Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-04-17 Minulla on ilo tuoda hallituksen puolesta hyviä uutisia Suomen talouden tilasta tähän eduskunnan saliin: Suomen julkinen talous on tasapainottumassa lähivuosina ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2008 finanssikriisin. Julkisen talouden rahoitusasema vahvistuu tällä hetkellä erittäin nopeasti. Valtion velkaantuminen pienenee rivakasti. Ensi vuonna uutta velkaa otetaan yli puolet vähemmän kuin tänä vuonna, noin 1,3 miljardia euroa. Maailmantalouden vahvat näkymät tukevat Suomen viennin kehitystä. Maailmantalouden kasvun ennustetaan jatkuvan sekä tänä että ensi vuonna 4 prosentin korkealla tasolla. Suomen talouskasvu yltää tänä vuonna 2,6 prosenttiin, ensi vuonnakin taloutemme kasvaa yli 2 prosentin verran, eli kyse ei ole enää suhdannepiikistä. Nämä luvut ovat rohkaisevia, mutta tärkein mittari talouspolitiikan onnistumiselle on työllistymisen kehitys. Minä iloitsen jokaisesta ihmisestä, joka pääsee töihin ja saa paremman toimeentulon. Hallituskauden alkuun verrattuna työllisiä on tänään 90 000, siis 90 000, enemmän. Työllisyysasteemme on kasvanut yli 71 prosentin, ja valtiovarainministeriön ennusteen mukaan työllisyysaste nousee 72,5 prosenttiin vuonna 2020. Työllisyysasteen kehitys on erittäin merkittävää, sillä viimeksi yli 71 prosentin lukuihin työllisyysasteessa päästiin vuonna 91. Vain ja ainoastaan korkean työllisyyden avulla voimme turvata suomalaisten tärkeät palvelut ja hyvinvoinnin myös tulevaisuudessa. Minä olen kuullut tässä salissa monta kertaa, miten oppositio on epäillyt talouspolitiikkamme vaikuttavuutta. Joko oppositio nyt pystyy myöntämään, että hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikka tuo tuloksia? Ensin te arvostelitte meitä siitä, että hallituksen toimet eivät riitä työllisyysasteen saavuttamiseen. Kyllä riittävät: töissä olevien määrä kasvaa kohisten, ja hallitus saavuttaa asettamansa työllisyysastetavoitteen. Sitten te väititte, että hallituksen politiikalla velkatavoitetta ei saavuteta. Kyllä saavutetaan: julkinen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen taittui jo vuonna 2016, ja valtion velanotto pienenee nyt kovaa vauhtia. Viime talvena kritisoitte hallitusta siitä, että julkisen talouden rakenteellisen alijäämän kasvua ei ole saatu taitettua. Tämäkään ei enää pidä paikkaansa: rakenteellinen rahoitusasema on aiempaa arvioitua paljon vahvempi. Kuten valtiovarainministeriö arvioi perjantaina julkaistussa ennusteessaan, hallituksen keskeiset talouspolitiikan tavoitteet ovat toteutumassa — tämä siis terveisinä oppositioon. Keskustelimme tässä salissa syksyllä paljon siitä, ovatko tuloerot kasvaneet Suomessa. Kun työllisyysvaikutukset otetaan huomioon hallituksen päätösten lisäksi, tuloerot kasvavat enää vain hyvin lievästi tai eivät lainkaan. Suositan, että oppositiossa paneudutte tähän THL:n ja VATTin laadukkaaseen, hyvään tutkimukseen. Arvoisa puhemies! Parantuneet talouden näkymät ovat saaneet myös oppositioon liikettä. Nyt on, mitä voidaan jakaa, ovat monet teistä todenneet. Hätäisimmät ovat vaatineet sopeuttamispäätösten purkamista ja satojen miljoonien uusia menolisäyksiä. Kevään nostattamaa suhdannepölyä on ollut ilmassa sakeanaan. Kun hallitus viime viikolla kokoontui kehysriiheen, totesin ennen neuvotteluja, ettemme voi elää jatkuvasti kädet syvällä tulevien sukupolvien ja lastemme taskuissa. Työmme ei ole kuitenkaan vielä valmis, vaikka oikeaan suuntaan mennään vauhdilla. Valtion velanotto pienenee nopeasti, mutta velaksi elämistä ei ole pysäytetty. Otamme edelleen, hyvänä aikanakin, uutta velkaa hyvinvointimme rahoittamiseksi. Vuodesta 21 lähtien velanotto kääntyy uudelleen kasvuun lähinnä Puolustusvoimien hävittäjähankintojen vuoksi. Ilman näitä Puolustusvoimien hankintoja valtiontalous olisi lähellä tasapainoa jo 20-luvulla, 20-luvun alussa. Menoja emme paisuta, tehtyjä sopeuttamispäätöksiä ei pureta eikä hallituksen valmistelemia uudistuksia jätetä tekemättä. Jakopolitiikkaan ei voi heittäytyä. Kaikki tässä salissa tietävät haasteemme, jotka meidän pitää kohdata ja ratkaista. Tämä vaatii yhteistyötä ja tosiasioiden tunnustamista kaikilta eduskuntapuolueilta. Arvoisa puhemies! Talouden haasteiden vuoksi keskityimme kehysriihessä kolmeen keskeiseen asiaan: Päätimme tehdä lisää toimia, jotta talouskasvu saadaan nykyistä kestävämmälle pohjalle. Hyvät ajat nimittäin eivät jatku ikuisesti. Talouskasvu hiipuu alle 2 prosentin jo vuonna 2020 ennusteiden mukaan. Toiseksi kiinnitimme huomiota julkisen talouden tilaan ja velanoton hillintään. Pidimme sovituista talouden linjauksista kiinni, eikä kehysriihestä tehty rahanjaon juhlaa. Tavoitteena tulee olla, että velaksi eläminen loppuu kokonaan seuraavina vuosina. Teimme kehyksen sisällä harkittuja panostuksia työllisyyden, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, koulutuksen ja turvallisuuden vahvistamiseksi. Kolmanneksi nostimme työn etusijalle kaikissa päätöksissä. Tavoitetta 72 prosentin työllisyysasteesta pidettiin, kun me aloitimme, kunnianhimoisena, mutta nyt me olemme sen saavuttamassa. Miksi tyytyisimme siihen? Seuraava tavoite on nostaa työllisyysasteemme pohjoismaiselle, vähintään 75 prosentin tasolle. Kaikkia kehysriihen päätöksiä on siksi arvioitu työn näkökulmasta. Ponnistelut työllisyyden parantamiseksi ovat kasvattaneet työvoimapalveluiden kysyntää. Siksi lisäämme nyt henkilöstöä työvoimapalveluihin yli 200 henkeä. Haluamme, että työnhakijat saavat henkilökohtaista tukea ja apua. Olemme parantaneet aktiivimallia ensimmäisen jakson kokemusten perusteella. On hyvin tärkeää, että työttömyys ei pääse pitkittymään ja työllistyminen siten vaikeutumaan. Työttömällä on jatkossa mahdollisuus opiskella kuuden kuukauden ajan työttömyysetuudella lyhytkestoisia opintoja, jotka tukevat työllistymistä. Me uudistamme työasuntovähennystä niin, että se kannustaa muuttamaan työn perässä. Työpaikat ja työntekijät on saatava kohtaamaan edelleenkin paremmin. Monet yritykset haluavat kasvaa, mutta eivät löydä osaavia työntekijöitä. Tämä huolestuttava viesti tulee jo kaikkialta Suomessa. Pula osaajista koskee jo kaikkia seutuja Suomessa. Siksi suuntaamme lisäbudjetissa, jonka päätöksiä teimme samaan aikaan, 54 miljoonaa euroa koulutukseen ja osaamisen vahvistamiseen, siis jälleen koulutuksen ja osaamisen vahvistamiseen, jotta avoimet työpaikat ja työnhakijat kohtaisivat. Täsmäkoulutukset käynnistetään jo tämän vuoden aikana. Lisäämme esimerkiksi muuntokoulutusta, jotta ihmiset voivat ketterästi opiskella uuden ammatin, jos nykyisellä alalla ei riitä töitä. Madallamme pienissä yrityksissä kynnystä palkata uusia työntekijöitä helpottamalla yksilöperusteista irtisanomista alle 20 hengen yrityksissä. Pienissä yrityksissä ensimmäisen työntekijän palkkaaminen on iso riski. Meillä on 270 000 yritystä, joissa on alle 20 Niistä yksinyrittäjiä pelkästään on 180 000. Haluamme lieventää pienyrittäjän pelkoa työllistää. Haluamme antaa mahdollisimman monelle mahdollisuuden työllistyä. Pienissä yrityksissä on valtava potentiaali uusille työpaikoille. myöskin uudistamme työaikalain, joka sisältää muun muassa lakisääteiset työaikapankit. Uusi työaikalaki kattaa työntekijät laajasti, ja lain puitteissa luodaan muuttuvan työelämän tarpeita vastaavia joustoja, kuten joustotyöaika asiantuntijoille. Arvoisa rouva puhemies! On tärkeää, että teemme toimia sen eteen, että kaikki pysyvät mukana. Kyydistä putoamista, syrjäytymistä, pitää ehkäistä. Erityisen iloinen olen lapsille ja nuorille suunnatuista toimista, joita olemme voineet tehdä tiukan menokehyksen sisällä. Panostukset koulutukseen ja varhaiskasvatukseen ovat tärkeää työtä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden hyväksi. Hallitus toteuttaa lukiouudistuksen, jonka toteuttamiseen varataan 8,5 miljoonaa euroa.