Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 Arvoisa rouva puhemies! Tarkastusvaliokunta linjaa tässä tuoreessa yksimielisessä kotouttamisen toimivuutta koskevassa mietinnössään Suomen kotouttamispolitiikkaa uuteen aikakauteen. Mietinnössä näkyy valiokunnan yhteinen vahva tahtotila siitä, että kotoutumisasiat on saatava Suomessa vihdoin kuntoon. Kotouttamisjärjestelmä ja maahanmuuttajien kotoutuminen eivät ole tähän asti toimineet, mikä näkyy muun muassa tiettyjen maahanmuuttajaryhmien heikkona työllisyytenä ja heikkona kielen osaamisena. Valiokunta on perehtynyt tarkasti tähän nykyiseen kotoutumisjärjestelmään ja siihen sisältyviin ongelmiin ja pyrkinyt tarkastelemaan järjestelmää uusin silmin, erityisesti maahanmuuttajien työllistymisen näkökulmasta. Toimiva kotoutumisjärjestelmä ja maahanmuuttajan halu kotoutua ovat sekä suomalaisen yhteiskunnan että myös maahanmuuttajan itsensä etu. Maahanmuuttajien oikeuksien ja velvollisuuksien on oltava tasapainossa. Aikaisemmin oikeuksia on ollut enemmän kuin velvollisuuksia, ja näin ei voi enää jatkua. Jatkossa kotoutumisesta tulee tehdä enemmän maahanmuuttajia velvoittavaa ja kotouttamisen lähtökohdaksi on asetettava tuo yksi vuosi. Valiokunnan mielestä muun muassa kielikoulutuksen velvoittavuutta tulee lisätä. Oleskeluluvan saaneen maahanmuuttajan on osoitettava saavuttaneensa kotoutumiskoulutuksen tavoitekielitaidon tason tietyn ajan kuluessa. Tuommekin kannanottoehdotuksessamme esiin, että eduskunta edellyttää hallituksen lisäävän oleskeluluvan saaneen maahanmuuttajan kotoutumissuunnitelmaan sisältyvän kielikoulutuksen velvoittavuutta siten, että kielikoulutukseen sisältyy kielitaitoa mittaava koe. Tässä yhteydessä on syytä painottaa, että valiokunnan mielestä on myös vakavasti tarpeen harkita, onko tulkkauspalveluiden saatavuutta julkisin varoin syytä rajoittaa pitkään maassa olleilta maahanmuuttajilta. Mielestäni tulkkauspalvelujen saatavuutta tulee tässä mielessä rajoittaa. Lisäksi eduskunnan on perusteltua edellyttää, että hallitus lisää turvapaikanhakijoiden vastaanottopalveluihin sisältyvän opintotoiminnan velvoittavuutta siten, että turvapaikanhakijoilta tulee edellyttää suomalaisen yhteiskunnan toimintatapojen, kulttuurin, sääntöjen sekä arvojen tuntemusta, ja myös tämän varmistamiseksi tulee järjestää koe. Jos maahanmuuttaja jatkossa kieltäytyy ilman pätevää syytä kotoutumissuunnitelman laatimisesta tai osallistumisesta kotoutumissuunnitelmassa yksilöidysti sovittuun toimenpiteeseen, kyseisen henkilön oikeutta työttömyysetuuteen tulee rajoittaa. Myös vastaanottorahaa tulee leikata, jos turvapaikanhakija ei osallistu vastaanottokeskuksessa järjestettäviin opintoihin. Kotoutumisen mittaaminen on ollut tähän asti täysin puutteellista. Tässä mielessä edellä kuvatut kokeet toimivat osaltaan hyvänä mittarina. Ensisijaisesti paras kotoutumisen mittari on kuitenkin maahanmuuttajien työllistyminen. Työllistymisen parantuminen ja sosiaalitukiriippuvuuden väheneminen tulevat lopulta osoittamaan, kuinka hyvin tai huonosti maahanmuuttajien kotoutumisessa on onnistuttu. Haluan henkilökohtaisesti korostaa, että kotoutumisen onnistuminen on yksi suomalaisen yhteiskunnan kohtalonkysymyksistä —me kaikki tiedämme, mitä huonosta kotoutumisesta seuraa. Ne esimerkit ovat nähtävissä muualla Länsi-Euroopassa. Maahanmuuton on oltava myös määrällisesti hallittua, jotta kotoutumisjärjestelmämme kestää ja kotoutumisessa siten onnistutaan. Esimerkiksi vuoden 2015 turvapaikanhakijakriisi ei saa enää ikinä toistua. Erityisesti humanitaarisen maahanmuuton määrään on kiinnitettävä erityistä huomiota. Arvoisa puhemies! Kaikki kotoutumisen velvoittavuutta lisäävät toimet ovat pääpiirteittäin oikeansuuntaisia, ja tältä pohjalta on hyvä jatkaa eteenpäin.