Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-13 vuonna 2015 Suomen rakenteellinen alijäämä julkisessa taloudessa oli 0,8. Kovin paljon tehtiin työtä viime hallituskaudella, jotta rakenteellisen alijäämän osalta saavutettaisiin edes tuo taso. Silloinen hallitus sopeutti menoja lähes 5,5 miljardilla eurolla, joista osa oli kipeitä leikkauksia, osa taas verosopeutusta, ja siltä osin tulojen ja menojen sopeutus yhteensä sai sen tilanteen aikaan, että noin 5,5 miljardilla silloinen sopeutus toi tulosta. Vuonna 2015 jäätiin tilanteeseen, jossa julkisen talouden rakenteellinen alijäämä oli 0,8. Tämä hallitus Tämä hallitus aloittaessaan päätti panna Suomen kuntoon. Silloin julkisen talouden rakenteellisen alijäämän ohjelma, joka tehtiin tuon alijäämän vähentämiseksi, lähti siitä, että 10 miljardilla eurolla julkisen talouden rakenteellista alijäämää suitsittaisiin. Nyt noista toimista päätettiin, että 4 miljardia tehtäisiin suorilla leikkauksilla, 3 miljardia sotella ja 3 miljardia kiky-sopimuksen kautta kilpailukykyä edistämällä. Tänään, vuoden 2017 lopulla, olemme tilanteessa, jossa nämä kauniit puheet ovat jääneet pelkiksi puheiksi. Tosiasiassa hallitus aloitti vuoden 2015 aikana tiukan sopeuttamisohjelman, jonka tuloksena leikattiin julkisia palveluita, etuuksia ja erityisesti koulutuksesta noin miljardi euroa vuositasolla, niin että vuoden 2016 alusta nähdään jo selkeä muutos rakenteellisen alijäämän kehityksessä, jolloin tuo rakenteellinen alijäämä jäi vuoden 2016 osalta 0,4:ään. Silloin oltiin jo selkeästi EU:n tavoitteiden keskipitkän aikavälin tavoitteessa. 2016 hallitus keksi ikiliikkujan, jonka nimeksi annettiin kiky, ja tämän kikyn pohjalta nämä 3,5 miljardin kasassa olevat säästöt muuttuivat valitettavasti 2 miljardin verojen kevennyksiksi. Verojen kevennykset tehtiin niin, että erityisesti suurituloisia suosivalla ratkaisulla päädyttiin tilanteeseen, jossa palkansaajien menetyksiä kompensoitiin merkittävillä verojen kevennyksillä. Tätä talouspolitiikan arviointineuvosto ja sen puheenjohtaja professori Roope Uusitalo pitävät käännekohtana suomalaisen julkisen talouden rakenteellisen alijäämän kehityksessä. Silloin hallitus kohtasi jakovaaran. Tämä jakovaara johti tilanteeseen, jossa julkisen talouden rakenteellisen alijäämän suhteen suunnitelma on suistunut raiteiltaan. Nyt ollaan jo tilanteessa, jossa vuoden 2017 osalta painutaan siihen samaan, jossa rakenteellinen alijäämä vuoden 2015 osalta oli. Eli voidaankin sanoa, että ihmiset, jotka maksoivat hyvin paljon ja vähistään antoivat, joutuivat tosiasiassa tämän hallituksen julkisen talouden rakenteellisen alijäämätavoitteen huijaamiksi, sillä niistä säästöistä, jotka tehtiin, merkittävä osa, siis 3,5 miljardin kasassa olevista säästöistä 2 miljardia euroa, kului tähän jakovaaraan, jonka hallitus kohtasi vuoden 2016 aikana. Nyt ollaan tilanteessa, julkisen talouden rakenteellinen alijäämä jää tulevina vuosina kauas sen taakse, mitä EU edellyttää keskipitkän aikavälin tavoitteena, joka on 0,5. Ennuste on, että edes vuosille 2017—2019 myönnetty jousto ei riitä, sillä silloin alijäämä voi olla 1,1 prosenttia bkt:stä. Ennusteiden mukaan rakenteellinen alijäämä ylittää tämänkin rajan jo vuonna 2018. Arvoisa puhemies! On hyvä pysähtyä siihen, että edes ensi vuonna EU:n joustot eivät enää riitä tälle hallitukselle rakenteellisen alijäämän suhteen. Luvattiin, että Suomi tulee kuntoon, mutta tosiasiassa nämä kiistattomat luvut, jotka ovat valtiovarainministeriöstä peräisin, osoittavat, että Suomi ei tule kuntoon.