Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 kellojen siirtäminen on sellainen asia, että siitä varmasti moni meistä kansanedustajista saa aikamoisen palauteryöpyn, sanoisin jopa vihaisen palauteryöpyn aina, kun se kellojen siirtämisen aika on. Yhdyn niihin arvioihin, joita tässä aikaisemmin on esitetty, että tällä kellojen siirtämisellä niin kesäaikaan kuin talviaikaankin on isoja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Suurin varmasti niistä on tämä kansanterveydellinen vaikutus, mistä useat eri tutkijat, unitutkijat ynnä muut, ovat esittäneet arvioita ja sanoneet, että tämä aiheuttaa ihmisten vireystilaan, työssäjaksamiseen, henkiseen ja myös fyysiseen hyvinvointiin isoja haittoja aina silloin, kun se tapahtuu ja sen aika on. Totta on myöskin se, yhteiskunnan työrytmi on muuttunut. Entistä vähemmän ollaan sidoksissa ikään kuin siihen vuorokaudenaikaan tai siihen valoisaan aikaan. Ennen, kun valtaosa tai suuri osa suomalaisista sai maatalouselinkeinosta elantonsa, silloinhan tietysti se päivärytmi oli erilainen, mutta nyttemmin tilanne on muuttunut ja myöskin muuten työelämässä se työn tekemisen rytmi ja sidonnaisuus vuorokaudenaikoihin on muuttunut tietotyön lisääntyessä. Yksi näkökulma on lapsiperheet ja lapsiperheiden jaksaminen. Itse lapsiperheen isänä muistan hyvin ihan hiljattainkin sen vauva-arjen. Vauvaperheissä tämä kellon siirtäminen tuottaa ongelmia. Pieni lapsi ei helposti muuta sitä omaa vuorokausirytmiään. Varsinkin kun tilanne on se, niin kuin monessa perheessä on, että yö on vähän hankala, nukkuminen on lapselle, pienelle vauvalle, vaikeaa, niin sitten kun tämmöinen tilanne tulee, että kelloja on siirrettävä ja vanhempien työn takia on siinä rytmissä sitten siirryttävä, niin se voi aiheuttaa niitä uniongelmia, vauvan unirytmi menee sekaisin entistä pahemmin, ja se heikentää sitten sitä jaksamista, mikä monesti pienten lasten perheissä, vauvaperheissä, on muutenkin kovalla koetuksella. Tämä on mielestäni sellainen näkökulma, joka tässä on myös syytä tuoda esille. Tämä maatalouselinkeinon näkökulma tuli myös aikaisemmin keskustelussa esille. Tämä koskee ennen kaikkea maidontuotantoa ja lypsykarjoja, joissa, niin kuin tässä tuli jo esille, eläinten siirtäminen tähän uuteen rytmiin on aina vaikeaa. itse aikanaan työskentelin maatalouslomittajana, olin tämän ongelman kanssa muutaman kerran tekemisissä, kun sitten piti sitä eläinten rytmiä lähteä pikkuhiljaa muuttamaan. Se aiheuttaa tosiaan maidontuotantoon, eläinten tuotokseen ja hyvinvointiin myöskin negatiivisia vaikutuksia. Olen ymmärtänyt, että maataloustuottajat toivoivat kovasti tämän kansalaisaloitteen ajatuksen läpimenoa ja sen ehdottamien muutoksien täytäntöönpanoa. Vaikea kuvitella, että kovinkaan moni suomalainen vastustaisi tätä kesäaikaan siirtymisestä luopumista tai tätä kellojen siirtämisestä luopumista. Itsekin vahvasti tätä kansalais-aloitteen ajatusta kannatan. Kun tarkistin kansalaisaloitepalvelusta aloitteen, oli sen 70 393 suomalaista allekirjoittanut, mikä mielestäni on kyllä aika vahva pohja tämän eteenpäinviemiselle. Tietenkin olemme riippuvaisia siitä, minkälaisia ratkaisuja Euroopan unionissa tehdään, ja Suomen onkin syytä vaikuttaa voimakkaasti, jotta tähän kyseiseen direktiiviin, jolla tätä säädellään, saataisiin muutos.