata pystytä toteuttamaan. On perusteltua täsmentää lakia niin, etteivät rahastot ole oikeutettuja tukeen vaan määrärahojen ennestään niukentuessa tuki ohjataan ennen kaikkea yksityisille maanomistajille, ei suurille metsäyhtiöille, kuten muun muassa edustaja Hoskonenkin ansiokkaasti viittasi puheessaan tähän.
Puhuja: Jari Leppä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 saadaan aikanaan sitten päätökset aikaan ja työt metsissä käyntiin. Mutta, rouva puhemies, on tärkeää myöskin miettiä, millä tavoin tätä koko Kemera-järjestelmää viedään siihen suuntaan, että se kannustaa nykyistä paremmin tekemään ajallaan ne tarvittavat hoitotoimenpiteet, mitä metsät vaativat, on mahdollisimman yksinkertainen ja että se kaikella muullakin tavalla on kannustava, eikä sen pidä vääristää puumarkkinoita. Siksi näitä monia hyviä havaintoja ja huomioita, joita tässä lähetekeskustelussa on tullut, on syytä meillä valiokunnassa pohtia, että olisiko nyt niiden paikka vai jossakin toisessa kohdassa, että me nämä äsken mainitsemani asiat saisimme toteutettua. Mutta nyt tälle lakiesitykselle, joka on tullut, rivakka käsittely, ja se voimaan, ja viimeistään sitten heti perään mietintä siitä, millä tavoin nuo äsken mainitut asiat saadaan toteutettua. Totuus on kuitenkin se, että koko Kemera-lainsäädäntö menee uusiksi siinä vaiheessa, kun tämä valtiontukisuuntaviivojen seuraava vaihe tulee, ja vuonna 2020 on ihan uudenlainen Kemera, tai siihen liittyvät kannustinjärjestelmät, meillä käytössä.
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 on tietysti syytä arvioida myös sitä, olisiko syytä tässä poronhoitolaissa tehdä laajempikin muutostyö. On nyt sitten kysymys poronhoitolain avaamisesta tai joittenkin tiettyjen pykälien muuttamisesta, mutta selvää on joka tapauksessa, että muutostarvetta jossakin määrin on. Erityisesti noissa poronhoitoalueiden eteläisissä osissahan kieltämättä monin paikoin ongelmana on porojen vapaa laiduntamisoikeus, tai sanotaan niinpäin, että vapaasta laiduntamisoikeudesta syntyvät ja aiheutuvat vahingot. Kun entistä useammin porotalous noilla paliskuntien alueilla on sivutoimi tai harrastusluonteista, niin on selvää, että paliskunnat eivät, no käytetään sanaa "kykene", huolehtimaan sitten poroista lain edellyttämällä tavalla, syntyy vahinkoja toisten omaisuudelle, ja on selvää, että tämä ei ole hyväksyttävää. Poronhoidon toimintaympäristö ja toiminta on siis monella tavalla muuttunut, ja on aivan selvää, että on paikallaan arvioida lähinnä poronhoitoalueen eteläisillä osilla lainsäädännölliset muutostarpeet, jotta poronhoitoalueillakin ihmiset saisivat asua, elää
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 poronhoitoalueilta, joilla tämä nykymeno ei rehellisesti sanottuna ole kestävää. Ei ole oikein, että poroja syötetään toisten viljelysmailla tai että porot tekevät vahinkoa toistuvasti pihamailla ja tällainen normaali maaseudun eläminen vaikeutuu, jolloin mielestäni tässä on ikään kuin etsikkoaika poromiesten näyttää, että omilla toimenpiteillä nämä asiat saadaan muutokseen. Tai jos ei näin tapahdu, niin on kyllä huomioitava, että yksi meidän hallitusohjelmamme linjauksista oli omaisuudensuojan turvaaminen, ja mielestäni siinä tapauksessa, jos näin ei pystytä toimimaan, nämä nämä asiat on otettava sitten jopa lakiesityksinä jollain lailla käsittelyyn. Mutta tämä lakiesitys on hyvä.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-22 Arvoisa rouva puhemies! On erinomainen asia, että poronomistaja, poroisäntä, edustaja Maijala korjasi hieman tietämystäni porotaloudesta. Toivon kuitenkin, että eduskunta ottaisi selkeän kannan poronhoitolain muuttamistarpeeseen. Liikenneturvallisuus, kotirauhan suoja ja vahingoilta välttyminen ovat tärkeitä asioita kaikille, myös maatalouden ulkopuolella oleville sekä etelän asukkaille, turisteille. Kuten aikaisemmin kerroin, tällä hetkellä poronhoitolaki ei toimi eikä sitä käytännössä tarvitse noudattaa. Muutosehdotuksessani esitän, että eteläisillä poronhoitoalueilla porot määrättäisiin pidettäväksi aitauksessa. Poro on luonteeltaan vaeltaja, joten aitauksen tulee olla riittävän iso. Ensisijaisesti aitaus pitäisi tehdä poronomistajan omistamalle tai vuokraamalle maalle, toissijaisesti valtio voisi vuokrata maata poroisännän käyttöön. Valtion maalle tehdyllä aitausalueella tulisi kuitenkin säilyttää jokamiehenoikeudet ja oikeus muun muassa metsästykseen. Mikäli aitaukseen pääsisi suurpetoja, mahdollinen vahinko olisi todettavissa ja asiaan tulisi voida puuttua nopeasti paikallisen poliisin päätöksellä. Mikäli porot olisivat aitauksessa, niille saataisiin tarvittaessa annettua lisäravintoa eivätkä porot pääsisi aiheuttamaan aiheuttamaan vahinkoa muulle väestölle, liikenteelle, viljelyksille tai metsätaloudelle. Aitauksista ei myöskään matkailu kärsisi: turistien ihailemat porot ovat jo nyt aitauksissa tai kytkettyinä naruun. Samalla kun lakiuudistusta vaaditaan, tulisi päivittää liikennevakuutuslakia siten, että poronomistaja on korvausvelvollinen porokolarin sattuessa. Jo tällä toimenpiteellä liikenneonnettomuudet vähenisivät oleellisesti. Samalla tulisi selkeyttää myös korvauskäytännöt ja vaatia lain rikkomisesta kovempia rangaistuksia. Nykyisin Liikennevakuutuskeskus korvaa poron sekä arviomiehen käynnin poromiehille ja yksityiset vakuutukset autolle tulleet vauriot. Tällä hetkellä valtio maksaa huomattavia summia paliskunnille aitojen tekemistä ja kunnostusta varten, myös petokorvaukset ovat erittäin korkeita. Esimerkiksi kotkien vuoksi korvauksia maksetaan Lapissa satojatuhansia euroja vuosittain, eikä edes poronraatoja tarvitse löytää. Vuodelle 2017 on ennuste, että petoeläimistä johtuvia korvauksia maksetaan lähes 9 miljoonaa euroa. Mikäli porot olisivat aitauksissa, voittajia olisivat lopulta kaikki. Valtio säästäisi huomattavia summia rahaa, porot eivät kuolisi liikenteessä eivätkä pääsisi syömään ruiskutetuille pelloille ennen varoajan päättymistä, maanviljelijät olisivat tyytyväisiä, samoin metsätalous. Yksityisten talojen pihoilla ja puutarhoissa ei olisi ongelmia, ja mikä parasta, myös poromiehet pärjäisivät paremmin. Poromiehelle parempi tulos tulisi siinä, että teuraspainot kasvaisivat ja myytävää lihaa tulisi näin enemmän. Edellä kuvattu ehdotukseni koskee aitaamisvelvoitteen osalta eteläistä poronhoitoaluetta. Porot tulisi saada aitaukseen saamelaisalueen ulkopuolella, mutta ainakin Kainuun, Koillismaan alueella, Posio mukaan lukien. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 Sipilän hallituksen mukaista katsoa byrokratian purkua ja sujuvoittamista, ja tässähän on ihan mainiosti näin käynyt, kun vanhaa lainsäädäntöä puretaan, vaikka me täällä joka vuosi, joka päivä teemme uutta. Tässä todellakin nämä poroasiat ja vahinkoasiat sitten siirtyvät vahingonkorvauslain puitteisiin. Tässä poronomistaja, edustaja Maijala, piti erinomaisen puheenvuoron ja alustuksen tähän asiaan, ja enpä käytä tämän enempää tämän asian vatkaamiseen.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 Tässä on kyse ympäristönsuojelulain muuttamisesta, ja tämän pohjanahan on Juha Sipilän hallituksen hallitusohjelmaan perustuen yksi sen kärkihankkeista eli säädösten sujuvoittaminen: säädöspolitiikan ohjauksen selkeyttäminen, sääntelyn nettomääräinen keventäminen ja säädöksille vaihtoehtoisten ohjauskeinojen käytön lisääminen. Hallituksen päämääränä on sääntelyn purkaminen ja hallinnollisen taakan keventäminen. Osana tätä kärkihanketta sujuvoitetaan myös lupa- ja valitusprosesseja. Tässä on erinomaisia elementtejä juurikin tähän normienpurkuun. Kuten edustaja Maijala kertoi tuossa, niin ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö ovat tarttuneet todellakin toimeen näitten säännösten osalta niin, että näitä tämmöisiä lupamenettelyjä puretaan varsinkin tämän Tarastin työryhmän hengessä, eli saadaan investointi- ja elinkeinohankkeisiin nopeutta ja sujuvuutta ympäristötavoitteista tinkimättä. Tämän ympäristönsuojelulain pohjalta nyt ollaan purkamassa lupamenettelyä niin sanotusti vähämerkityksellisemmille asioille ja ollaan tekemässä rekisteröintimenettelyä osalle hankkeista. Yksi säädösuudistuksen hyvä sisältö on juuri viranomaisneuvonnan lisääminen ja siihen panostaminen. Hakuprosessit ovat aika pitkiä, ja jos juuri kukaan, niin nämä viranomaiset itse tietävät, miten niissä toimitaan ja miten hakemus pitäisi toteuttaa. Tässäkin mainitaan määrätty viranomaisten neuvontavelvollisuus, niin että saadaan sitä prosessia senkin myötä sujuvoitettua. Toivon, että myös tämän hankkeen kautta saamme lisää elinkeinotoimeen, yritystoimeen virkeyttä ja potkua monelta osin.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-22 niin, että ei kuitenkaan tingitä ympäristönsuojelun tavoitteista. Tämä työhän todella aloitettiin jo viime hallituskaudella, ja on ihan hyvä, että nykyinen hallituskin tätä jatkaa. Viime kaudella ministeri Lauri Tarastin johdolla oli arviointiryhmä miettimässä näitä asioita, ja nyt sitten näitä tuodaan lainsäädäntöön. Tässä ehdotetut lupamenettelyjen karsimiset ovat sinänsä pieniä hankkeita, joilla ei ole suuria ympäristövaikutuksia, siinä ei ole mitään hälyttävää. Mutta se, mikä tässä nyt nousee kysymykseksi, on tämä neuvontamenettely. On hyvä, että luvanhakijat saavat neuvontaa, jotta ovat sujuvia ne hakemiset ja siinä ovat heti kaikki tarpeelliset paperit mukana, mutta ongelma on se, että tässä ei ole huomioitu nyt mahdollisia haitankärsijöitä vaan tämä on epätasapainoinen. Siksi olisi tärkeää, että tähän neuvontaan saataisiin mukaan sitova kirjaus siitä, että neuvonnassa on kuultava toiminnan harjoittajan lisäksi myös asianomaisia ja muita viranomaisia. Tämä on myös se asia, mitä korkein hallinto-oikeus on lausunnossaan tuonut esille, sillä tämän lupamenettelyn ideana on se, että hakijan ja haitankärsijän edut ovat tasapainossa ja etujen huomioonottaminen avointa. Jos tässä tämä neuvonta nyt kohdistuu vain pelkästään luvanhakijoihin, niin tämä toinen osapuoli — eli mahdolliset haitankärsijät — jää tästä nyt kokonaan huomioimatta, ja toivon, että jatkokäsittelyssä tämä otetaan huomioon.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 etenee. Juuri tähän suuntaan täytyisi muidenkin lupakäytäntöjen mennä, että siellä on takuuajat, milloin paperin jätettyäsi saat päätöksen. Oli kyse sitten rekisteröinnistä, ilmoitusmenettelystä tai luvasta, tällainen takuuaika olisi se, mitä kohti meidän tulisi pyrkiä. Turhissa asioissa sellaisissa asioissa, jotka eivät ympäristön tilaa oikeasti heikennä — on viisasta, että sellaisia asioita ei jatkossa lupakäsittelyssä enää käsitellä. Haluaisin, että kun tätä listausta sitten ollaan nyt kerran avaamassa ja sieltä tämmöisiä vähemmän ympäristöä kuormittavia toimintoja poistamassa, niin sitä kannattaisi
Puhuja: Jari Leppä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-22 On erinomainen asia, että hallitus esittää tätä ympäristölupamenettelyä kevennettäväksi ja ympäristöluvanvaraisuutta karsittavaksi sellaisilta laitoksilta, sellaisilta toiminnoilta, jotka eivät aiheuta ympäristöongelmia. Ympäristöstä pitää pitää huolta, mutta ylisäätelylle meillä ei ole mitään tarvetta, ja tässä nyt vahvasti sitä puretaan. Sipilän hallituksen norminpurkukärkihanketta. Tämä tietysti saa myöskin jatkoa osakseen, ja sen täytyykin saada jatkoa osakseen. Tämä on erittäin hyvä osoitus siitä, että nyt mennään että nyt mennään asennemuutosta kohti, sitä kohti, että viranomaiset eivät ole pelkkiä valvojia ja määräysten asettajia vaan he ovat myöskin neuvojia ja ovat opastajia ja että saamme aikaan viranomaistakuukäsittelyaikojen lyhentymiset ja niin edelleen. Samalla kun me pidämme huolta ympäristöstämme, niin kuin meidän pitää pitää, me myöskin kannustamme tekemään investointeja ja kehittämään toimintaa ja saamaan aikaan taloudellista kasvua ja työpaikkoja. Tässä yhdistyy moni, moni hyvä asia. Samoin käytetään nykyistä paljon laajemmin hyväksi digitalisuutta ja myöskin sitä yhtä periaatetta,
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-12 Enligt utskottet kunde det vara möjligt att genom en särskild lagstiftning trygga tvåspråkig service i praktiken vid Seinäjoki sjukhus. Av de här två alternativen tycker jag att det är uppenbart att de grundrättsliga argumenten talar klart för att man skulle välja det förstnämnda, alltså en modell med 12+1, där Vasa centralsjukhus alltså skulle få rätt att ordna fulljour. när man har kommit fram till att det här skulle lyckas i Seinäjoki med den korta skrivning som man har i sitt betänkande. Vad jag kan förstå har man inte heller gjort någon språkkonsekvensanalys av det hela. Min bedömning, som jag tror att jag inte är ensam om, är att det blir både dyrare och sämre att försöka göra Seinäjoki till ett tvåspråkigt sjukhus än att gå in för en modell med 12+1. Herr Jag tycker att det här är verkligt illa för Vasaregionen, för Österbotten och för de svenskspråkiga där och för de svenskspråkiga i Finland. Men jag tycker att det är minst lika illa att man på ett principiellt plan går in för att, som jag uppfattar det, nedvärdera de grundläggande rättigheternas betydelse i lagstiftgningen. jag måste säga att under debatten och diskussionen här tidigare i dag har det i flera ärenden lyfts fram hur viktigt det är att frångå den obligatoriska undervisningen i svenska i våra skolor, det har förts fram hur mycket billigare det skulle vara om vi skulle slippa tvåspråkigheten i vårt land, slutkläm på dagen så får vi social- och hälsovårdsutskottets förslag där man mer eller mindre monterar ner det grundlagsenliga skydd som vi hittills har åtnjutit. Det känns inte bra. På ett rent personligt plan tycker jag att det här är ett frontalangrepp
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-12-13 puhemies! Tällainen lainsäädäntötyö on mielestäni kyseenalaista. On jopa epäeettistä päättää tällaisella aikataululla näin merkittävästä asiasta näin puutteellisen tiedon varassa. Tämä asia olisi ollut järkevintä siirtää ensi keväälle, kun sote-asiat tulevat muutenkin käsittelyyn, sillä päivystysuudistus on osa suurempaa sote-kokonaisuutta. En voi olla kysymättä, mistä tämä kiire tulee ja miksi hallitus haluaa jälleen tuoda huonosti valmistellun lakiesityksen tänne päätettäväksi. On hyvin keinotekoista liittää tätä asiaa ensi vuoden talousarvion käsittelyyn. Päivystysuudistus on tärkeä asia, ja siksi meidän kansanedustajien velvollisuus on vaatia asialle huolellista ja laaja-alaiseen tietoon perustuvaa käsittelyä. Arvoisa puhemies! Sosiaali- ja terveysvaliokunta sai perustuslakivaliokunnan lausunnon 8. päivä helmikuuta, ja tämän perusteella sosiaali- ja terveysvaliokunta on tehnyt pykälämuutoksia. Asian tärkeyden takia perustuslakivaliokunnalla tulee
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-12-13 hallituksen esityksestä, ja se on se, että tämä opintorahan leikkaus lähes sadalla eurolla kuukaudessa on, ja voi olla, merkittävä ongelma koulutuksellisen tasa-arvon kannalta. Opiskelijan oman tai hänen perheensä rahoitusvastuun kasvaessa kasvaa myös sosioekonomisen aseman vaikutus koulutusmahdollisuuksiin ja valintoihin. Tiedämme, että lainanottomahdollisuuksien suhteen opiskelijat ovat todella eriarvoisessa asemassa myös koulutusalansa perusteella. Monilla epävarman työllisyystilanteen aloilla opintolainan ottaminen on selvästi toisia aloja suurempi riski. Arvioin näin, että kun hallitus on käynyt näitä ohjelmaneuvotteluja — se on näkynyt vähän monissa muissakin asioissa — niin hallitus ei ole varmaan loppuun asti tätäkään, sen sosiaalisia arvioimaan. Toisena asiana nyt haluaisin korostaa sitä, että Suomi on ainoa Pohjoismaa, jossa opiskelijan perheellistymistä ei oteta huomioon opintotuessa. Opintotuki on myös ainoa suomalaisen syyperusteisen sosiaaliturvajärjestelmän osa, jossa perheellisyys ei vaikuta etuuden suuruuteen. Opintorahan leikkauksen lisäksi merkittävä osa perheellisistä opiskelijoista menettää toimeentulotukituloa opintolainan määrän kasvaessa. Ja niin kuin täällä jo edustaja Li Andersson erinomaisessa puheenvuorossaan totesi, niin tämä lähes 120 miljoonan euron leikkauksien kohdentaminen yhteiskunnan pienituloisimman ryhmän toimeentuloon on lyhytnäköistä politiikkaa. Nimittäin nykyiselläänkin suurin opintoja hidastava tekijä on opiskelijoiden heikko toimeentulo, ja nämä leikkaukset turvasta vain pahentavat asiaa. Sitten vielä yksi näkökohta. Tämä kokonaistukiajan leikkaaminen 64 opintotukikuukaudesta 54 kuukauteen rajoittaa erityisesti ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneiden opiskelijoiden mahdollisuuksia opiskella ylempi korkeakoulututkinto yliopistossa. Mielestäni tämän kokonaistukiajan leikkaus ei todellakaan noudata Bolognan prosessin tavoitteiden henkeä opiskelijoiden liikkuvuuden suhteen. Eli ammattikorkeakouluopiskelija jää tässä heikommalle asemalle. Käymättä nyt näin yösydännä sen enempää näitä ongelmakohtia lävitse: jo nämä
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-12-13 kuten edustaja Gustafssonkin, edustaja Nylanderin ehdotusta 1. ja 2. lakiesityksen hylkäämisestä. Opintorahan leikkaaminen 86 eurolla kuukaudessa — se on iso raha opiskelijalle: se tarkoittaa summaa, jolla opiskelija voi opiskelijaruokalasta ostaa koko kuukauden aamiaiset ja lounaat. Eli se on merkittävä leikkaus opiskelijoiden toimeentuloon, vaikeuttaa merkittävästi ellei tee mahdottomaksi sitä, että opiskelija sinnittelee pelkällä opintotuella ja asumistuella. Aivan kuten edustaja Gustafsson totesi, erityisesti tämä opintotukiajan leikkaaminen vaikeuttaa niiden opiskelijoiden asemaa, jotka ovat suorittaneet ammattikorkeakoulututkinnon ja jatkavat opiskelujaan yliopistossa. Korostaisin vielä sitä, että tämä erityisesti vaikeuttaa perheellisten opiskelijoiden asemaa eikä tämä ole ainoa tässä istunnossa käsiteltävä lakiesitys, joka vaikeuttaa perheellisten opiskelijoiden asemaa. Meillä on nimittäin myöhemmin tällä listalla opiskelijoiden siirtäminen yleisen asumistuen piiriin, joka useiden opiskelijoiden kohdalla on myönteinen uudistus mutta joka nimenomaan perheellisten opiskelijoiden elämää vaikeuttaa. Eli tässä nyt yleisten koulutukseen kohdistuvien leikkauksien ohella nimenomaan perheellisiin opiskelijoihin kohdistuvia tukia leikataan kahdesta kohdasta, ja tämä todella toimii vastoin sitä suomalaisessa yhteiskunnassa pitkään omaksuttua ja hyväksi havaittua tavoitetta, että yhteiskunta pyrkii edistämään sitä, että ihmiset
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-12-13 puhemies! Aikaisemmissa puheenvuoroissa on tullut esiin suuri huoli siitä, että opintorahan tason pienentyminen nykyisestään vie mahdollisuudet monenlaisten ruoka-annosten ostamiseen, kuten nyt vihreiden uusin somekampanja kertoo. Kuitenkaan näissä kampanjoissa ei muisteta kertoa sitä, että opiskelijoiden yhteenlaskettu opintotuki ja koko opiskelujen aikainen rahallinen tuki nousee eli käteenjäävä raha useimmilla opiskelijoilla kasvaa ilman opintolainan osuuttakin tämä opintolaina on plussaa vielä tähän päälle. Kun opiskelijat siirtyvät yleisen asumistuen piiriin tässä opintotukilain muutoksen yhteydessä — myös tästä hallitus päätti — niin suurimmalla osalla opiskelijoista tosiaan opiskelujen aikainen tuki nousee ja nimenomaan yksin asuvat pienituloiset voittavat tässä uudistuksessa.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-12-13 minkä lisäksi tämä laskee toimeentulon tasoa perheellisille opiskelijoille, joille, kuten edustaja Gustafsson omassa puheenvuorossaan totesi, ei ole suomalaisessa järjestelmässä mitään erillistä tukea tai huoltajakorotusta niin kuin muissa Pohjoismaissa.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-12-13 edustaja Anderssonin puheenvuoroa myös sillä, että nimenomaan asumistukeen liittyen tämä uudistus kuitenkin vähentää asumistukeen oikeutettujen opiskelijoiden määrää 22 prosentilla ja osan opiskelijoista asumistuki tulee pienenemään, ja erityisesti tämä teettää hankaluuksia perheellisille opiskelijoille. Haluan myös tässä todeta, että ei voi antaa tällaista virheellistä kuvaa näitten opiskelijoitten osalta, että tämä olisi niin yksiselitteistä kuin edustaja
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-12-13 Arvoisa puhemies! Asumislisän piirissä olevat opiskelijat lasketaan yleisen asumistuen piiriin pääosin, ja näin suurimmalla osalla toimeentulo paranee. Tämä on faktaa. Mutta totta kai näiden perheellisten opiskelijoiden osalta tämän huoltajakorotuksen puutos on negatiivinen asia, ja niinpä SiVin lausumaehdotuksessa onkin se, että hallitus ottaisi huomioon, että huoltajakorotus tulisi tulevaisuudessa.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-12-13 lisäämisestä opintotukeen, ja tässä yhteydessä tämä on välttämätöntä. Eli nimenomaan, jotta perheelliset opiskelijat voidaan tässä asumistuen muutoksen ja opintotukimuutosten yhteydessä huomioida ja heidän menetyksensä korvata, niin tämä huoltajakorotus tulee ottaa osaksi opintotukea, ja tähän sivistysvaliokunta otti myönteisen kannan. Vielä haluaisin tuohon yleiseen asumistukeen siirtymisestä todeta niitten opiskelijoitten osalta, joilla tämä asumisen tuki laskee, että he ovat paremmin pärjääviä pariskuntia. Ihmettelen kyllä, että oppositio haluaa nimenomaan nyt hyväosaisia tässä suosia, ja tämä ei olisikaan oikein. Tämä on nimenomaan sosiaalisesti oikeudenmukainen, että pienituloisemmille yksin asuville korkeilla vuokrilla asuville opiskelijoille kohdennetaan tämä
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-13 understöda riksdagsledamot Nylanders förslag om förkastande och förslag till uttalande. Vi lever i en tid där unga människor och studerande har mindre trygghet och tro på framtiden än på väldigt länge. Det hindrar dem att skaffa barn, det blir svårt för dem att fatta beslut om studier eller att leva ett normalt liv. Det är väldigt
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-12-13 kuin tässä edellä on kerrottu, kyllähän tämä leikkaus opintotukeen on historiallisen suuri ja se näkyy kyllä opiskelijoiden kukkarossa todella suurena lovena. Ja se, että myös opintotukikuukausien määrää vähennetään, tietää sitä, että että yhä useamman on vaikeampi selviytyä opintoajastaan. Täytyy tehdä töitä entistä enemmän siinä ohella, minkä mukaan helposti sitten taas opinnot venyvät. Vaikka täällä on puhuttu, että se, että opiskelijat siirretään yleiseen asumistukeen, tuo helpotusta monen opiskelijan kohdalla, hyvä näin, mutta sinne jää kyllä ryhmiä, niin kuin nämä perheelliset opiskelijat, joiden asumistuki vain heikkenee. Tässä on puhuttu, että tarvittaisiin huoltajakorotusta. No niin varmasti tarvittaisiin, ja se, että mietinnössä siihen suhtaudutaan myönteisesti, ei valitettavasti vielä paranna tämänhetkistä tilannetta, jos siihen ei ole budjetoitu vielä euron euroa.