Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-20 muuttuu maailman mukana. Suomalaisen työelämän rakenteet ovat jo nyt jääneet pahasti jälkeen työn kehityksestä, ja tämä ilmenee korkeana työttömyytenä. Kun rakenteet eivät jousta, työllisyysaste joustaa. Megatrendit, kuten globalisaatio, digitalisaatio, ilmastonmuutos ja ikärakenteen muutos, vaikuttavat työelämään jo nyt, lähivuosina vielä paljon enemmän. Tämä selonteko ei olekaan niinkään tulevaisuusselonteko vaan kertoo jo nyt käynnissä olevasta murroksesta. Juomme jo nyt robotin lypsämää maitoa. Meidän vakuutushakemuksemme käsittelee algoritmi. Vaatteet ja kodinkoneet ostamme verkosta. Norjassa kotisairaanhoidon lääkkeet annostelee suomalainen jakelurobotti, joka muuten ei tunnu kelpaavan meidän Suomen kunnille. Tallinnassa pizzat tuo kotiin lähettirobotti. Meilahden Naistenklinikalla tekoäly seuraa keskosten vointia. Meidän arvopapereitamme hoitaa meklarin oppiva algoritmi. Ja robottirekat, -laivat ja -lennokit — ne ovat jo testausvaiheessa. Tämän digitalisaation vaikutukset ovat dramaattiset, sillä teknologia kehittyy lineaarisen asemesta eksponentiaalisesti. Uusi teknologia hyödyntää vanhaa. Esimerkiksi geenitekniikka hyödyntää tietotekniikan kehitystä ja robotiikka materiaalitekniikan kehitystä. Tulevaisuudentutkijat ovatkin todenneet, että teknologia ja sen mukana yhteiskunta kehittyy seuraavien 20 vuoden aikana yhtä paljon kuin aiemman 200 vuoden aikana yhteensä. 200 vuotta sitten, 1817, Eurooppa oli toipumassa vasta päättyneistä Napoleonin sodista. Arvoisa puhemies! Kuten tässä selonteossa todetaan, työ ja työn merkitys muuttuvat dramaattisesti. Jo lähivuosina suuri osa ammateista katoaa, uusia syntyy ja vanhat muuttuvat. Samalla työ irtoaa ajasta, paikasta ja työehtosopimuksista. Mutta mitä tekee Suomi? Kikyttää työaikaa muutaman minuutin pidemmäksi. Kiky olisi voinut toimia 80‑luvulla, mutta nyt se kertoo vain sen, miten pahasti me olemme jääneet työelämän murroksesta jälkeen. Jos olisin taannoin tuotantotalouden perusopintojakson tentissä väittänyt, että kansantalous pelastetaan pidentämällä työaikaa muutamalla minuutilla, en olisi saanut kovinkaan kummoista arvosanaa. Arvoisa puhemies! Digitalisaatio mullistaa yhteiskunnan kaikki rakenteet perusteellisesti, eikä ole itsestään selvää, että Suomen kaltaiset vanhat teollisuusmaat ovat 30‑luvun digitaalisia maita. Globaalissa kilpailussa vain nopeimmat maat pärjäävät, toisia palkintoja ei ole jaossa. Vanha menestys voikin olla Suomelle jopa kehityksen este. Suomalaisten asennetta digitalisaatioon kuvaa valitettavan hyvin vanha sanonta: "Mikäs kiire tässä on, valmiissa maailmassa." Kun ammattitaito vanhenee nopeasti, meidän on päivitettävä koulutuksemme tutkinnoista elinikäiseen oppimiseen. Jatkossahan tutkinto on lähinnä lupa tulla jatkokoulutukseen ylläpitämään osaamistaan. Samalla on päivitettävä opintotukijärjestelmä maailmaan, jossa ihmiset opiskelevat työurallaan kahteen tai useampaankin ammattiin. Tuore päätös rajoittaa korkeakouluopintojen opintotukikuukaudet 54:ään tutkintojen määrästä riippumatta ei edusta tulevaisuutta vaan menneisyyttä. Kun kasvavan osan lisäarvosta tuottavat tekoälyt ja robotit ihmisten asemesta, meidän on päivitettävä verotuksemme työtuloverotuksesta lisäarvon verotukseen siitä riippumatta, onko sen lisäarvon tuottanut ihminen, robotti vai tekoäly. Nykyinen, ihmistyön verotukseen keskittyvä verojärjestelmä rankaisee ihmistyötä ja kannustaa automatisoimaan työtä silloinkin, kun ihmistyö olisi muuten kilpailukykyinen vaihtoehto. Kun ihmisten toimeentulo koostuu useiden eri tulojen silpusta, meidän on päivitettävä sosiaaliturvamme perustuloksi. Osa työurastahan ollaan jo palkkatyössä, osa yrittäjänä, osa työttömänä, osa opiskelemassa, osa apurahalla, osa sairaus- tai kuntoutuspäivärahalla,