Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-09-26 Aloitan myös kehitysyhteistyöasioista. Ne tietysti budjetin näkökulmasta ovat ulkoministeriön hallinnonalalla se keskeisin osuus. Ensinnäkin sanon, jotta mittasuhteet suurin piirtein hahmotamme, että siitä noin 540 miljoonasta eurosta, minkä vuosittain veronmaksajien lahjarahaa kehitysyhteistyöhön käytämme, suurimmat palikat ovat käytännössä 170 miljoonaa euroa ensi vuodelle monenkeskiseen kehitysyhteistyöhön, siis YK—Maailmanpankki‑järjestelmän kautta, vähän sitä pienempi osuus, 135 miljoonaa euroa, maa- ja aluekohtaiseen kymmeneen kahdenvälisen maaohjelman maahan plus sitten Keski-Aasian, Ukrainan, Lähi-idän alueellisiin ohjelmiin ja sitten tästä hieman pienempiä summia, noin 70 miljoonaa euroa, humanitääriseen apuun eli äkkinäisiin kriiseihin — tälläkin viikolla teimme nopean ratkaisun vajaan puolen miljoonan euron avusta SPR:n kenttäsairaalan muodossa Myanmariin, käytännössä Bangladeshin puolelle, rohingya-vähemmistön avuksi ja sitten humanitäärisen avun kokoluokkaa, noin 65 miljoonaa euroa, ensi vuodelle järjestöihin, mistä pääosa, noin 50 miljoonaa euroa, ohjelmatukijärjestöille, siis parillekymmenelle pitkäaikaiselle kumppanille, ja loput noin 15 miljoonaa euroa pääosin hanketukiin. Nämä neljä ovat ne pääpalikat. Tämän lisäksi Euroopan kehitysrahaston kautta vuonna arviolta 56 miljoonaa euroa, mitä sitten yhdessä yritämme vahtia. Lisäksi EU:n budjetin jäsenmaksujen kautta menee myös lähes yhtä paljon EU:n kehitysapuun, eli EU:n osuus on, sanotaan, 1 euro EU:n kautta, vajaa 5 euroa kansallisten toimien kautta. Se on se suhdeluku tässä suhteessa. Maittain kohdentamattomaan kehitysyhteistyöhön menee reilu 30 miljoonaa euroa, missä on meidän kumppanuusohjelmamme yrityksille, järjestöille, yliopistoille, kehitysmaiden suuntaan ja eräitä erityistoimia. Tämän lisäksi on korkotukiluottoinstrumentti, joka on noin 13 miljoonaa euroa, johon sisältyy myös uusi julkisten investointien tuki-instrumentti. Näistä siis yhteensä silloin tulee suunnilleen 543 miljoonaa euroa. Kokonaistason osalta meidän jo päälle 40 miljoonaa euroa. Toki täytyy sanoa, että ihan näin yksinkertaista vertailu ei ole, koska kehitysyhteistyössä on runsaasti siirtomäärärahoja, ja niiden summa vaihtelee käytännössä alaspäin. Kun tullaan nyt niistä lihavimmista vuosista, kolme neljä vuotta sitten, niin sieltä siirtomäärärahoja yhä vähemmän enää kertyy tännepäin. Mutta kokonaistason osalta joka tapauksessa ne ratkaisut, joita on tehty ensin kevään kehysriihessä ja nyt erityisesti budjettiriihessä, varmistavat sen, että me euromääräisesti olemme kasvavalla uralla ja pystymme uusia operaatioita käynnistämään myös tällä lahjarahapuolella. Painopisteistä: Ensinnäkin olen pitänyt erittäin tärkeänä, että kohdennamme tehokkaasti. Se tarkoittaa, että valitaan ne asiat, joissa suomalaisella kehitysyhteistyöosaamisella saadaan parhaat tulokset aikaiseksi, ja nyt neljä viidestä eurosta kulkee meidän neljän painopisteen kautta, joita siis ovat naiset ja tytöt, työpaikat ja elinkeinot, demokratia ja hallinnon toimivuus mukaan lukien verotuskyky ja luonnonvarojen kestävä käyttö, erityisesti vesi- ja ruokaturva. Ykkösprioriteetti meillä on tosiaan tyttöjen ja naisten asema. Siitä viimeksi tänään oli eduskunnan väestöryhmän hyvä tilaisuus, jossa olin puhumassa, ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvään työhön, kuten budjettikirjaan on painettu, onneksi saamme myös sitä osuutta nyt nyt hieman nostettua vanhasta. Se nousee noin 35 prosenttiin meidän ODA-, koko kehitysyhteistyöpotissa, jossa on siis myös muuta kuin ulkoministeriön hallinnoimaa. Ulkoministeriön ohjaamasta varsinaisen kehitysyhteistyön potista, tästä koko potista, sukupuolten tasa-arvoon liittyvään työhön ohjaamme ensi vuonna jo 50 prosenttia, eli prosenttia, eli siihen pyrimme erityisesti panostamaan. Koemme, että se on Suomelle se ykkösjuttu ja itse asiassa, mitä enemmän asiaan tutustuu, ykkösjuttu monessa mielessä myös siinä, että osaaminen lisääntyy, tytöt pääsevät lopettamaan koulunsa normaalisti eivätkä keskeyttämään sen raskauden takia, kehitysmaat saavat koko kansansa osaamisen ja lahjakkuuden käyttöön ja niin edelleen, eli se on kyllä ihan ykkösvalinta kaikin mittarein ajatellen. Usein kysytään köyhimpien maiden, niin sanottujen LDC-maiden, osuudesta. Niiden osuus meidän kehitysyhteistyövaroistamme on hienoisessa nousussa, hetkellä. Tietysti tärkeää on muukin kuin raha, ja myös tässä suhteessa me esimerkiksi viime viikolla ulkoministerin ja tasavallan presidentin kanssa teimme töitä sen eteen, että erityisesti tyttöjen ja naisten oikeudet YK:n puitteissa näkyvät. Henkilökohtaisesti olen tällä hetkellä niin sanottu johtava soihdunkantaja She Decides ‑ryhmässä, jonka Euroopassa puoli vuotta sitten perustimme — ja silloin keräsimme noin 200 miljoonaa euroa lisääntymis- ja sukupuoliterveys- ja ‑oikeustyöhön — ja joka nyt on laajentunut globaaliksi liikkeeksi. Vieressäni istui Etelä-Afrikan terveysministeri, kun sitä kokousta tasan viikko sitten vedin. Yksi myönteinen asia tässä myöskin mainittakoon. Meillä on nyt hyvin pitkällä neuvottelut YK:n teknologia- ja innovaatiolaboratorion saamisesta Helsinkiin, johon on talousarviossa myös varauduttu 2,5 miljoonan euron määrärahalla, ja se olisi toivottavasti kanava erityisesti suomalaisten innovaatioiden saamiseksi YK:n käyttöön. Viennin edistämisen osalta lyhyesti sanon, että uusi malli, jota ensi vuonna ajamme sisään, on se, että lähettiläät ottavat vahvemmin maajohtajan roolin myös suhteessa vanhoihin Finpron ja Tekesin henkilöihin maailmalla, kun nämä yhdistyvät Business Finlandiksi.