Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-22 Arvoisa puhemies! En tiedä, onko edustaja Heikkinen kunnallisvaaliehdokkaana ja olisiko hänen tullut soveltaa tätä sensuuria nyt itseensä, mutta voin ehkä alkukevennyksenä sanoa, että itse en aio olla kuntavaaliehdokkaana, joten kaikki se, mitä täällä puhun, on objektiivista totuutta. En kyllä myöskään oikein hyväksy sitä vihjailua, että valiokunnan, joka on tehnyt vakavasti tärkeää työtään, työn tuloksia tällä tavalla epäillään poliittisesti värittyneiksi. Korjataan tässä nyt sitten vielä sekin asia, että mitä puheenjohtaja Rinne on julkisuudessa todennut — tämäkin tosin on toimittajan omaa tulkintaa puheenjohtaja Rinteen lausunnosta: "Rinteen mukaan tilintarkastusyhteisön vapauttaminen vastuusta johti siihen, että vastuukysymykset valtiolle koituneesta yli 30 miljoonan euron vahingosta jäivät selvittämättä tilintarkastusyhtiön osalta." Vaikea nähdä, että tässä virkkeessä olisi mitään kyseenalaista. Tämähän on kuvaus siitä, mitä on tapahtunut. Siinä ei itse asiassa edes osoiteta sormella yhtään ketään. Mutta kuten sanoin, objektiivisen totuuden kertominen on tässä nyt sitten jäänyt minun tehtäväkseni. Tässä Finavia-kohelluksessa on mennyt sekaisin moni asia. Oli siis välttämätöntä, että tarkastusvaliokunta pyrki saamaan tähän sekoiluun jotain selvyyttä, ja tämä työ on ollut erittäin tärkeää ja ansiokasta — kiitos myös omasta puolestani. Eräät keskustan edustajathan olivat täällä sitä mieltä, että asioita ei olisi pitänyt selvittää lainkaan. En voi allekirjoittaa tällaista näkemystä julkisten varojen hoidon vastuusta ja vastuullisuudesta, niin epämiellyttävää kuin se joskus onkin. — Näin sanoi ainakin edustaja... — Kiviranta, aivan oikein. Olisihan nyt pitänyt oman verojaoston kollegan nimi muistaa. En olisi halunnut häntä nyt tässä mainita lainkaan mutta pyynnöstä näin tein. Tässä keskustelussa oli sellainen mielenkiintoinen ristiriita, että pääministeri Sipilä painotti voimakkaasti sitä, että ministerin tuli puuttua Finavian toimintaan, kun taas ministeri Berner on tässä koko ajan, kuukausien ajan, korostanut, että hän ei ole puuttunut millään tavalla Finavian toimintaan. Että kumpikohan näistä näkemyksistä nyt sitten on totta? Ehkä kannattaisi sopia yhteinen tarina etukäteen. pöntössä, että omistajan ja operatiivisen johdon rajat ovat täysin selvät. Toisin lausuu siis Valtiontalouden tarkastusvirasto, joka nimenomaan on todennut, että nämä roolit ovat Finaviassa menneet sekaisin. Ja itse asiassa valiokuntakin tässä yksimielisessä mietinnössään toteaa, että Deloitte-kanteiden peruuttamisessa oli "toimintatapoja ja tilanteita, jotka ovat valiokunnan mielestä omiaan sekoittamaan omistajaohjauksen ja yhtiön päätöksenteon toisiinsa". Hallituspuolueiden edustajat valiokunnassa ovat todenneet, että tämä raja ylitettiin, mutta ministerit Sipilä ja Berner ovat uppiniskaisesti eri mieltä — tosin sitten eri syistä, kuten alussa sanoin. Lisäksi ovat menneet sekaisin omistajaohjausministereiden ja valtioneuvoston omistajaohjausyksikön roolit, kun ministeri vaati yhtiötä toimimaan toisin kuin omistajaohjausyksikkö oli ohjeistanut. On siis tärkeää huomata se, että ministeriö tässä rikkoi hyvää hallintotapaa ja toimi omavaltaisesti ja veronmaksajien kannalta vahingollisesti. Kerroin aikaisemmin, että eräs ansioitunut tilintarkastuksen ammattilainen soitti päivällä ja korosti, että tämä tapaus ei saa mennä seuraamuksitta. Tämä on siis myöskin sellaisen asiantuntijan ja emerituksen näkemys, jolla on huomattavasti enemmän vuosia tällä alalla kuin edes edustaja Ala-Nissilällä. Täälläkin keskustelussa roolit menivät sekaisin, kun edustaja Ala-Nissilä on moneen otteeseen todistellut, että vahingonkorvauskanteet eivät olisi menestyneet käräjillä. Arvostan hänen tilintarkastusosaamistaan, mutta en ole saanut syytä vakuuttua hänen juristinkyvyistään. Kyse on periaatteesta: jos valtiolle aiheutetaan vahinkoa, veronmaksajien etua on puolustettava oikeudessa. Tässähän mentiin 90-luvulla kohtuuttomuuksiinkin, kun maakuntapankkien isännistöä pantiin tilille aiheutetuista vahingoista. Useissa pankkioikeudenkäynneissä valtio myös hävisi tuntuvasti rahaa, mutta silloin se nähtiin yhteiskuntamoraalin kannalta välttämättömänä. Kansalaisille ei saa tulla kuvaa, että yhteiskunnassa on suojeltu eliitti, joka ei joudu vastuuseen teoistaan. Veronmaksuhalukkuuden kannalta on tuhoisaa, jos julkisten varojen käytön valvonta on välinpitämätöntä. Valtion on siis puolustettava veronmaksajien rahoja, silloinkin kun menestyminen ei ole sataprosenttisen varmaa. Olen huolestunut siitä, että hallitus lipsuu tältä linjalta, hyvin huolestunut. Jos tämä tapauskohtainen puntarointi johtaa hyvin kirjavaan käytäntöön, on aivan selvää, että medialle ja kansalaisille tulee epäilys siitä, että joitakin tahoja suositaan ja suojellaan. Tämä karhu tulee varmasti vastaan, ja varoitan metsämiehiä vakavasti jo etukäteen. Meillä ei ole varaa rapauttaa demokratiaa eikä kansalaisten uskoa oikeusvaltioon ja tasapuolisuuteen. Siksi näin lopuksi siteeraan vielä valiokunnan kantaa, jotta kävisi ilmi se, että valiokunta ja siellä olevat hallituspuolueiden edustajat evästävät hallitusta kuitenkin huolehtimaan tästä julkisesta, yhteisestä moraalista tavalla, josta äsken puhuin: "Finavian osalta valiokunta toteaa, että lopputuloksen epävarmuudesta huolimatta olisi yleisen edun kannalta ollut perusteltua selvittää vastuukysymykset kokonaisuudessaan oikeusteitse. Tämä kuitenkin edellyttää vastuukysymysten oikeudellisen puolen huolellista ja monipuolista selvittämistä kaikissa vaiheissa. Tilintarkastajien osalta vahingonkorvausvastuu on nyt jäänyt selvittämättä, vaikka tilintarkastajan vastuuta pidetään yleisesti varsin ankarana. Lisäksi asian saaman julkisuuden ja asiaan liittyvien monien osapuolien kannalta ratkaisun saaminen oikeusteitse olisi voinut olla perusteltua, jotta vastuukysymykset eivät olisi jääneet pysyvästi epäselviksi." Meillä ei ole varaa siihen,