Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-03 Arvoisa puhemies! Hallituksen energia- ja ilmastostrategiassa Suomi on päättänyt luopua kivihiilen energiakäytöstä sekä puolittaa tuontiöljyn käytön ja nostaa uusiutuvan energian osuuden yli 50 prosenttiin. Nämä ovat oikeita päätöksiä, ja näillä toimilla Suomi täyttää sitoumuksensa Pariisin ilmastosopimukseen. Kyse on tietenkin myös muustakin kuin vain sopimuksen täyttämisestä. Tähän tarkoitukseen hallitus lisää 25 miljoonaa euroa vuosina 2018—2021. Tällä päätetyllä lisärahoituksella edistetään vähäpäästöistä liikennettä, kuten sähkö- ja kaasuautoilua, uusiutuvan energian tuotantoa, puurakentamista ja strategian tavoitteita edistäviä kokeiluja. Lisäksi kokeilutoiminnassa priorisoidaan kiertotalouteen, tekoälyyn ja työllistämiseen liittyviä kokeiluja. Näistähän olemme tänään jo kuulleet. Pidän hyvänä myös sitä, että hallitus vahvistaa metsäluonnon monimuotoisuuden suojelua lisäämällä 5 miljoonan euron vuosittaisen panostuksen Metso-ohjelman toimeenpanoon. Metso painottuu ennen kaikkea vanhojen metsien suojeluun, ja sen tavoitteena on osaltaan pysäyttää metsäisten luontotyyppien ja metsälajien taantuminen ja vakiinnuttaa luonnon monimuotoisuuden suotuisa kehitys vuoteen 2025 mennessä. On erittäin hyvä, että ymmärrystä tätä ohjelmaa kohtaan on löytynyt. Mielestäni olisi pitänyt löytyä ymmärrystä myös metsähakkeen sähköntuotantotukeen ja turpeen verotasoon. Purua ja kuorta ei otettu nyt metsähakkeen tuen piiriin. Kumpikin tulisi jatkossa saada tasavertaiseksi polttoaineeksi metsähakkeen ja turpeen kanssa. Myös ulkomaisen hakkeen tuet tulisi karsia minimiin, jolloin palvelisimme suomalaista haketta, työtä ja yrittäjiä. Valtioneuvoston selonteon mukaan Maatilatalouden kehittämisrahastoon on esitetty siirrettävän vuosina 2016—2018 hallituksen kärkihankerahoituksena yhteensä 90 miljoonaa euroa, josta 49 miljoonaa euroa vuonna 2018. Kansalliset maatalouden aloittamis- ja investointiavustukset rahoitetaan kokonaan kehittämisrahastosta. Osarahoitteiset avustukset rahoitetaan osana Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaa talousarvioon varattavasta määrärahasta. Maatalouden rakenteen kehittymiseen pyritään vaikuttamaan myös talousarvioon varattavasta määrärahasta maksettavalla maaseutuelinkeinotoiminnan korkotuella ja kehittämisrahastosta myönnettävillä valtiontakauksilla. Mielestäni nämä toimet ovat oikeansuuntaisia. Arvoisa puhemies! En pidä ollenkaan huonona, että hallitus panostaa turvallisuuteen ja oikeudenhoitoon. Sisäisen turvallisuuden toimijoiden ydintoimintojen palvelutaso pyritään selonteon mukaan säilyttämään. Nykytasoisen sisäisen turvallisuuden rakenteiden ylläpitäminen ei ole kuitenkaan mahdollista ilman selkeitä lisäresursseja ja rahoituksen lisäämistä. Hallitus lisääkin turvallisuuteen 98 miljoonaa euroa vuonna 2018. Selonteon mukaan hallitus vahvistaa toimintamallin valtioneuvoston yhteisen turvallisuustilannekuvan tuottamiseksi ja käsittelemiseksi. Hallitus vahvistaa hybridiuhkien tunnistamis- ja analyysikykyä. Hallitus toteuttaa lainsäädäntöhankkeita hybridiuhkiin, terrorismiin, ääriliikkeisiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen varautumiseksi. Hallitus jatkaa turvapaikkapoliittisen toimenpideohjelman toimeenpanoa. Nämä ovat juuri niitä toimia, millä turvallisuutta saadaan parannettua edellisen hallituksen päätösten jälkeen. Tuntuikin varsinkin ihmeelliseltä, kun kuuntelin puolueiden ryhmäpuheita, että oppositiosta ainoastaan kristilliset mainitsi turvallisuuden. Ilmeisesti muita oppositiopuolueita ei turvallisuus niin kiinnosta. Ainakin teidän äänestäjiänne kiinnostaa. Edellä mainitun rahoituksen jälkeen on turha veronmaksajille yrittää perustella, että esimerkiksi Ilomantsin tai Outokummun poliisiasemat tulisi lakkauttaa. Mielestäni myös Tulli pitää saada pikaisesti oikean ministeriön, eli sisäministeriön, alaiseksi organisaatioksi, koska Tulli on mitä suurimmassa määrin turvallisuutta tuottava organisaatio. Erittäin hyvänä asiana pidän, että selonteossa perusväylänpitoon vuonna 2018 osoitetaan 1,4 miljardia euroa rahoitusta, euroa rahoitusta, josta noin 300 miljoonaa euroa on kärkihankerahoitusta korjausvelan vähentämiseen. Kehyskauden loppuvuosina perusväylänpitoon osoitetaan noin miljardi euroa vuosittain. Kehys sisältää korjausvelan kasvun pysäyttämiseen osoitettua määrärahaa yhteensä 723 miljoonaa euroa vuosina 2018—2021. Lisäksi yksityistieavustuksiin on kohdennettu 10 miljoonaa euroa korjausvelkarahoitusta