samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 Puhemies! Ammatillisen koulutuksen reformi on kentällä toivottu ja myös välttämätön uudistus. Sitä on todellakin hartaasti koulutuksenjärjestäjien ja muiden alan ammattilaisten keskuudessa uudistettu. Ja voidaan sanoa, että nyt todellakin on yhdestoista hetki toteuttaa tämä uudistus ensinnäkin jo pelkästään sen vuoksi, että ammatillisessa koulutuksessa on nyt vetoa, ammatillinen koulutus on houkuttelevaa, ja sitä pitää määrätietoisesti kehittää. On totta, että marssijärjestys ei ansaitse tyylipisteitä: se, että ensin leikattiin rahaa ja sitten toteutetaan uudistus. Mutta ei pidä myöskään jäädä tuleen makaamaan vaan on katsottava eteenpäin, sillä joka tapauksessa meidän ammatillisessa koulutuksessamme on paljon vahvuuksia, ja näitä vahvuuksia pitää vahvistaa. Mutta yhtä lailla tarvitaan ennakkoluulottomia uusia avauksia esimerkiksi siinä, että kun vielä valitettavasti asennetasolla on sellaista ammatillisen koulutuksen vähättelyä, joka johtuu tietämättömyydestä, niin yksi asia olisi esimerkiksi semmoinen, että äidit pitäisi saada vierailemaan ammatillisiin oppilaitoksiin, poikien äidit nimenomaisesti. Poikien äidit saattavat luulla, että esimerkiksi metalliala on jotakin likaista hommaa ja vähän semmoista ammatillisten oppilaitosten välille tätä lisääntyvää yhteistyötä, jopa niin, että kasit ja ysit voisivat käydä iltapäivällä koulun jälkeen puuhastelemassa jotakin ammatillisten koulujen tiloissa ja laitteilla. Tämmöisiä kaikkia tarvittaisiin lisää. Todellakin, niin kuin omassa puheessani viittasin, ja moni muukin, työpaikoilla tapahtuvassa opettamisessa resurssien täytyy olla kaikin tavoin kunnossa, mutta siinä on myös mahdollisuus, mahdollisuus nimenomaan ikääntyville työntekijöille, joita työnantajat kenties haluaisivat hienovaraisesti pukata eläkkeelle tai jonnekin tai joille haluaisivat jopa tylysti antaa potkuja. Tällaiset ikääntyvät työntekijäthän, joilla on valtavasti ammattitaitoa ja työhistoriaa mutta välttämättä ei enää sitä nopeutta, ovat mitä upeimpia työhön opastajia ja hiljaisen tiedon välittäjiä. Joku kolmekymppinen ei välttämättä ole paras työpaikkaohjaaja, sillä hänhän voi kokea ohjattavan kilpailijaksi. Tällaista uutta ennakkoluulotonta ajattelua. On äärimmäisen tärkeätä, että kuullaan eri tahoja. Kun minä olen keskustellut koulutuksenjärjestäjien kanssa, niin eivät he nyt tietenkään hyväksy tätä ja taputa käsiään näille leikkauksille, mutta he näkevät paljon suuria mahdollisuuksia ja sanovat esimerkiksi, että heidän omissa johtamisen järjestelmissään on kehittämisen varaa ja esimerkiksi keskeyttämisiin pystytään oppilaitosten määrätietoisella toiminnalla puuttumaan. Että kaikkia tällaisia mahdollisuuksia on. Yksi asia, mistä täällä on tänään kannettu perustellusti huolta, ovat nämä lähiopetustunnit ja myös tämmöinen niin sanottu itseopiskelu: kyllähän se on monin paikoin ollut säälittävää, että on pantu vaikka
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Edustaja Tuppuraiselle on pakko vastata, että opiskelijoita ei tulla eräällä tavalla sysäämään työpaikoille ilman sitä, että oppilaitos on vahvasti vastuussa, ja kaikessa työssäoppimisessa tulee olemaan oppilaitoksen ohjaus ja tuki mukana. Se on se ainut tapa, jolla huolehditaan myös siitä, että oppilas eräällä tavalla saavuttaa ne tavoitteet, joita hänen henkilökohtaiseen suunnitelmaansa on laitettu.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 Siitähän tämä koko välikysymyskeskustelu on lähtöisin: huoli näistä suurista leikkauksista ja mahdollisuuksista toteuttaa nämä sinänsä hyvät ja perustellut tavoitteet, joita edustaja Lauslahtikin tässä äsken esitti. Täällä esitettiin kysymys, onko tämä opettamisen sysääminen työpaikoille taas yksi keino säästää. Edustaja Kiuru kysyi selkeästi, ovatko nämä 40 miljoonan euron säästöt nyt otettavissa tällä tavalla, että vastuuta sysätäänkin työpaikoille.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Tässä opposition jättämässä välikysymyksessä vaaditaan muun muassa ammatillisen koulutuksen aloituspaikkojen turvaamista, lähiopetuksen säilyttämistä ja merkittäviä lisäresursseja ammatillisille oppilaitoksille. Ammatillisen osaamisen arvostus onkin kasvussa, ja Suomessa tarvitaan kädentaitajia myös tulevaisuudessa. Ammatilliseen koulutukseen kaivataan silti myös mittavia rakenneuudistuksia. Terveen julkisen talouden kannalta tarpeelliset säästöpäätökset ja uudistukset jäivät valitettavasti tekemättä edellisellä hallituskaudella, vaikka Suomen vaikea taloustilanne onkin ollut jo pitkään kaikkien puolueiden tiedossa. Toisaalta esimerkiksi sosiaalidemokraatit ovat esittäneet viime eduskuntavaaliohjelmassaan merkittäviä ammatillisen koulutuksen säästöjä ja myös vihreiden vaihtoehtobudjettiin sisältyivät yli 100 miljoonan euron säästöt ammatillisesta koulutuksesta. Väistämättä tuleekin mieleen, että oppositiosta käsin on helppoa vastustaa säästöjä ja uudistuksia, joiden tekeminen on julkisen talouden kannalta kuitenkin välttämätöntä, kuten edustaja Niikkokin täällä edellä totesi. Nykytilanne, jossa koulutukseen kohdennettuja resursseja käytetään tehottomasti ja työelämän vaatimusten ja tarpeiden kannalta vanhentunein tavoin, ei ole kestävä. Näillä näkymin ensi vuodenvaihteessa voimaan astuva ammatillisen koulutuksen reformi on suurin koulutusuudistus Suomessa noin 20 vuoteen. Ammatillisen koulutuksen uudistus kumpuaa osin työelämän ja sen edellyttämien osaamistarpeiden muuttumisesta. Myös ammatillisen koulutuksen rahoitusmalleja on syytä uudistaa. Juuri näihin haasteisiinhan ammatillisen koulutuksen reformi vastaa. Uudistuksessa poistetaan nuorten ja aikuisten koulutuksen välisiä raja-aitoja. Ammatillisten tutkintojen määrä vähenee merkittävästi. Samaan aikaan tutkintojen laaja-alaisuus kuitenkin kasvaa ja antaa valmistuville nuorille aiempaa paremmat valmiudet päästä mukaan työelämään. Oppilaitosten rahoitusta uudistamalla niitä taas kannustetaan tukemaan opiskelijoitaan opintojen suorittamisessa ja valmistumisessa. Jatkossa opiskelu ammatillisissa oppilaitoksissa on huomattavasti nykyistä joustavampaa ja opiskeluun käytetyn ajan sijasta todellisen osaamisen merkitys painottuu. Opiskelijat saavat mahdollisuuden edetä opinnoissaan omaan tahtiin. Opiskelemaan voi myös hakea joustavasti ympäri vuoden. Pienimuotoisiin osaamistarpeisiin voidaan jatkossa vastata täysimääräisen tutkinnon sijasta sen joillakin osilla. Arvoisa puhemies! Erityisesti työpaikalla tapahtuvan käytännönläheisen oppimisen kannalta hyvin merkittävä parannus on koulutussopimus, joka motivoi jatkamaan opiskelua valmistumiseen asti. Samaan aikaan myös oppisopimuskoulutuksen painoarvoa lisätään. Koulutus työpaikalla onkin tutkimusten mukaan erittäin tehokas keino madaltaa työllistymiskynnystä. Arvoisa puhemies! Ammatillisen koulutuksen reformi onkin
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Kiitoksia erinomaisesta puheenvuorosta. Juuri näin tulee ollakin, että rakenteet antavat mahdollisuuksia. Juuri tämän onnistumisen takeena on se, että meillä on kyky yhdistää asioita uudella tavalla ja löytää myöskin uusia ratkaisuja. Jollain tavalla luotan siihen, että meillä on kentällä ihan loistavia toimijoita ja että näin myöskin käy. Selvää on, että opiskelijoita ei tule käyttää halpatyövoimana, kuten ministeri jo aikaisemmin sanoi, ja siellä on tehty lakiluonnokseen, kuten ministeri sanoi, entistä tiukempia säännöksiä, jotta näin ei tule käymään. Selvää on myöskin se, että ei sinne kahvia pidä mennä keittämään. Tämän uudistuksen suurin, ehkä voi sanoa, ratkaisu tähän on tämä henkilökohtainen osaamissuunnitelma. Siinähän tulee viimeistään tarkistettua, minkälaista osaamista sieltä haetaan, ja se tulee myöskin läpinäkyväksi silloin. Samoin myös siltä osin, jos meillä on nuoria, jotka tarvitsevat enemmän sitä tukea, meillä tulee olla semmoinen saattaja, joku sanoisi vaikka personal trainer, joka vie siellä sen opinpolun läpi, jotta me saamme vihdoin viimein nämä keskeyttämiset pienemmiksi.
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-15 Kysymys on myös siitä, mitä uskaltaa antaa. Työturvallisuus on jo sellainen, joka rajaa suuren osan töistä niin, että ei voida kohtuudella panna yksin ihmistä tekemään jotain sellaista työtä, jossa on vaara. Toinen asia on se, että vähänkin vaativampi tehtävä edellyttää, että joku, työnjohtaja tai vastaava, joka on ammatti-ihminen, siirretään tehtävästään ainakin osittain katsomaan sen nuoren perään.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 se, mitä lakiin kirjoitetaan, ohjaa varmasti sitä, millaisia nämä työssäoppimisjaksot sitten ovat ja miten ne toteutuvat. Mutta täytyy sanoa, että vaikka me kirjoitamme lakiin mitä, niin meillä on aina niitä yrityksiä, jotka tarjoavat hyvän ohjauksen, jotka ovat sitoutuneita siihen, että siellä oleva nuori oppii, mutta ikävä kyllä myös niitä yrityksiä, jotka pyrkivät käyttämään nuorta ilmaisena työvoimana. Tämä on työvoimapolitiikasta meille kaikille tuttua. Vaikka laki on kirjoitettu kuinka hyvin, elävä elämä ei aina sitä tottele. Ja silloin kun on kyse nuorista, joiden elämässä ei tule uusintaa siitä oppimisjaksosta, on äärimmäisen tärkeää, että se toteutus on riittävän hyvä. Täällä edustaja Mäkisalo-Ropponen mielestäni hyvin sanoi, että siellä työssä on vaikea oppia ja tehdä niitä harjoittelujaksoja, jos ei sitä ennen ole oppinut riittävästi. Tämän polun oikea rytmittäminen on äärimmäisen tärkeää. Ja ymmärrän hyvin sen, mitä edustaja Lehti sanoi siitä, että
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-15 opiskelijaa halpatyövoimana. Se tullaan täällä reformin sääntelyssä varmistamaan. Ja oppilaitos vastaa koulutussopimuksessa siitä, että ne osaamistavoitteet saavutetaan. Se on ihan kiistaton lähtökohta, ja näin sen pitää olla. Samoin sitä osaamista varmistetaan muun muassa näyttöjen kautta, niin että ne osaamistavoitteet lopussa tulevat täytetyiksi. Tämä reformi tulee koulutuksen laatua vahvistamaan myös sitä kautta, että kaikilta koulutuksen järjestäjiltä
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Ihmettelenpä SDP:n ajatuksia. Jos teillä oli pari vuotta sitten, juuri kun hallituskausi alkoi, 270 miljoonan euron leikkaukset tulossa ammatilliseen koulutukseen ja olitte sitoutuneita, niin mistähän te olisitte ne säästöt ottaneet? Tässä kohdin meillä hallitus tekee huomattavasti maltillisemmat säästöt ja pyrkii samalla luomaan myös niitä mahdollisuuksia, joilla ne tehdään, rakentamalla uusia toimintamalleja. Ihmettelen tätä SDP:n tapaa lähestyä. Mikä olisi ollut teidän vaihtoehtonne 270 miljoonan euron leikkauslistalla? Toinen asia liittyy näihin koulutuspaikkoihin. Oppilaitoksille on tehty kysely, millä tavalla he toteuttavat näitä säästöjä,
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Hallitus on joutunut sopeuttamistoimissaan puuttumaan myös ammatillisen koulutuksen rahoitukseen. On ymmärrettävää, että joka kerta, kun joudutaan tekemään sopeuttamisia, on niillä vaikutuksia toimintoihin ja niiden järjestämistapoihin. Samalla kun aloituspaikat ovat vähentyneet, ovat myös nuorten ikäluokat pienentyneet. Väestöennusteiden mukaan tämä kehitys ei ole loppumassa, vaan päinvastoin tulevaisuuden ikäluokat tulevat olemaan nykyistä pienempiä. Tällä on myös samalla suora vaikutus koulutuspaikkojen tarpeeseen. Arvoisa puhemies! Koulutuksen sopeuttamisessa tulee huolehtia, että ikäluokkien pienentyessä koulutukseen käytetty raha kohdistetaan entistä enemmän itse opetustoimintaan. Tämä saadaan aikaan oppilaitosten välisellä yhteistyöllä ja toimintaa kehittämällä siten, että seinien sijaan rahaa sijoitetaan opetukseen ja sen laadulliseen kehittämiseen. On huomionarvoista myös, että tälläkin hetkellä suuri määrä toisen asteen opiskelijoita toteuttaa tutkintoihin kuuluvaa työssäoppimista eri alojen yrityksissä. Työssäoppimista kehittämällä saadaan siirretyksi ammattilaisten hankkima käytännön tieto työelämässä hyvin tehokkaasti uusille alalle tuleville nuorille.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Olen itse toiminut opettajana sekä ammatillisessa koulutuksessa että ammattikorkeakoulussa, ja keskustelen jatkuvasti entisten kollegoideni kanssa tästä nykytilanteesta. Parhaiten tunnen sosiaali- ja terveysalan ja kauneusalan koulutuksen, ja molemmathan ovat erittäin vaativia aloja. Erityisesti terveysalalta, siis lähihoitajan koulutuksesta valmistuneilla työntekijöillä on suuri vastuu tulevaisuudessa ammatissaan ihmisten hyvinvoinnista, terveydestä ja jopa elämästä. Siksi kuka tahansa ei voi toimia lähihoitajan työssä, ja olenkin sitä mieltä, että esimerkiksi tähän koulutukseen soveltuvuuskokeet olisi syytä palauttaa. Opettajat kertovat minulle jatkuvasti niistä opiskelijoista, joilla ei kerta kaikkiaan ole soveltuvuutta tälle alalle, ja koulutuksen keskeyttäminen heidän kohdallaan ei välttämättä ole helppoa. Lähiopetuksen väheneminen sosiaali- ja terveysalalla on tarkoittanut sitä, että perustiedot ja ‑taidot ovat niin heikkoja, etteivät työpaikat halua enää ottaa opiskelijoita vastaan, koska työpaikoilla ei ole aikaa eikä valmiuksia opettaa näitä perusasioita. Opettajalla ei ole aikaa käydä työpaikoilla. Tälläkin hetkellä ohjaus toteutetaan puhelimessa: soitetaan sinne työpaikalle. Jos resurssit tästä vielä vähenevät, niin sitten taitaa tämä puhelinsoittokin jäädä pois. Itse kun olen sosiaali- ja terveysalan asiantuntijana itseäni pitänyt, niin minä käytin tämän puheenvuoroni sen takia, että minulla on valtavan suuri huoli
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 Koulutuksen järjestäjiltä saamani tiedon mukaan heillä ensisijainen keino selvitä tästä hankalasta rahoitustilanteesta ei ole ollut vähentää koulutuspaikkoja, vaan he ovat pyrkineet tekemään sen muilla järjestelyillä, esimerkiksi tiivistämällä tiloista. Tähän on yksi selkeä syy: kun valmisteilla oleva rahoitusjärjestelmä palkitsee koulutuksen järjestäjiä opiskelijoiden opintosuorituksista, niin turvatakseen tulevaa rahoitusta he ovat tietenkin ennakoineet ja ovat pyrkineet pitämään järkevän määrän opiskelijapaikkoja. Eli tämä uusi rahoitusjärjestelmä ei kannusta leikkaamiseen. Mutta nyt kun olemme valmistautumassa kuntavaaleihin eri puolilla Suomea, täytyy muistaa se, että kuntien näkökulmasta me puhumme erittäin tärkeästä asiasta, kun puhumme ammatillisesta koulutuksesta. Me puhumme samalla alueitten elinvoimasta. Eli tulevalla valtuustokaudellahan tämä elinvoima-asia nousee entistä merkittävämmäksi kuntien näkökulmasta. Koulutuksella on merkittävä rooli alueen elinvoiman kehittämisessä niin, että alueen työnantajat, yrittäjät saisivat osaavaa työvoimaa. Täytyy vielä muistaa, että tämän
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 ja näkemystä ammatillisesta koulutuksesta hyvin laajasti. Reformiin kohdistuu suuria odotuksia, ja niihin meidän pitää pystyä nyt vastaamaan yhdessä. Tuossa reformissa on nyt paljon eväitä, kauan kaivattuja eväitä koulutuksen järjestäjille. Kipukohtiakin on. Erityisesti tämä vuosi on haasteellinen. Se on aivan selvä. Kipukohdat liittyvät siihen, että alueellinen saavutettavuus säilyy, ja sitten siihen, mikä on täällä salissa tullut moneen otteeseen että lähiopetuksen määrä on riittävä. Tästä lähiopetuksesta mietin, että tämä ammatillisen koulutuksen tehtävähän on hyvin erityyppinen kuin jonkun muun koulutusmuodon tehtävä ja että tässä on jotakin siihen koulutusmuotoonkin liittyvää asiaa. Tämä kokonaisuus meidän pitäisi nyt ottaa ihan yhdessä pöydälle. Siellä ehkä voisi ajatella myös jotakin sentyyppistä, että niistä päivistä pitäisi monipuolisia ja oppilaan kannalta järkeviä kokonaisuuksia. Siellä on paljon yrittäjyyshalukkuutta: kun ammattikoululaisten arvomaailmaa tutkitaan, moni haluaisi olla yrittäjä, mutta koetaan esimerkiksi alkuinvestoinnit kovin kalliina ja haastavina, koetaan byrokraattisuutta ja muuta. Jos sinne päiviin, iltapäiviin, iltoihin, kun ne koneet ja laitteet jo sijaitsevat siellä ammattikoulun tiloissa, saataisiin yhdistettyä yrittäjyyskiihdyttämöitä, hauduttamoita, jotka menisivät eri rajojen yli, ja sitä kautta myös se päivä muodostaisi enemmän kokonaisuutta, ja mikä parasta, Suomeen voisi syntyä uusia yrityksiä.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-15 Se on ollut monipolvinen, ja tietysti tässä välikysymyksessä varmasti kuntavaalien läheisyyskin näkyy, mutta paljon puhuttiin myöskin ihan asiaa elikkä ammatillisen koulutuksen reformista ja ammatillisen koulutuksen sisällöstä, huolista ja tulevaisuudesta. Se tuli kuitenkin tässä keskustelun aikana ilmi hyvin laajasti puoluerajojen yli, että ammatillisen koulutuksen uudistus on tarpeellinen ja tervetullut. Miten tästä eteenpäin? Siten, että reformi on nyt ihan viimeistelyvaiheessa, ja kun puhun viimeistelystä, niin tarkoitan siis käännöstä ja laintarkastusta ja näitä loppuvaiheen viimeisiä viilauksia. Eli sisältö on nyt hyvin pitkälti kasassa, ja se esitys voidaan sitten hallituksen esityksenä eduskunnalle antaa aivan lähiaikoina. Sen jälkeen tietysti kaikki yksityiskohdatkin selkenevät, ja pääsemme keskustelemaan sen reformin jokaisesta yksityiskohdasta vielä tarkemmin sitten, kun lähetekeskustelu on täällä eduskunnassa. Ehkä vielä yksi asia, jota haluan erikseen korostaa, on se jatko-opintokelpoisuuden turvaaminen, kun se nousi hyvin monella esiin huolena, miten siitä nyt pidetään kiinni. Se jatko-opintokelpoisuus on yksi meidän ammatillisen koulutuksemme järjestelmän suuria vetovoimatekijöitä. Se on lupaus siitä, että meillä ei ole umpiperiä vaan koulutusjärjestelmä toimii siten, että osaamista voi päivittää myöhemminkin ja jatkaa sitä polkua ammatillisen koulutuksen kautta myöskin korkea-asteen opintoihin, jos sellaista halukkuutta ja motivaatiota on. Siitä syystä meillä on tällä hetkellä työssään työryhmä, joka pohtii, miten tämä jatko-opintokelpoisuus myöskin tosielämässä toimisi niin, että useammalla olisi mahdollisuus siirtyä jatko-opintoihin ammatillisen koulutuksen tutkinnon suoritettuaan. Se iso kuva ammatillisen koulutuksen kehittämisessä on se, että tarvitaan sellainen ammatillisen koulutuksen järjestelmä, joka palvelee erilaisia oppimisen tarpeita,
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-03 Arvoisa puhemies! Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi laki lääkärin hyväksymisestä luokkaan A kuuluvien työntekijöiden terveydentilan seurannan suorittavaksi lääkäriksi ja muutettavaksi eräitä tähän liittyviä säädöksiä. Ehdotetuilla muutoksilla lainsäädäntömme saatetaan vastaamaan perustuslain edellytyksiä sekä pannaan täytäntöön Euroopan unionin uusi säteilyturvallisuusdirektiivi. Uudella hyväksymismenettelyllä varmistettaisiin, että terveydentilan seurannan suorittavilla on riittävä koulutus säteilyn terveydellisten vaikutusten osalta. Niin ikään jatkossa Valvira myöntäisi oikeuden toimia säteilyyn perehtyneenä työterveyslääkärinä laillistetulle lääkärille. Valvira myös pitäisi saatavilla luetteloa terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin merkityistä säteilyyn perehtyneistä työterveyslääkäreistä. Ehdotetut uudistukset ja muutokset ovat kannatettavia. On tärkeätä ja tarpeellista, että lainsäädännössä toteutuvat säteilydirektiivin vaatimukset. Hyväksymismenettelyllä varmistetaan lääkärin perehtyneisyys työterveyshuoltoon, säteilyn terveydellisiin vaikutuksiin ja säteilytyöntekijöiden terveyden seurantaan. On myös perusteltua, että jatkossa käytössä on yksi yhteinen rekisteri, josta tiedot pätevyyksistä ja oikeuksista löytyvät. Tällainen yhden luukun periaate merkitsee viranomaisille mahdollisuutta hyödyntää jatkuvasti ja monipuolisesti jo käytössä olevaa tietoa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-03 Tämä esitys koskee usein hyvin naisvaltaisia, esimerkiksi terveydenhuollon aloja, joilla altistutaan säteilylle hoidettaessa potilaita, ja on tärkeää, että näiden työntekijöiden työoloista ja terveydestä huolehtivilla työterveyslääkäreillä on asianmukainen koulutus, että heidät rekisteröidään asianmukaisesti ja että heillä on asianmukaiset valtuudet. Itsekin olen aikoinaan tehnyt työtä, jossa altistuttiin säteilylle, ja tiedän, että tällä on todella suuri merkitys työterveydenhuollossa ja työsuojelua ajatellen. Tämän esityksen myötä näitä erityisosaajia koskevien lupien myöntäminen ja rekiste-rien ylläpitäminen siirtyisi siis Säteilyturvakeskukselta Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston hoidettavaksi. Tämä on varmasti aivan tarkoituksenmukainen siirto, mutta kiinnitän huomiota tässä muutosprosessissa siihen, Valviran työmäärä tulisi nykyisestään lisääntymään näistä oikeuksia koskevien hakemusten käsittelystä, hakemusmenettelyyn kuuluvasta päätöksen tekemisestä ja oikeuden merkitsemisestä sinne Terhikki-rekisteriin. Kun olemme seuranneet toimeentulotuen
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-03 Tällä hallituksen esityksellä ehdotetaan muutettavaksi työsopimuslakia ja eräitä siihen liittyviä lakeja. Tarkoituksena on poistaa eräitä lomauttamiseen ja irtisanomiseen liittyviä työnantajan ilmoitusvelvollisuuksia. Esityksessä ehdotetaan, että eri palvelussuhdelaeissa säädetystä työnantajan ilmoittamis- ja selvittämisvelvollisuudesta luovutaan. Tämä esitys on osaksi seurausta muutosturvan toimintamalliin vuonna 2012 tehdyistä muutoksista. Muutosturvan työvoimapoliittisena tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa irtisanotun tai lomautetun työntekijän sijoittumista uuteen työhön. Tämän nyt käsittelyssä olevan esityksen on tarkoitus keventää erityisesti niiden työnantajien hallinnollista taakkaa, jotka työllistävät säännöllisesti alle 20 työntekijää, ja tämä on erittäin hyvä asia, sillä se yksinkertaistaa työnantajan sääntely-ympäristöä. Yrityksen hallinnolliseen taakkaan kuuluu yleensä se, mitkä työnantajan velvollisuudet ovat. Yksittäiset ja moninaiset velvoitteet ovat saattaneet muodostaa työnantajalle vaikeasti hahmotettavan kokonaisuuden.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-03 on tärkeää, että eduskunta koettaa ministeriön päitä kääntää, niin että myös pienissä on voimaa. Meillä on liian hallitseva käsitys siitä, että vain isoissa on energiaa. Nythän eduskunnassa on käsittelyssä ilmasto- ja energiapoliittinen selonteko, jossa tuotiin esimerkiksi esille se, että ilmalämpöpumppujen osalta 2030 puuttuu 10 terawattitunnin todellinen potentiaali, jota nyt tällä vauhdilla saavutetaan. On aivan selvää, että nimenomaan aurinkosähkön avulla voidaan näitä hybridejä hyödyntää vieläkin tehokkaammin niin, että itse asiassa se tarvittavan sähkön määrä esimerkiksi maalämmössä on erittäin minimaalinen, jolloin on tärkeätä, että tämän päivän teknologialla jo esimerkiksi maalämpö- ja aurinkoenergiajärjestelmillä jää ylimääräistä sähköä, ja siinä vaiheessa tämä nettomittarointi on erityisen tärkeätä. Minun mielestäni edustaja Karimäki toi erityisen hyvin esille sen, että meidän pitää luoda näitä mahdollisuuksia asunto-osakeyhtiöissä ja isommissakin asumislähiöissä tehdä niin, että siellä voisi olla omia aurinkovoimaloita ilman että se tarkoittaa, että tarvitsee olla siirtomaksuja. Eli pitäisi ulottaa niin, että pienissä asuntoalueitten osuuskunnissa olisi mahdollisuus myös välttyä siirtomaksuilta,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-03 Näyttää siltä, että tämmöinen paikallinen sähköntuotanto lisääntyy, ja kun älykkäät sähköverkot saadaan sitten toden teolla älyk- käiksi, niin me pystymme myös säätämään sähkönkulutusta tunneittain. Se on hyvin tärkeätä, että me saamme sähkönkulutuskäyrän tasaisemmaksi. Oma käsitykseni on kuitenkin se, jota tässä nyt kannattaa rakentavasti pohtia, että jos yhdessä pisteessä jonkun omaa sähköntuotantoa harjoittavan kiinteistön siirtohinnat pienenevät, niin se väistämättä johtaa siihen, että muut tässä sähköverkon piirissä olevat maksavat enemmän siirtohintaa, ja silloin se ei välttämättä enää ole oikeudenmukaista. Ja kun aikanaan Energiavirasto muutti tätä kohtuullisen tuoton määritelmää niin, että nyt voidaan ottaa sähköverkon nykykäyttöarvolle 5,92 prosenttia tuottoa, niin se johtaa siihen, että siirtohinnat entisestään nousevat. Ja jos tämä edustaja Karimäen hyvä aloite toteutuisi puhtaasti niillä yksityiskohdilla, mitä te esititte, se johtaisi siihen, että pk-yrityksillä ja yksittäisillä kuluttajilla entistä enemmän nousisivat sähkönsiirtomaksut. Minusta se kehitys välttämättä ei tue sitä Suomen vientiä ja pk-yritysten toimintaa. Nämä ovat aika monimutkaisia asioita, mutta lähtökohta teidän aloitteessanne, edustaja Karimäki, on erinomainen, koska nyt eduskunnan
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-03 Arvoisa herra puhemies! Suomi on kehittynyt nimenomaan siinä, mitenkä mittarit toimivat ja mitenkä automaattisesti voi liittyä verkkoon eli sekä kuluttaa että myös luovuttaa sitä sähköä. Siitä näkökulmasta ehdotus on tietysti hyvä. Meillä on myös mahdollisuus esimerkiksi sähköautoja lisäämällä radikaalisti siihen — nythän on tulossa sen tyyppistä kehitystä — että voidaan autoa ladata yöaikana ja ottaa käyttöön sitä sähköä ja, jos autonomistaja niin haluaa, myös luovuttaa silloin, kun on huippukuormituksia olemassa. Silloin se tarve on varmasti sen tyyppistä, että siitä voi jo reilummin maksaa. Mutta jos työnnetään hyvänä aikana omaa sähköä ulos eikä sitä kukaan kuluta, niin tässä varmasti on oltava
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-03 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Eestilä otti olennaisen asian esille. Omassa puheenvuorossani halusin kiinnittää lähinnä siihen huomiota, että jos pientaloasukas saa naapuritontin teollisuushallin katolle laittaa ne aurinkopaneelit, niin on jotenkin järjetöntä, että siitä sähköntuotannosta joutuu maksamaan siirtoveroja. Näitä esteitä pitää pienlaitosten osalta tai, sanotaanko, sähköntuotannon osalta murtaa ja lähteä ratsastamaan sillä, että me pystymme luomaan tätä ihmisten omaa. Minusta tässä on erityisen tärkeätä, että me mahdollistamme sitä, että todellakin sähkönkulutuksen ja sähkön varastoinnin kehittyminen muodossa ja toisessa akkuteknologian osalta tulee kehittymään valtavia harppauksia aivan lähivuosina — me voimme aurinkosähköä ja aurinkoenergiaa varastoida jo tälläkin hetkellä, ja maalämmön kautta, koko vuorokauden kestävään lämmönvesivaraajaan, niin että siellä käyttö- ja lämmitysvesi huolehditaan sen päivän aikana, ehkä talvella parina kuukautena sitten tarvitaan ulkopuolista sähköä. Ja huomattavaa on se, että kun edustaja Karimäki otti esille tämän Saksan-mallin, niin oli viikkoja, että sähkönkuluttajat saivat rahaa, kun he kuluttivat sähköä. Oli niin paljon ylikapasiteettia, että
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-03 Arvoisa puhemies! Eduskunta käsittelee todellakin energia- ja ilmastostrategiaa parastaikaa, ja siinä on kohdistuttu lähinnä sähkön suurtuotannon kysymyksiin. On todella tarpeellista, että pohdimme myös, miten edistää hajautettua pienimuotoista energiaa. Esimerkiksi edustaja Myllykoski puhui erittäin järkevästi sähköhybrideistä ja varastoinnista, mikä on todellakin tulevaisuutta. Meillä on ollut hyvä kehitys siinä, että jo vuodesta 2009 lähtien nämä etäluettavat sähkömittarit ovat kehittyneet. Se, että sähköjärjestelmämme saadaan älykkäiksi ja moneen suuntaan toimiviksi, on erittäin tärkeä tavoite. Kun valiokunta aloitteen käsittelyn yhteydessä pohtii eri näkökulmia, myös niitä, mitä edustaja Eestilä ihan perustellustikin nosti esille, niin on varmaan viisasta, että haetaan sellaisia ratkaisuja, jotka
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-03 on nyt keskustelun alla, pätee myös esineisiin, asumiseen, taloihin ja joka paikkaan. Tänä päivänä uudet autot, ihan tavalliset autot, kun niitä ostetaan, ovat internetissä, niitten toimintoja voidaan kännykällä säätää. Ja kun nämä nämä älykkäät sähköverkot, se kapasiteetti ja äly niissä, saadaan käyttöön, niin sehän tarkoittaa sitä, että kun siellä on vesivaraaja, lattialämmitys ja kaikki, niitä voidaan kaukaa säädellä ja automaattisesti tai sitten jopa manuaalisesti kännykän avulla, ja kun ne ovat pitkässä sarjassa, niin silloin voidaan merkittävässä määrin juuri näitä piikkejä, jotka ovat kuluttajalle kalliita ja tuottavat vaikeuksia nimenomaan säätövoiman näkökulmasta, saada ratkaistua. Itse asiassa Itse asiassa näyttää siltä, että markkinat menevät auttamatta omaa latuaan ja tämä pienimuotoinen tuotanto paikallisesti lisääntyy riippumatta siitä, millä tavalla säätely toimii. Mutta jos lainsäätäjä pysyy mukana tässä kehityksessä, niin se luo puitteet sille, että me edistämme yksittäisiä investointeja niin paljon, että näitä suurtuotantoinvestointeja ei tarvitse enää siinä mittakaavassa tehdä. Ja tulevaisuudentutkijat arvioivat, että nämä suuret voimalat, jotka tänä päivänä jossain määrin myös saastuttavat ilmastoa ja ympäristöä, ovat mennyttä aikaa ja tulevaisuuden tehtaitten lähellä on omat voimalaitoksensa. Eli sielläkin se voimantuotto on pistemäistä. Siinä mielessä edustaja Karimäen aloite on hyvä, että me pääsemme pikkuhiljaa keskustelemaan niistä muutoksista, mitkä me väistämättä tulemme kohtaamaan.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-12-16 Se on herättänyt myös kansainvälisen median kiinnostusta ja myös erittäin suurta poliittista tukea: poliittisen spektrin laidasta laitaan on ollut tähän perustulokokeiluun suurta kannustusta ja mielenkiintoa. On aivan selvää, että jollain tavalla meidän sosiaaliturvajärjestelmäämme täytyy pystyä muokkaamaan. Tämä kokeilu ei ole täydellinen, senkin hallitus on tunnustanut, mutta se on kuitenkin historiallinen siinä mittakaavassa, jossa se nyt tehdään, ja sen pohjalta saadaan valtavasti uutta informaatiota siitä, miten me voisimme meidän sosiaaliturvajärjestelmäämme kehittää ja ennen kaikkea kuinka me voisimme parantaa ihmisten työllistymistä. Arvoisa puhemies! Vaikka tämä hanke on saanut osakseen myös kritiikkiä, se on saanut myös erittäin vahvoja ja asiantuntevia tukijoita. Tähän on käytetty valtava määrä parhaiden huippututkijoiden ja asiantuntijoiden työpanosta THL:stä, Kelasta, ja kyllä tämä minun mielestäni jatkaa sitä linjaa, mikä itse asiassa periytyy jo edellisen hallituksen ajalta. Silloin keskustakin osaltaan oli tukemassa esimerkiksi sitä 300 euron suojaosaa, joka oli erittäin tärkeä saavutus sen osalta, että ihmiset pystyisivät paremmin yhdistämään osa-aikatyötä ja pätkittäisiä työsuhteita. On arvioitu, että kaiken kaikkiaan jopa 10 miljardin euron edestä Suomessa olisi tekemätöntä työtä, joka on osa-aikaista, sesonkiluontoista, kausittaista. Jos me saisimme edes osan tästä tehtyä, niin sehän olisi valtava
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-12-16 Perustulokokeilun ajatus on sinällään erittäin hyvä ja kannatettava, mutta kuten täälläkin on tuotu esille, tämä toteutus on hyvin riittämätön ja sitä kautta se jäänee aika huonoksi. Ehkä perustulokokeilun sijaan voisimmekin puhua tässä enemmän työmarkkinakokeilusta. Senpä takia mielestäni kokeilun olisi pitänyt koskea laajemmin erilaisia ihmisiä, opiskelijoita ja pätkätyöntekijöitä, että olisimme voineet puhua tästä perustulokokeilusta. Mutta kiinnittäisin kahteen asiaan huomiota, jotka täälläkin keskustelussa ovat tulleet esille: Ensinnäkin nämä perustulon saajan velvollisuudet ja mahdolliset sanktiot. sanktiot. Monet, jotka kokevat, että he ovat nyt päässeet tämän perustulon piiriin, ehkä ajattelevat, että heidän ei tarvitse olla näitten sanktioiden ja aktiivisen työnhaun piirissä, vaan he olettavat, että he saavat tämän perustulon automaattisesti. Ja näinhän se on tämän perustulon ajanjakson aikana, mutta monille saattaa tulla yllätyksenä, että tämän jälkeen, jos he ovat laiminlyöneet näitä ja perustulo loppuu, heille saattaa tulla sanktioita ja karensseja yllättäen. Eli tähän asiaan olisi pitänyt vielä ehkä enemmän perehtyä. Toinen huomio tähän kokeilujoukkoon, mikä on tämä 2 000 ihmistä. Kuitenkin työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassakin kiinnitettiin huomiota siihen, että tämä on jäämässä noin 1 200:aan, koska lapsiperheet rajautuvat tästä pois,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-12-16 Tämä perustulokokeilu on pitkään puhuttu asia, ja hallitusohjelman mukaisesti sitä nyt kokeillaan. Kokeilua sinällään kyllä kannatan, mutta sinänsä sitä ajatusta, että maksettaisiin jotakin perustuloa kaikille ihmisille sillä perusteella, että voisi esimerkiksi on käyttänyt tätä termiä, sitä en missään nimessä kannata. Suomessa on tekemätöntä työtä vaikka kuinka paljon, ja moni niistä töistä liittyy esimerkiksi lähimmäisen, sairaiden, vanhempien auttamiseen ja yleensä tällaiseen hoivatyöhön. Sitä työtä on vaikka kuinka paljon. Jos sitten mennään johonkin laajempaan perustulomalliin, niin se johtaa helposti siihen, että syntyy sellainen joukko, joka voi olla hyvinkin merkittävä kooltaan, silloin ei se työnteko enää kovin paljoa maistu. Toivon, että tällaiseen järjestelmään ei koskaan mentäisi, koska minun mielestäni vastikkeetonta etuutta ei pidä olla. Tuleva Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja Elli Aaltonen on hyvin sanonut, että hän ihmettelee, että miksi pitää maksaa oleilusta. Samaa olen itsekin ihmetellyt. Minun mielestäni työtä pitää tehdä, siitä pitää maksaa palkka ja siitä pitää maksaa verot. Se pitää tämän meidän yhteiskuntamme pyörimässä, ja nimenomaan niin, että jokainen
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-12-16 sanoja ja lauseita on helppo alleviivata ja yhtyä niihin kyllä täysin. Samoin edustaja Nurminen esitti hyviä näkökohtia nimenomaan tämän kokeilun heikoista puolista, ja myös edustaja Kulmuni sanoessaan, että tämä on historiallinen ja kansainvälistä mielenkiintoa herättänyt kokeilu. Sitä se todellakin on, ja todellakin on myös niin, että valtava työmäärä, eri asiantuntijoiden ja eri järjestöjen edustajien työmäärä, tähän on käytetty. kuin sanottu, valiokunnassa kuultavina olleet suhtautuivat tähän erittäin kriittisesti, ainakin sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, jossa paljolti viime viikkoina olen istunut. Kyllä siellä kuultavina olleet asiantuntijat eivät vain erittäin kriittisesti suhtautuneet vaan suoraan sanoivat, että he eivät millään muotoa kannata tätä kokeilua, koska siitä ei saada irti niitä asioita, mitä siitä olevinaan halutaan. Kristillisdemokraatithan ovat aiemmin esittäneet kannustinloukkujen purkamiseksi tarjolla olevaa parasta mallia eli sitä kannustavaa perusturvan mallia. Sehän on sovellutus Isossa-Britanniassa käytössä olleesta kokeilusta ja siellä laajennetusta universal credit ‑mallista. Eli se malli todellisuudessa edistää työllisyyttä, koska se sovittaa yhteen sosiaaliturvan ja palkan ja tekee työn vastaanottamisen kannustavaksi.
Puhuja: Wille Rydman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-12-16 Arvoisa rouva puhemies! On aivan totta, että Suomessa on edelleenkin lukuisia ongelmia sen suhteen, että kun katsotaan matalapalkkatyön ja sosiaaliturvan välistä rajapintaa, työn vastaanottaminen ei läheskään aina ole kannattavaa. Tässä on paljon töitä tehtävänä, ja hallitus on nähdäkseni lukuisia sellaisia esityksiä tehnytkin, joilla tätä ongelmaa jonkin verran puretaan, mutta edelleenkin kannustinloukkuja varmasti jää, ja siinä mielessä sosiaaliturvan uudistaminen on aivan paikallaan. Kuitenkin perustulo on konseptina sellainen, että se kuulostaa houkuttelevalta ja siltä, että se ratkaisisi likipitäen kaikki ongelmat, mutta niin kuin maailmassa yleensäkin, niin jos joku kuulostaa liian hyvältä ollakseen totta, usein on niin, että se ei todellakaan ole totta. Tämä pätee myöskin perustulon kohdalla. Jos perustulosta haluttaisiin tehdä aidosti kannustava — että se todella kannustaisi vastaanottamaan töitä — sen pitäisi olla suuruudeltaan niin matala, että se ei käytännössä riittäisi sellaisiin tarpeisiin, joita kuitenkin kohtuudella voisimme olettaa tiettyjen henkilöiden yhteiskunnassa tarvitsevan. Ja vastaavasti jos siitä tehtäisiin niin kattava ja niin suuri, että sen lisäksi ei enää mitään muita harkinnanvaraisia tukia yhteiskunnassa tarvittaisi, niin tämä taas johtaisi siihen, että järjestelmästä tulisi erittäin kallis eikä se enää oikeastaan työntekoon kannustaisi. Ja vaikka meillä löytyisi joku sellainen tilastonikkari, joka onnistuisi mahdollisesti kehittämään jonkun täydellisen perustulomallin, joka olisi niin kannustava ja kattava, että se todellakin ratkaisisi kaikki
Puhuja: Anne Louhelainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-12-16 täällä nyt on huomattu, tämä esitys saa myös osakseen kritiikkiä, ja yhdyn mielelläni kyllä edustaja Hoskosen ajatuksiin siitä, että työn pitäisi olla aina se ensisijainen tavoite meille kaikille. Tämä kokeilu nyt kuitenkin lähtee käyntiin, ja tänään on Kelan tutkimusryhmän johtaja Olli Kangas todennutkin, ensi vuonna kokeiluun tuleva malli on nähtävä ensimmäisenä askeleena kokeilujen sarjalle, jossa testataan erityyppisiä perustuloratkaisuja. Itse olen saanut sellaisen kotikasvatuksen, että joka päivä pitäisi tehdä jotakin merkittävää, siis työtä, oli se sitten kotityötä tai mitä muuta tahansa. 93-vuotias isäni kun ei muuten pysy enää pystyssä, niin hän suunnittelee laittavansa lehtipuhaltimen rollaattoriin sillä tavalla niitä merkittäviä töitä omalla pihallaan. Arvoisa puhemies! Olen siitä iloinen, että tämän perustulokokeilun selvityksen käynnistymisen jälkeen tutkimusryhmän jäsenet ja myös monet kansanedustajat ovat saaneet kiinnostuneita yhteydenottoja niin Pohjoismaista, Euroopasta, Kanadasta, USA:sta, Valko-Venäjältä, Meksikosta, Taiwanista, Japanista kuin jopa Australiasta saakka, eli tämä on herättänyt maailmalla myönteistä Suomi-brändiä. Suomi on jälleen nähty innovatiivisena maana, joka uskaltaa kokeilla erilaisia asioita. Siitä olen iloinen, että Suomi on tässäkin asiassa tullut kartalle, mutta varmasti tämä perustulokokeilu vaatii vielä paljon selvitystä näyttääkseen sen, onnistuuko se. Itsekään en siihen ihan
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-12-16 kokeiluhan tarkoittaa sitä, että etsitään jotain tulosta jonkun asian pohjalta tai sen hyväksi. Koko tämän perustulokokeilun ajatus ei ole ollut alun pitäenkään se, että se todistaa, että perustulo on toimiva malli ja vastaus kaikkien sosiaalitukien yhdistämiseksi yhdeksi tueksi. Tämän kokeilun tarkoitus on saada tietoa siitä, miten käytännössä tämmöinen mahdollinen perustulo tai perustuki voisi toimia. Siinä mielessä kannustan ja rohkaisen, että saadaan tästä hyviä tai huonoja tuloksia, ei se ole este tälle kokeilulle vaan hallitus on lähtenyt rohkeasti kokeilemaan ja saadaan tulos, onko hyvää tai huonoa opittavaa tästä, ja vasta sitten tehdään niitä oikeita ratkaisuja.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-12-16 puhemies! Muutama sana vastikkeellisesta sosiaaliturvasta. Minun mielestäni "miksi maksaa oleilusta" on todella huono kysymys ensinnäkin sen takia, että meidän perustuslaki jo velvoittaa meiltä tietynlaista minimitoimeentulon turvaamista muodossa tai toisessa toimeentulotukena, joka on vastikkeeton, jonka saaminen ei riipu siitä, miten sinä täytät tietyt ehdot. Mutta ennen kaikkea se on huono kysymys sen takia, että se olettaa jotenkin lähtökohtaisesti, että virallisen työelämän ulkopuolella vain oleillaan. Tämähän on suorastaan väite, joka ei pidä paikkaansa. Me tiedämme, että pelkästään kotitalouksissa ja järjestöissä nyky-Suomessakin 60 prosenttia arvosta bkt:n päälle synnytetään työllä, joka ei ole virallista työtä. Tämä on just sitä ihmisten oleilua. Me tiedämme myös, että myös virallisen talouden arvosta yhä enemmän syntyy sellaisissa kulttuurisissa prosesseissa, jotka eivät ole jäljitettävissä palkka- tai yrittäjätyöhön. Myös tämä arvo on se, mitä tehdään siellä silloin, kun niin sanotusti oleillaan. On hyvä muistaa, että lähes kaikissa maissa lähes kaikkina aikoina läpi ihmiskunnan historian suurin osa väestöstä on oleillut siellä virallisen työelämän ulkopuolella, ja näin on myöskin nyky-Suomessa.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-12-16 puhemies! Ehkä tässä on hyvä palauttaa mieliin se lähtökohta, miksi tämä kokeilu tehdään: sen takia, että meillä on tällä hetkellä sosiaaliturvajärjestelmässämme yhteiskunnassamme paitsi kannustinloukkuja myös byrokratialoukkuja. Se on erittäin monimutkainen järjestelmä, ja samanaikaisesti me tiedämme, että nykytila on jo johtanut siihen, että ei ole suinkaan aina järkevää ottaa esimerkiksi työtä vastaan, vaikka työtä varmasti olisi olemassa. Siihen varmasti liittyy myös se, että työn luonne on toki muuttunut. Kuten sanoin aikaisemmassa puheenvuorossani, on paljon olemassa osa-aikatyötä, on paljon olemassa sesonkiluontoista, kausittaista työtä. On myös ehkä halukkuutta, että haluaisi tehdä töitä ainoastaan silloin tällöin muun elämäntilanteen ohessa. Tämä kaikki kuitenkin pitäisi pystyä mahdollistamaan meidänkin järjestelmään. Tavallaanhan voi ajatella, että myös se 300 euron suojaosa, mikä nyt on ja mistä on tullut erittäin positiivisia tuloksia, on tietynlainen askel perustulon kaltaiseen suuntaan. Suojaosan pitäisi varmaan olla suurempi, mutta se olisi kohtuuttoman kallis ratkaisu, eikä se tietenkään sitä koko ydinkuvaa niistä kannustin- ja byrokratialoukuista ratkaisisi. Me emme tiedä vielä, miten tämä tulee toimimaan, koska ei tällaisia suuremman luokan kokeiluja ole juuri missään päin tehty. Täytyy muistaa, että niissä hallituksen pohjapapereissa, mitä tässä hallituksen esityksessä on olemassa, puhutaan myös erilaisista malleista. Nyt on valittu yksi tie tämän kokeilun toteuttamiseksi
Puhuja: Wille Rydman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-12-16 Edustaja Kulmuni toi aivan oikein esille sen seikan, että hallitushan on itse asiassa tehnyt lukuisia reformeja, jotka ovat omiaan johtamaan siihen, että matalapalkkaisenkin työn vastaanottaminen on kannattavaa, vaikka olisi aiemmin ollut erilaisten taloudellisten tukien varassa. Ja sinänsä pidän kyllä arvokkaana sitä, että tällä hallituksella on ollut rohkeutta tehdä erilaisia kokeiluita, testejä sen suhteen, saammeko jotain yhteiskunnallista hyötyä irti, jos testaamme jotakin tietynlaista mallia, ja tavallaan tämä on siinä sarjassa. Joskin sinänsä täytyy kyllä todeta se, että se kritiikki, jota on esitetty juuri tämän perustulokokeilun relevanssin ja sen itse tutkimusasetelman tai kysymyksenasettelun kannalta, on kyllä aivan relevanttia. Välttämättä tämän kaltainen koe, mitä tässä nyt tämän kokeilun muodossa tehdään, ei tuota erityisen relevanttia tulosta sen suhteen, kannattaisiko jonkinnäköistä perustuloa kokeilla tai laajentaa tätä kokeilua laajemmalle. Mutta sinänsä kyllä näkisin mielelläni sellaisen tilanteen, että jossakin maailmassa todella tehtäisiin kattava perustulokokeilu. Se ei ole missään nimessä tämä kokeilu, jota tällä hetkellä tehdään. Tässä on aivan liian pieni mittakaava ja ehkä vähän väärä toteutustapakin. Mutta jos jossakin päin maailmaa joskus aidosti kokeiltaisiin isossa mittakaavassa kattavaa perustuloa,
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-12-16 Edustaja Kontula nosti esiin tärkeän näkökulman myös monenlaisesta tärkeästä yhteiskunnan toimintaan osallistumisesta. Itse olen monta kertaa sanonut, että tosiasiahan on, että Suomessa on kaikille työtä, todella jokaiselle kansalaiselle, kaikille, Suomessa löytyy työtä. Eri asia sitten on, onko tahoa, joka maksaa siitä palkkaa. Mutta näkisin kyllä, että aktiivinen toiminta on varmasti eduksi kaikille. Mitä aktiviteetti kenenkin kohdalla sitten tarkoittaa, se on eri asia, mutta lähipiiriä ja yhteiskuntaa monella tavalla hyödyttävää toimintaa voi olla todella monenlaista. Mielestäni aivan erinomainen esimerkki oli tässä aiemmin, edustaja kun kertoi isästään, että rullatuoliin voisi kiinnittää lehtipuhaltimen. Joo. — Mutta ajatelkaa vain ikäihmisiä, jotka ovat ehkä jo rullatuoliin sidottuja, ja siihen laitettaisiin tämmöinen lehtipuhallin, ja syksyllä, kun värikkäät lehdet lähtevät lentämään, he saavat kerättyä isoja lehtipinoja. Eli tässä vain yksi tällainen esimerkki toiminnasta, mikä varmasti virkistää, ja ulkoilma parantaa ja niin edelleen, ja tulee vielä ihan tämmöistä hyödyllistä jälkeäkin.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-12-16 Arvoisa rouva puhemies! En tarkoittanut missään nimessä pahaa — en keksinyt siihen parempaa termiä, mikä se olisi voinut olla, mutta tarkoitin termillä "oleilu" sitä, että yhteiskunnan ei pidä luoda minun mielestäni sellaista järjestelmää, joka mahdollistaa niin sanotusti, että mennään niin matalalla olevan riman yli kuin ikinä mahdollista. Valitettavasti yhteiskunnassamme sitäkin ilmiötä on. Sitä ei ole vain meillä Suomessa, sitä on yleisesti myös Euroopassa ja myös muissa maissa. Elikkä tällaista järjestelmää ei mielestäni pidä lähteä luomaan tietoisesti. meillä on paljon ihmisiä tällä hetkellä, jotka aidosti haluaisivat tehdä töitä, mutta sitä ei ole tarjolla. Nythän me olemme kehittämässä työttömyysturvaa muun muassa siihen suuntaan, että sitä pottia, minkä valtio maksaa työttömyysturvasta, voitaisiin käyttää erilaisiin aktivointitoimenpiteisiin. Tähän suuntaan pitää edetä ja nimenomaan niin, että valtio kantaa vastuuta, ihmisille tarjotaan jotakin hyödyllistä tekemistä. Väitän, että se sosiaalinen ympäristö, minkä ihminen saa työpaikalta, pienentää hänen henkisiä vaikeuksiaan, auttaa häntä sosiaalisessa kanssakäymisessä, luo niitä tärkeitä ihmissuhteita, joita ilman kukaan ei voi pärjätä. Elikkä minun mielestäni tämä kokeilu on hyvä, ja sitä lämpimästi kannatan, mutta itse systeemiä, jossa luotaisiin järjestelmä, joka sellaisen palkanmaksun aiheuttaisi, jossa ei mitään vastinetta tarvitse tehdä, en kyllä kannata. Tekemätöntä työtä on vaikka kuinka paljon. Kysymys on vain siitä, halutaanko tämä mahdollisuus käyttää.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-12-16 vastaanottamattomuudesta rankaiseminen. Monen työttömyys, erityisesti pitkäaikaistyöttömän työttömyys, ei ole hänen oma valintansa — se, että hän ei saa töitä edes vaikka lähettää 200 hakemusta ja hänelle ei vastata, koska hän sattuu olemaan yli 50-vuotias. Nyt erityisesti tällaisia pitkäaikaistyöttömiä halutaan patistaa töihin, joita ei ole tarjolla, ja sitten sen jälkeen siitä rangaistaan. En pidä sitä millään tavalla hyväksyttävänä. Sitten pidän erittäin huonona työttömyydenhoitona tätä ammattitaitosuojan kaventamista sillä tavalla, että joutuu ottamaan vastaan työtä, joka ei vastaa omaa ammattia, jo kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen ja erityisesti ottamaan sitä vastaan sellaisella hintatasolla, että jos on ollut vaikka 3 000—4 000 euron työansio itsellään, niin sitten joutuu tämän jälkeen ottamaan vaikka minimipalkkaa vastaavan työn, joka ei vastaa omaa ammattitaitoa, ja luopumaan siitä omasta ansaitusta työttömyysturvasta, josta on maksanut sitä jäsenmaksua esimerkiksi vuosikymmenet. Sen takia en voi kannattaa tätä lakiesitystä.
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-12-16 Arvoisa puhemies! Olen itsekin tuonut näitä epäkohtia esille, mitkä täällä jo nousivatkin: työn vastaanottamisvelvollisuuden laajentaminen nimenomaan pienipalkkaisissa kokoaikatöissä. Koska kulu- ja tulovertailu poistetaan, niin se saattaa aiheuttaa
Puhuja: Wille Rydman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-12-16 Tämä on juuri niitä uudistuksia, joita tarvitsee tehdä, ettei meillä ole sellaista kitkaa, että ihminen esimerkiksi ajautuu pidempään työttömyyteen juuri sen vuoksi, että olettaa kovasti, että eiköhän oman alankin töitä kohtapuoliin ole tulossa. Kyllä meillä on mielestäni kohtuullista ja ihan järkevää myöskin edellyttää työttömältä työnhakijalta, että hänellä on myöskin toleranssia vastaanottaa sellaista työtä, joka ei välttämättä täysin vastaa hänen koulutustaan mutta joka kuitenkin pitää hänet jollakin tavalla työelämän syrjässä kiinni. Meillä on vähän surullisia tapauksia aika paljon sen kautta, että on ollut ihmisiä, jotka ovat ajatelleet työmarkkina-asemansa paremmaksi kuin se tosiasiassa onkaan ja ovat sen vuoksi ehkä jääneet odottamaan sitä oman alansa työpaikkaa, jota ei ehkä sitten lopulta olekaan tulossa. Tällaisilla on kyllä merkittäviä negatiivisia sosiaalisiakin seurauksia. On joka tapauksessa parempi olla edes jossakin töissä kuin olla kokonaan työelämän ulkopuolella.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-12-16 ja sitten vielä sellaisella palkkatasolla, joka on täysin vastoin koko heidän sitä omaa elämänunelmaansa, mitä varten he ovat koulunsa käyneet, lainansa ottaneet. ihan vain kysyn käytännönläheisesti, millä ihmeellä tällainen ihminen, jolla on kohtalaiset keskiluokkaiset tulot, sitten vastaa muun muassa lainavelvoitteistaan ynnä muista, kun on asunnot ja muut ostanut, niillä uusilla tuloilla, joihin nyt tämä esitys heidät pakottaa. Vielä eniten ihmettelen tässä sitä, miten ihmeessä kokoomus ajaa tällaista lakia. Nyt tässä on kyllä