samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-05-03 tulevalla seitsemänvuotiskaudella. Kuitenkin lähdemme tietenkin neuvotteluissa siitä, että mitään tämäntapaistakaan ei tule tapahtumaan, vaan pyrimme huomattavasti matalampaan kustannustasoon koko EU:n laajuisesti. Tässä tulemme saamaan vahvaa tukea niiltä nettomaksajamailta, jotka ovat tyytymättömiä tähän komission esitykseen. Odotettavissa on tosiaan pitkä prosessi, jossa tullaan käymään keskustelua nettomaksajamaiden ja nettosaajamaiden välillä, koska ne maat, jotka taas ovat saajapuolella, saattavat suhtautua huomattavan paljon myönteisemmin tähän komission esitykseen. Suomi tulee voimakkaasti puolustamaan kansallista etuaan samanmielisten jäsenmaiden kanssa, joita riittää paljon. Tässä ei minkäänlainen antautumismieliala tule kyseeseen, vaan me olemme vasta pitkän prosessin alussa, ja sitä tullaan viemään päättäväisesti
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 Millä tavalla nyt Suomi tässä tilanteessa varmistaa, että nämä leikkaukset, jotka on osoitettu nimenomaan meille tärkeisiin kohteisiin, maatalouteen ja myöskin aluetukirahoihin, eivät vakavalla tavalla vaaranna suomalaisen maatalouden tulevaisuutta? Millä tavalla huolehditaan myöskin siitä, että meille tärkeät muun muassa Itä- ja Pohjois-Suomen harvaan asuttujen alueitten koheesiotuet pystytään tulevaisuudessa huomioimaan ja varmistamaan?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin tästä ensikommentista. STT uutisoi: ”Pääministeri Sipilä: EU-komission budjettiesitys on Suomen tavoittelemaa korkeammalla tasolla.” Ei meillä mitään ristiriitaa tässä kysymyksessä ole. Mutta tähän maatalous- ja koheesiorahoitukseen. Silloin kun komissaari Oettinger vieraili täällä, teimme selkeän prioriteetin Suomen tarpeista, ja siellä prioriteetissa mainitaan se maatalous ja mainitaan koheesio ja nimenomaan harvan asutuksen kriteerin pitäminen koheesiopolitiikassa. Nämä ovat meidän prioriteettimme, ja lopulta
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Tämän budjetin käsittely aivan varmasti vie aikaa, ja aivan kuten pääministeri ounasteli, saattaa käydä niin, että Suomi EU:n puheenjohtajana vuonna 2019 on ratkaisemassa tätä isoa yhteistä kysymystä EU:n budjetista, ja sen vuoksi näilläkin kannanotoilla, joita te, arvoisat ministerit, otatte, saattaa olla merkitystä. Oleellista ei ole syynätä jokaista senttiä, jonka Suomi EU:lle maksaa ja sieltä saa, vaan oleellista on se, millaisen budjetin me teemme Euroopalle. Mitä EU tällä budjetilla tekee, on oleellista. Usein kuulen kaikkien sanovan, että EU:n pitäisi tehdä sitä ulkorajan valvomiseksi, EU:n pitäisi tehdä tätä kehitysyhteistyön lisäämiseksi tai EU:n tulisi kehittää yhteistä puolustusta, joka meille suomalaisille on tärkeää — se tehdään EU:n yhteisellä budjetilla,
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Tässä on tosiaankin paljon hyvää koko Euroopan kannalta, esimerkiksi nämä uudet instrumentit, jotka ovat lainapohjaisia, jollaisista Suomessa on hyviä kokemuksia, esimerkiksi ESIR-rahasta pienten ja keskisuurten yritysten rahoittamisessa. Myöskin saimme tänne haluamamme elementin eli tämän ehdollisuuden. Eli silloin kun oikeusvaltioperiaatetta loukataan, niin se voi vaikuttaa sitten koheesiorahoitukseen. Tämä oli tärkeä elementti. Myöskin koulutukseen, tuotekehitykseen, tutkimukseen, ja niin kuin totesitte, myöskin puolustukseen on varattu budjetissa rahoja. Paljon on asioita, jotka ovat menneet Suomen tahtomaan suuntaan. Mutta sitten Suomelle on kyllä vaikeampi osuus tämä omien varojen osuus eli käytännössä erilaiset verotukset tullin lisäksi tuonne EU:n budjettiin, ja Suomi on suhtautunut näihin kyllä hyvin
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 jos me kehitämme eurooppalaista puolustusta yhdessä, jos me pystymme paremmin valvomaan ulkorajojamme ja tukemaan sitä kautta sisäistä turvallisuutta, jos me edistämme Erasmus-ohjelmaa ja sitä kautta lisäämme meidän nuorten mahdollisuuksia opiskella Euroopassa ja lisäämme ylipäätään kanssakäymistä, eivätkö nämä kaikki ole positiivisia asioita? Ja monta muuta, mitä tässä on puhuttu. Eli on mietittävä, mitä on viisasta tehdä yhdessä, ja panostettava siihen. Kaikkein ihmeellisintä on se, että samassa puheenvuorossa todetaan, että tämä on liian kallis ratkaisu, ja ollaan huolissaan siitä, että maatalouteen ei tule riittävästi rahaa, kun maatalous on suurin
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-05-03 budjettia tulee arvioida myös sen käytännöllisen puolen kautta. Kokonaistaso on se, mikä kaikkein ensimmäisenä nyt pistää silmään tässä komission ehdotuksessa poikkeavana Suomen kannoista ja tavoitteista. Sitten, kuten tässä olemme jo todenneet, tässä budjetissa on myös lupaavia uusia painotuksia mainitsemiinne asioihin, kuten puolustukseen ja myös tutkimukseen, opiskelijavaihtoon ja muuhun yhteistyöhön tällä saralla, mitkä ovat aivan näitä EU:n ydinasioita, miksi ylipäänsä EU:hun jäsenmaat haluavat kuulua. EU:n kehittämisessä on tietenkin tärkeää se, että jäsenmaat kokevat saavansa vastinetta rahoilleen. Tämä on se keskustelu, mihin viime kädessä aina palataan: kun veronmaksajien taskulla käydään, veronmaksajien pitää saada vastinetta rahoilleen. EU tuottaa sitä Suomen näkemysten mukaan näiltä painotuksilta, mitkä toin esiin, mutta tämä kokonaistaso on liian korkea,
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 rouva puhemies! Kansalliset valtiot saavat lisää päätäntävaltaa uuden CAP-uudistuksen myötä. Tämä saattaa helpottaa rahoituskehyksessä. Huomaan, että ministeri Leppä ei ole paikalla, mutta minusta on ensiarvoisen tärkeää, että hän on vienyt sitä viestiä, että maatalous tulee säilyttää kaikkialla, vienyt sitä viestiä, että meille tuotantoon sidotut tuet ovat tärkeitä,
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Olen koheesiorahoituksen tiimoilta tavannut tällä hetkellä viisi eri komissaaria ja lukuisia kollegoitani ympäri Eurooppaa. On ollut erittäin hienoa huomata se, että kaikilla on ollut verrattain paljon sama linja. Koheesiorahoituksen tulee jatkua kaikilla alueilla, mutta meidän tulee koheesiorahoitusta kehittää enemmän meidän kilpailukykymme parantamiseen eli eurooppalaisen kilpailukyvyn, osaamisen parantamiseen suhteessa USA:han, suhteessa Aasiaan. Me tiedämme hyvin, että Suomessa koheesiorahoitusta on käytetty erittäin hyvin yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen rahoitukseen ja sitä kautta sen hyväksyntä on Suomessa erittäin korkealla tasolla. Kaikkinensa koheesiorahoitus kuitenkin tarvitsee omanlaisensa reformin hyväksyttävyyden saamiseksi, ja siinä byrokratialla on hyvin keskeinen osa. Useat hankkeitten vetäjät kokevat, että rahoituksen saaminen on liian byrokraattista, ja jättävät sen takia sen käyttämättä, eli reformi koheesiorahoitukseen ja sitä kautta tehokkuutta siihen rahan käyttämiseen.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-03 itsevaltaisempia maita tai koko ajan itsevaltaisempaan suuntaan meneviä maita. Unkari ja Puola ovat hyviä esimerkkejä näistä maista. Nämä maat hiljentävät omaa mediaansa, kaventavat sananvapautta, oikeuslaitoksen, kansalaisjärjestöjen vapaudet ovat todella huonolla tolalla. On käyty paljon keskustelua siitä, kun EU:n sisällä alkaa olemaan itsevaltaisempia maita, kuinka heihin tulisi vaikuttaa, ja budjetti on yksi iso kysymys tässä asiassa.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Tässä komission ehdotuksessa on lause, jossa sanotaan, että komissio tulee ehdottamaan erillistä asetusta, jolla EU-varojen vastaanottamisen ja käytön sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen välille luotaisiin ehdollisuutta. Tällä pyritään varmistamaan kaikkien jäsenvalti-oiden sitoutuminen EU:n perusarvojen noudattamiseen, erityisesti oikeusvaltioperiaatteeseen. Tätä olemme Suomena myöskin kannattaneet eri yhteyksissä ja eri keskusteluissa, ja myöskin valmistavissa keskusteluissa tämä oli viestimme myöskin komissaari Oettinge-rille.
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-03 Tämä on maailmankuulun neuvolajärjestelmämme ydin. Neuvola on paikka, jossa jokainen suomalainen, kaikki meistä, on saanut ja saa hyvän alun elämään. Neuvoloiden ansiosta lapset ovat mukana kansallisessa rokoteohjelmassa, perheet saavat tukea ja neuvontaa vanhemmuuteen, lasten sairaudet ja vammat todetaan varhaisessa vaiheessa. Nyt hallitus aikoo kuitenkin sote-uudistuksen yhteydessä yksityistää neuvolat osittain tuomalla ne asiakassetelin piiriin. Yksityiset yritykset ryhtyisivät siis tarjoamaan äitiys- ja neuvolapalveluita. Lapsiasiavaltuutettu ja terveydenhuollon asiantuntijat ovat järkyttyneitä:
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 Siksi siihen liittyviä uudistuksia pitää tehdä varoen mutta samalla pitää huolta siitä, että neuvolat pysyvät kiinni ajassa ja vanhemmuuden tuessa ja lapsen kasvun ja kehityksen tuessa, tehtäviensä ja ajan tasalla. Suomalaiset terveydenhoitajat tekevät joka päivä hienoa työtä. Valinnanvapauslaissa neuvolat eivät kuulu asiakassetelipalvelujen piiriin pakollisena. Ne ovat maakunnan harkinnanvaraisia palveluita, ja jos, edustaja Aalto, tutustutte tuohon valinnanvapauslakiin ja sen vaikutusarvioihin, hallitus itsekin arvioi omissa teksteissään hallituksen esityksissä, että on hyvin epätodennäköistä, että tämä olisi palvelu, johon maakunnat kohdistaisivat asiakasseteliä.
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Jos asia on kuten ministeri Saarikko toi esiin, niin minkä takia te ette rajaa asiakasseteliä pois neuvolapalveluista, kuten kouluterveydenhuollon osalta on tehty? Te voitte tämän tehdä, miksi ette näin toimi? Soten vaikutuksista ihmisten arkeen ja elämään ei ole kenelläkään tietoa. Neuvolat ovat vain yksi esimerkki tästä. Neuvolamuutos vaatisi sosiaali- ja terveysvaliokunnan perusteellisen käsittelyn sen suuren merkityksen vuoksi, mutta käsittelyn kaoottinen — toistan: kaoottinen — aikataulu estää tämän. Koko soten käsittelyn aikataulu on hyvin käsittämätön, kuten koko oppositio yhteisessä tiedotteessaan toi esiin. Valmistelu on hätäistä, asiantuntijoita ei kuulla eikä kuunnella.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Hallitus on tuonut esitykset eduskuntaan, itse asiassa valtaosan tähän maakunta-, sote-uudistukseen liittyvistä laeista, jo yli vuosi sitten. Valinnanvapauslaki oli valtioneuvostossa maaliskuun alkupuolella. Siitä eteenpäin on eduskunnan käsissä se halu ja tapa, jolla esitystä täällä käsitellään. Sen tiedän, että ministeriön virkamiehet tekevät yötä päivää työtä tukeakseen valiokunnan työtä asiantuntemuksellaan ja vastatakseen valiokunnan kysymyksiin. Tuolle työlle annan suuren kiitoksen ja arvon tässä, kyllä, laajan ja vaativan kokonaisuuden käsittelyssä. Ja mitä tulee, edustaja Aalto, tuohon neuvolapalveluiden kokonaisuuteen, itse asiassa viime vuonna, kun uudistusta ensi kertaa käsiteltiin, silloisena valiokunnan jäsenenä tiedän, että neuvolapalveluita ruodittiin läpi, ja itse asiassa juuri siitä johtuen tiedän, että tässä esityksessä, joka nyt eduskuntaan tuotiin, neuvolapalveluiden asema on toinen. Se on nyt asiakassetelin piirissä harkinnanvaraisena, ja omienkin vaikutusarvioiden mukaisesti sitä ei tulla asiakassetelipalveluissa juurikaan hyödyntämään.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Turvallisuus ja hoidon jatkuvuus ovat merkityksellisiä tekijöitä ihmisen hyvinvoinnin kannalta. Nämä korostuvat erityisesti vammaisten tai ikäihmisten palveluissa ja hoiva-asumisessa. Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistukseen liittyvien muutosten odotetaan tuovan parannusta vammaisten ja muiden paljon palveluita tarvitsevien ryhmien tilanteeseen henkilökohtaisen budjetin ja asiakassetelien käyttöönoton kautta. Niiden avulla on mahdollisuus lisätä henkilön itsemääräämisoikeutta ja vapautta. Tämä merkittävä järjestämistavan muutos on yksi niistä sote-uudistuksen helmistä, jotka parantavat erityisryhmien ja paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden asemaa järjestelmässä. Siinä ihminen pääsee keskiöön ja voi hankkia palvelut omien tarpeidensa perusteella. Tämä on erinomainen askel kohti asiakaslähtöisempiä palveluita. Kysynkin, ministeri Saarikko:
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 EU:hun alun perin pohjautuvan kansallisen lainsäädäntömme osa kilpailuttaa palvelut, kun niiden euromääräinen summa ylittää tietyn rajan, on ollut asia, joka on puhututtanut eduskuntaa pitkin kautta. Se on ollut minusta perusteltua, koska me tiedämme, että kilpailutuksen mahdollisuutta ja hankintalakia ei ole käytetty parhaalla mahdollisella tavalla niillä vastuutahoilla, jotka nyt palveluita järjestävät, eli käytännössä esimerkiksi kunnissa. Sinällään kilpailuttamisessa ja hankintalaissa itsessään ei ole automaattisesti mitään pahaa, mutta ehdottomasti yhdyn edustajan arvioon siitä, että valinnanvapauslain mukana tuleva mahdollisuus palveluiden järjestämiseen työkaluna henkilökohtainen budjetti tai asiakasseteli vahvistaa enemmän palveluiden käyttäjän,
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Kyllä tämä on nyt vastuun pakoilua. Laki antaa mahdollisuuden neuvoloiden siirtämiseen markkinoille. Itse asiassa, kun luen sitä pykälää, mihin neuvolat yhtenä on listattu, kyllä se pykälä on sellainen sulle—mulle-pykälä. Siinä näkyy poliittinen kauppa, ja siellä ovat myöskin neuvolat. Täytyy sanoa, että esimerkiksi imetyksen vaikeudet, vanhempien jaksaminen ja huolet lapsen kehityksestä on parasta ottaa vakavasti sillä hetkellä, kun ne tulevat. Silloin tarvitaan lisäkäyntejä poiketen neuvolan normikäyntijärjestyksestä. Asiakassetelin ollessa kyseessä pitäisi aina anoa näitä lisäkäyntejä, koska asiakasseteli on määritetty vain tietyille palveluille.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Avaan ehkä laajemmin valinnanvapauslain pohjaa, kun nyt viittaatte yksittäiseen palvelumuotoon. On totta, että neuvoloista todetaan: ”asiakassetelipalveluissa sellaisten palveluiden piirissä” — joita on pitkä lista — ”joita maakunta halutessaan harkinnanvaraisesti voi tarjota myös asiakassetelillä”, koko palvelua tai jotakin osaa siitä. Kuten edustaja ansiokkaasti toteaa, neuvolapalvelu on muutakin kuin vuosittaisia tai kuukausittaisia säännöllisiä tarkistuksia tai sikiön kasvun seurantaa. Se on esimerkiksi vanhemmuuden tukea ja monialaista palvelua.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Eilen Helsingin Sanomissa valtion nimetön virkamies kirjoitti yksityisten firmojen aggressiivisesta lobbaamisesta työllisyyspalveluiden yksityistämiseksi. Hallitus haluaa viedä työllisyyspalvelut markkinoille entistä laajemmin, vaikka tutkimusnäyttö ei tue käsitystä yksityisten palveluiden paremmuudesta. Eduskunnassa on nyt käsittelyssä maakuntauudistukseen liittyvä kasvupalvelulaki, jonka osana myös työllisyyspalvelut ovat. Kuitenkin tänään hallitus on antanut erillisen kiireellisen lakiesityksen työllisyyspalveluiden yksityistämisestä.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Tosiaan, se kasvupalveluitten ensimmäinen HE, hallituksen esitys, oli täällä eduskunnassa ministeri Lintilän esittämänä, ja myös minä olin siinä keskustelussa mukana. Sen keskustelun yhteydessä täällä perättiin näitä sisältölakeja ja rahoituslakeja, jotta voidaan käydä asiallinen keskustelu. No, nyt sitten kun tuodaan lisää tätä tavaraa tänne kiireellisenä, niin se onkin huono asia. Toinen kysymys tässä on tämä yksityistämisen peikko. Ei hallitus ole tässä ajamassa puupäisesti mitään yksityistämistä vaan sitä, että palvelut työttömille paranevat. Siellä on yksityistämistä, siellä on julkista palvelua ja kolmatta sektoria, ja näitten yhteisvaikutuksesta syntyy se kasvupalvelun koko idea: se, että työtön saa parasta mahdollista palvelua jatkossa.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 pysytään nyt kuitenkin totuudessa. Arvoisa puhemies! Hallituksen omasta kasvupalvelulakiesityksestä ei löydy perusteita työllisyyspalveluiden yksityistämiselle. Esityksessä todetaan, että työvoimapalveluiden ulkoistaminen ei yleensä näytä johtavan toivottuihin tehokkuushyötyihin. Todellinen ongelma työllisyyspalveluissa ovat alimitoitetut resurssit ja työttömiä kyykyttävät järjestelmät, joita hallitus ei ole korjaamassa. Sen sijaan odotettavissa on leikkauksia työllisyydenhoitoon, kun palvelut siirtyvät maakuntien hoidettavaksi, sillä sote-menot kasvavat hallituksen uudistuksen seurauksena ja vievät maakuntien rahat. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-03 Tämä on kyllä melkoista synkkää pelottelua, mitä vasemmistoliitto harrastaa liittyen työttömien palveluihin. Tässä nimenomaan haetaan sitä tehokkuutta. Jos joku on sitä mieltä, että työvoimapalvelut tällä hetkellä toimivat täydellisesti, niin fine, voi olla sitä mieltä, mutta ne eivät toimi, ja sen takia tehdään uudistus, jotta ne toimisivat paremmin, jotta työtön ja työvoimaa tarvitseva saisivat parempia palveluja.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Silloin kun tässä salissa peräänkuulutettiin niitä sisältölakeja, niin peräänkuulutettiin nimenomaan yritys- ja työvoimapalvelulakia, joka on se sisältö, mihin tuo kasvupalvelulaki luo raamin, sekä rahoituslakia, joka puuttuu kokonaan. Ja se iso ongelma tässä kokonaisuudessa on, että sote-paketti meillä alkaa olla koko lailla kasassa, vaikka ei sekään vielä kokonaisuutenansa, mutta kasvupalvelupuoli, joka muutenkin on jäänyt vähemmälle, on täysin hajallaan. Nyt me teemme kovalla kiireellä pilotteja ja kasvupalvelulain raameja, mutta meillä ei ole hajuakaan siitä, mitä tuleman pitää rahoituksen kannustavuuden suhteen, mitä tulee tapahtumaan julkisten työvoima- ja yrityspalveluiden puolella, ja tämä on se iso huoli. Yksityiset palvelut voivat hyvin täydentää julkisia työvoimapalveluja, mutta kysyisin, onko ministeri tietoinen, että silloin kun me yksityiseltä puolelta haemme tulosta, niin meillä on esimerkiksi syntymässä tilanteita, joissa kotouttamisessa maksetaan siitä, että asiakas pääsee mahdollisimman nopeasti työelämään. Hyvä tähän asti, mutta jos toisella puolella on firma, joka kotouttaa, ja toisella puolella on sama omistaja, joka työllistää nollatuntisopimuksella, niin olemme kyllä luoneet aikamoisen monsterin, ja tämä ei ole
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-03 tässä kuussa, on se lupaus, ja tiedän, että se on haastava. Se on haastava, että näin käy, ja ymmärrän täysin, että keskustelu siitä kokonaisuudesta on erinomaisen vaikeaa, jos ei ole tietoa siitä, mitä se sisällään pitää. Siksi hallitus näitä kiirehtii tänne. Täällä on muun muassa sote, joka vie valtavasti energiaa ja aikaa perustuslakivaliokunnassa, joten näitten kaikkien yhteensovittamisessa on haasteita, mutta hallitus tekee tässä ilman muuta parhaansa.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-03 että hän on aktiivinen. No, mitä nyt on tapahtunut? On saatu SAK:n selvitys, on saatu Kelan useampia selvityksiä, jotka osoittavat, että työttömien palveluita ei todellakaan riitä kaikkialla Suomessa ja että suomalaiset työttömät ovat hyvin eriarvoisessa asemassa siinä, onko heidän paikkakunnallaan olemassa työttömien palveluita vai ei. Sekä SAK:n selvitys että Kelan tilastot ovat osoittaneet, että näitä palveluita on riittämättömästi. Eivätkö nämä selvitykset osoita, että teidän pitäisi kerta kaikkiaan perua tämä työttömien aktiivimalli, joka pelkästään kurittaa ja rankaisee ihmisiä, jotka yrittävät kaikin tavoin osoittaa olevansa aktiivisia? Heiltä siis leikataan työttömyysturvaa, vaikka he olisivat tehneet parhaansa työllistyäkseen.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Ei tämä sitä osoita, että aktiivimalli pitäisi perua, vaan se osoittaa sen, että me teemme sitä työtä, mitä eduskunta on meiltä edellyttänyt. Me olemme päättäneet lisätä lisäresursointia lupausten mukaan. Me kysyimme alueilta, että mitä te tarvitsette. Sieltä tuli vastaus, ja siihen täysimääräisesti on vastattu, ja sinne on luvattu lisää resursointia. Se tarkoittaa sitä, että siellä on enemmän tekeviä käsiä vastaamaan
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Myös minä haluan kiittää kansalais-aloitteen tekijöitä arvokkaasta aloitteesta. Tämä aihe on erittäin vakava ja tärkeä, ja keskustelu näin herkästä aiheesta ei ole helppoa. Minä yritän omalta osaltani valita sanani harkiten ja kunnioituksella. Jokaiselle kuuluu arvokas ja armollinen kuolema. Tällä hetkellä se ei toteudu. Jotta se toteutuisi, tulisi varmistaa, että laadukasta saattohoitoa on kaikkien saatavilla kaikkialla Suomessa silloin, kun sitä tarvitaan, sekä sallia eutanasia. Näen, että eutanasiaa ja saattohoitoa ei pidä asettaa vastakkain. Eutanasia on se viimeinen valinta, joka jokaiselle meille kuuluu. Se on häntä varten, joka on kuolemassa parantumattomaan sairauteen ja jolle loppuaika olisi väistämättä kärsimystä. Säätämällä laadukkaan eutanasialain voimme varmistaa, että valinta on aina ihmisen oma vapaa valinta eikä ketään vastoin tahtoaan sen valinnan eteen laiteta. Mutta yhtä tärkeää on se, että laadukasta ja parasta mahdollista saattohoitoa on saatavilla koko maassa kaikille sitä tarvitseville. Me tarvitsemme saattohoitolain, ja onkin käsittämätöntä, että meillä sellaista ei ole, mutta nyt tuntuu salissa vallitsevan yhteisymmärrys sen säätämisen tärkeydestä. Tässä kansalaisaloitteessa esitetään mielestäni hyvät ja erittäin tiukat kriteerit eutanasian saamiselle. Tärkein kriteeri on tietysti potilaan oma tahto ja toistuva pyyntö. Lisäksi potilaan on oltava täysi-ikäinen ja täysivaltainen tekemään se päätös, ettei hän esimerkiksi kärsi mielenterveysongelmista, jotka voisivat heikentää arviointikykyä. Hänellä tulee olla parantumaton sairaus, jonka takia kuolema on lähellä ja hän kärsii sietämättömistä kivuista, joihin ei ole lääketieteellistä apua. Tällaisessa kohtaa toivon, että ihminen saa valita turvallisen eutanasian. Tämä kansalaisaloite antaa hyvän pohjan valmistella uutta lainsäädäntöä. Laadukkaalla ja hyvällä lailla voimme myös vastata niihin huoliin, joita täällä on esitetty, niin että sitä ei voida käyttää vastoin tarkoitustaan ja voidaan varmistaa, että se on henkilön oma, vakaasti harkittu päätös ja että se tapahtuu valvotusti ja silloin, kun on sen hetki. Mutta myös lääkäreille ja kaikille hoitohenkilökuntaan kuuluville tulee taata riittävää koulutusta ja tukea kohdata kuoleva ihminen. Lääketieteellinen koulutus ei automaattisesti ole tae siitä, että parhaalla mahdollisella tavalla osaa kohdata ihmisen ja tämän läheiset sinä herkkänä hetkenä, mikä kuolema on.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 Suomalainen terveydenhuoltojärjestelmä ei kuitenkaan nykyisellään ole riittävästi varautunut kuolevan potilaan ja hänen läheistensä tarpeisiin. Suomessa on tarve sekä paremman saattohoidon järjestämiselle että eutanasialaille. Tarvitaan nykyistä parempi, kaikkia kuolevia palveleva saattohoitojärjestelmä, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman hyvä ja arvokas loppuvaiheen hoito ja kivunlievitys kaikille kuoleville. Lääkäreillä ja hoitohenkilökunnalla tulee olla paremmat valmiudet kohdata kuoleva ja auttaa kuolevaa. Saattohoito ei kuitenkaan ratkaise niitä tilanteita, joihin eutanasiaa tarvitaan siinä vaiheessa, kun saattohoidon mahdollisuudet on käytetty loppuun ja ihminen itse haluaa päättää kärsimyksensä. Sitä varten tarvitaan eutanasialaki kansalais-aloitteen esittämällä tavalla: tiukoilla kriteereillä ja huolellisen lainvalmistelun perusteella. Eutanasiassa on kyse kuolemansairaan potilaan omasta pyynnöstä päästä vapaaksi sietämättömistä tuskista. Eutanasia on ihmisen oman vapaan tahdon toteutumista tilanteessa, jossa elämältä ei ole enää odotettavissa muuta kuin kipua ja epätoivoa. Minusta lainsäätäjän ei tule estää tätä ihmisen tahdon toteutumista. Mielestäni on epäeettistä evätä kärsivän ihmisen vakaa tahto sillä perusteella, että asia on vaikea. Eutanasia toteutuu aina vain potilaan omasta pyynnöstä, eikä kukaan voi sitä pyytää kenenkään toisen ihmisen puolesta. Eutanasia saadaan, eikä siihen kukaan joudu vastoin omaa tahtoaan, jos lainsäädäntö on hyvä. Kyse on pohjimmiltaan ihmisen itsemääräämisoikeudesta ja ihmisen tahdon kunnioittamisesta. Valiokunnan mietintö on monipuolinen ja melko hyvä. En kuitenkaan näe, että eduskunta voi kiertää vastuutaan ja sysätä kansalaisaloitteen esittämää eutanasialaista päättämistä asiantuntijaryhmän valmistelun taakse. Eduskunnan tulee ottaa kantaa eutanasialain säätämiseen kansalaisaloitteen pohjalta nyt, joten kannatan pöydälle jaettua esitystä, joka todennäköisesti kohta tullaan tänne esittämään.
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvostan sitä, että kansalaisaloite sai sosiaali- ja terveysvaliokunnassa arvokkaan käsittelyn, ja arvostan sitä, että päädyimme yksimieliseen kantaan siitä, vaikka arvioivia puheenvuoroja käytimme jo valiokunnassa, kuten on käytetty myös tässä tilassa. — Elämän loppuvaiheen kokemuksista meillä kenelläkään ei ole henkilökohtaista tietoa. Se, mitä olemme nyt päättämässä, että kansalaisaloite nimenomaan tähtäisi siihen, että me voimme auttaa kanssaihmistämme kuolemaan hänen valitsemallaan hetkellä, minusta ei ole valiokunnan yksimielisen kannan mukainen, vaan meidän tulee lähteä arvioimaan sitä. Myös tässä lausumaehdotuksessa lähdetään siitä, että ensisijaisesti meidän pitää säätää laki eutanasiasta ja arvioida siinä yhteydessä saattohoitoa ja sen rakennetta. Meiltä puuttuu nimenomaan saattohoito yhtenäisin perustein. Meillä ei ole koulutusohjelmia primäärikoulutuksessa. Meillä ei ole täydennyskoulutusohjelmia saattohoidon yhtenäiseen toteuttamiseen, meillä ei ole resursseja siihen. Kansalaisaloitteessakin lähdettiin siitä näkökulmasta, että ensin pitää järjestää saattohoito, sen jälkeen eutanasia.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Eutanasia on hyvin henkilökohtainen asia, kuten olemme täällä tänään kuulleet. Itsekin kannatan eutanasiaa, mutta olen myös tämän meidän valiokuntamme lausuman takana ehdottomasti. Me kuulimme valiokunnassa laajasti eri asiantuntijoita, jotka kaikki olivat erittäin päteviä, hyviä, ja kuulemiset olivat laadukkaita. Yhteistä näkemystä eutanasiasta ei kuitenkaan saatu. Laadukas saattohoito sai kaikilta vahvan tuen. Tästä syystä olen erittäin iloinen siitä, että me saimme yhteisen lausuman, joka selvästi viitoittaa tätä meidän sekä eutanasiaan että saattohoitoon liittyvää valmisteluamme eteenpäin. Itse suhtaudun erittäin vakavasti tähän lausumaan enkä pidä tätä vähäpätöisenä, vaan haluan
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-03 Lääketieteen ja hoitoteknologian kehittyminen tulee pitämään huolen siitä, että me emme voi väistää eettistä kysymystä eutanasiasta tulevaisuudessakaan. Mielestäni on tarpeellista selvittää ehdot eutanasiasta säätämiselle lailla ja myös saattohoitoa on kehitettävä. Saattohoito ja eutanasia ovat kuitenkin erillisiä kysymyksiä, koska laadukkainkaan saattohoito ei aina riitä. Kannatan ihmisen oikeutta päättää omasta kuolemastaan silloin, kun se on mahdollista — aina näin ei ole. Kuulun itse niihin, jotka ovat joutuneet katsomaan vierestä läheisensä kuukausia jatkuvaa kärsimystä väistämättömän kuoleman edessä, toivottomassa tilanteessa. Eutanasiassa on kyse inhimillisyydestä ja itsemääräämisoikeudesta,
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Pidän oikeastaan aika surullisena sitä, että meillä ei ole Suomessa tällä hetkellä riittäviä resursseja ja osaamista hyvään saattohoitoon, ilman että siitä on laissa säädetty. Olen sitä mieltä, että hyvää saattohoitoa tulee kehittää ja siitä on myös hyvä säätää lailla, mutta saattohoito, hyvä saattohoito, ja eutanasia, hyvä kuolema, eivät sulje kuitenkaan toisiaan pois.
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies, värderade talman! Elämän loppuvaiheen kärsimyksiä tulee asiallisen hoidon keinoin aina voida helpottaa. Yhdeksi mahdollisuudeksi aloitteen tekijät ehdottavat eutanasian sallimista tietyin tiukoin ehdoin. Potilaan sietämättömät kärsimykset ovat yksi kriteereistä. Sietämättömän kärsimyksen määrittely on kuitenkin hyvin vaikeaa ja usein hyvin yksilökohtainen tunne. Eutanasiasta päättäminen kuuluukin hoitavalle lääkärille. Asiantuntijalausuntojen perusteella Lääkäriliitto ja suuri osa lääkäreistä eivät kannata eutanasiaa tästä syystä. Sen sijaan lääkärit ja hoitohenkilökunta toivovat ja tarvitsevat lisää saattohoito-osaamista. Sitä toivon minäkin.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 pelko ja yksinäisyys ja niin edelleen, kuuluu saattaa kaikille sitä tarvitseville kaikkialla Suomessa. Sen sijaan eutanasia, toisen ihmisen tarkoituksellinen surmaaminen, ei kuulu ihmistä arvostavaan ja ihmiselämää kunnioittavaan yhteiskuntaan. Meillä on tänä päivänä Suomessa mahdollisuudet hoitaa oireet, lievittää niitä riittävästi, ja meillä on mahdollisuus myös sedaatioon, eli toivoisin, että olisimme rehellisiä: meillä on tänä päivänä kaikki mahdollisuudet hoitaa potilaan kärsimykset ja oireet. ja oireet. Sitten: Meillä on kokemus myös Euroopasta. On aivan turha ajatella, että eutanasia pysyy tiukoissa kriteereissä. Hollannissa ja Belgiassa se on laajentunut lapsiin, nuoriin, dementikkoihin, kehitysvammaisiin, jopa ilman diagnoosia. Eutanasia tulee omalla dynamiikallaan; on aivan turha ajatella, että se pysyisi tiukoissa raameissa.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 tärkeä asia on noussut keskusteluun. Hyvään elämään kuuluu myös oikeus hyvään kuolemaan, ja ihmisiä on arvostettava elämän alusta loppuun asti. Kiitän myös valiokuntaa siitä, että saimme pitkän ja perusteellisen, hyvän asiantuntijakuulemisen jälkeen yhteisen mietinnön. Nyt kuulimme siitä, että jos ja kun eduskunta tämän lausuman täällä hyväksyy, mitä toivon, ja vetoan, että tähän enemmistön saamme, niin ministeriö aloittaa tuon työn. Kyllä totean sen, että säädökset tarvitaan siihen, että saattohoito saadaan eteenpäin. Se on kipeä tarve, ja mikä huoli ihmisillä on siitä, kun sitä ei yhdenvertaisesti ole saatavilla. Ihmisten huoli on käsinkosketeltavaa. Mutta tuo osaaminen. Yksi keskeinen asia, joka asiantuntijakuulemisessa tuli esiin, on se, että saattohoito-osaamista tarvitaan. Hoitohenkilöstö ja lääkärikunta
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Ensinnäkin haluan koko valiokunnan puolesta kiittää siitä työstä, jonka olemme yhdessä tehneet tämän erittäin herkän ja vakavan asian äärellä. Uskon, että kansalaisaloitteen tekijät ovat tehneet Suomelle kyllä ison arvokeskustelua virittävän palveluksen siinä, että tällaisistakin asioista Suomessa on keskusteltava, ja tällä vakavuudella olemme myöskin lähteneet tätä työtä valiokunnassa sitten tekemään. Pidän kuitenkin merkittävänä — siitä huolimatta, että olemme tämänkin kysymyksen äärellä eri mieltä, puolesta ja vastaan, ehkä joku harkitsee vielä, kumpaa mieltä olisi, niin kuin arvokysymyksissä yleensäkin
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 äärimmäisen perustellun, punnitun ja hienon puheenvuoron tästä vaikeasta asiasta, kuolemasta, saattohoidosta, eutanasiasta, mitä tämä kansalaisaloitekin käsittelee. Kenenkään ei pidä joutua missään tapauksessa kärsimään niinä viimeisinä elinvuosinaan tai ‑hetkinään. Senkin vuoksi tämä kansalaisaloite on tehty, ja on hyvä, että sosiaali- ja terveysvaliokunta on tähän
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 rouva puhemies! Täällä muutamista puheenvuoroista on tullut semmoinen olo, että on esitetty, että me, jotka kannatamme eutanasiaa, olisimme ottamassa nyt päätösvallan siinä, milloin joku kuolee, kun itse näen, että me haluamme sallia sen vapaan valinnan hänelle, joka on parantumattomasti sairas ja jolla kuolema on lähellä, kärsimys kohtuutonta ja jolle apua ei ole olemassa. Pidin arvokkaana sitä, että ministeri painotti, että saattohoitoa ja eutanasiaa ei pidä asettaa vastakkain. Mutta on hyvä, että tässä keskustelussa on noussut esiin se, että on äärimmäisen tärkeää, että me kehitämme saattohoitoa siten, että joka puolella Suomea on saatavissa laadukasta saattohoitoa silloin, kun sen aika on. Pyrin yleensä tässä salissa katsomaan kysymyksiä ohi oman pienen subjektiivisen kokemukseni, mutta tässä kysymyksessä se on mahdotonta, on nähnyt vierestä, miten lähimmäinen kärsii, mitään ei ole tehtävissä ja joka hetki toivot, että hän pääsisi kärsimyksistänsä. Myös itselleni haluaisin taata sen valinnan, jos se hetki tulee. Arvostan sitä, että te, ministeri, haluatte osallistua keskusteluun, vaikka tämän kysymyksen henkilöinä eri tavalla näemme.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 tätä aloitetta, jos se tekee palveluksen sille, että meillä ryhdytään entistä pontevammin saattohoitoa kehittämään, ja toivon, että se todella siihen johtaisi. Kuulisinkin mielelläni ministeriltä, että kun tätä asiantuntijatyöryhmää ollaan nyt asettamassa, niin minkälaisella aikataululla tätä asetetaan,
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-03 osittain täysin eri lähtökohdat tähän itse aihepiiriin. Joillakin ne ovat vakaumus tiettyyn suuntaan, joillakin taas on hyvinkin vahva usko yksilön vapauteen ja oikeuteen tehdä omia johtopäätöksiä omasta elämästään, mutta yhtä kaikki keskustelu on ollut mielestäni aika hyvä. Eräs tärkeä asia, joka kannattaa toistaa, on tämä vastakkainasettelu, joka aina esiintyy tässä keskustelussa, että se on joko saattohoito tai eutanasia. Näinhän se ei ole, vaan ne tukevat toinen toisiaan, ne täydentävät toinen toisiaan, ovat niitä ihmisiä varten, jotka haluavat juuri sitä tiettyä vaihtoehtoa. Tämä on tullut hyvinkin selkeästi tässä esille, ja uskon, ettei kukaan enää tämän keskustelun jälkeen jaksa ja halua ylläpitää tätä vastakkainasettelua. Kannattaa myös lukea asiantuntijalausuntoja. Muun muassa
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 rouva puhemies! Yritin tuossa aiemmassa omassa puheenvuorossani arvostaa tätä valiokunnan tekemää työtä, koska ymmärrän, että ei ole helppoa hakea yksimielisyyttä silloin, kun näkemykset voivat olla kovinkin kaukana toisistaan, ja sillä tavalla haluan antaa sille sen arvon, että on löydetty valiokunnassa yhteinen näkemys. Mutta tämä ei tietenkään voi tarkoittaa sitä, että me kaikki täällä olisimme sidottuja tässä kysymyksessä tähän löydettyyn yhteiseen näkemykseen, varsinkin kun meillä on tästä asiasta perustellusti erilaisia näkemyksiä. Tämän haluan alleviivata tässä lyhyessä puheenvuorossani.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Unohdin puheenvuorossani viitata siihen, että jo pelkästään saattohoidon äärellä useammat eduskuntaryhmät ovat tehneet tämänkin vaalikauden aikana aloitteita ja lakialoitteita siitä, että saattohoitoon pitäisi kohdistaa oma, jopa erillinen laki tai ainakin lainsäädännön pykäliä. Minä suhtaudun siihen ajatukseen hyvin avarakatseisesti. Terveydenhuoltolakihan esimerkiksi on muutoksessa joka tapauksessa sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen myötä, ja siten tämä asia on mahdollista harkita siinä yhteydessä. Samalla tietysti ehkä totean, että tämä laatusuositustyö ja siitä seuraava konkreettinen toimeenpano kyllä ehkä osoittavat, että ensisijaisesti me tarvitsemme, lakipykälänkin nojalla ehkä, ymmärrystä ja koulutusta ja resursseja meidän terveydenhuollon eri tasoilla, niin että se onnistuu. Mutta minulle sopii, että tuon työn osana myös pohditaan läpi tämä ajattelu saattohoidon lakipykälien tuomista reunaehdoista. Tämä työryhmä, johon edustaja Räsänen viittasi kysymyksellään: Tietysti odotan nyt rauhassa, että eduskunta käy tämän kokonaisuuden läpi ja mihin ratkaisuun se päätyykään. Oma henkilökohtainen toiveeni olisi vahva yhteinen tahto eduskunnalta tässä kysymyksessä. Tuon työryhmän ensisijainen tavoite, kun sitä ministeriössä valmisteltiin tietämättä valiokunnan lopputulemasta, keskittyi saattohoidon ja palliatiivisen hoidon kehitystyöhön sen suositustyön pohjalta, mutta nyt jos eduskunta hyväksyy tämän lausuman, on minusta syytä katsoa sitä kokoonpanoa siltä osin laajemmin, että myös valiokunnan hyvin vahvasti tasapainoileva lausuma myös tämän eutanasiakeskustelun jatkamisesta ja se, mitä se oikeasti tarkoittaisi, tulee siinä tavalla tai toisella huomioiduksi.
Puhuja: Sari Raassina
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Haluan kiittää ministeriä erittäin viisaista puheenvuoroista ja myös valiokuntaa siitä arvokkaasta keskustelusta, mitä siellä kävimme. Minusta valiokunnan lausuma on erittäin hyvin perusteltavissa myös kansalaisaloitteen tavoitteiden näkökulmasta, vaikka en olekaan niiden kanssa samaa mieltä. Täällä on monessa puheenvuorossa vedottu kansalaisaloitteen tiukkoihin kriteereihin, mutta sen edellyttämä malli ei ole helposti toteutettavissa nykyisessä terveydenhuoltojärjestelmässä. Otan yhden esimerkin: vastuulääkäriä, jolla on pitkäaikainen tuntemus sekä potilaasta että hänen sairaudestaan. Näin ei toteudu Suomessa kuin ihan ani harvoissa tapauksissa. Hollannissa perhelääkärimalli taas sitten mahdollistaa ihan eri tavalla sen potilaan elämänkaaren ja hänen vapaan tahtonsakin arvioimisen.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 Elämä on lahja Jumalalta, ja ihmisen ei pidä mennä sille alueelle peukaloimaan. Se ei kuulu mielestäni ihmisen tehtäviin. Tässä mietinnössä on muutamia mielenkiintoisia kohtia. On todellakin hyvä, että tätä asiaa tutkitaan nyt ihan eduskunnan antaman toimeksiannon perusteella, ja mielenkiintoista oli sekin, että valtioneuvosto antoi tämän vuoden alussa asetuksen, jonka mukaan yliopistosairaalat omalla alueellaan kehittävät tätä
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 eutanasia ole mahdollista, on helppo itse asiassa sulkea silmänsä siltä, missä arjessa ihmiset sitä eutanasiaa kaipaavat. Mutta itse olen ajatellut niin, että emme saa katsoa asiaa järjestelmän kautta vaan ihmisten kautta. Arvostan erityisesti niitä, jotka näkevät työssään kuolevia ja tekevät esimerkiksi jo maan parasta saattohoitoa.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 eutanasia ei ole koskaan pelkästään yksilön yksityisasia vaan yhteiskunnan arvovalinta. Tässä on monessa puheenvuorossa viitattu tähän itsemääräämisoikeuteen, ja pohdiskelen sitä, missä kulkee raja. Miksi me säädämme erilaisia lakeja, miksei kaikissa asioissa voisi sitten olla itsemääräämisoikeus tai vain tietyissä asioissa, kun me olemme sitä mieltä, että tämä on hyvä juttu? Tässä on myöskin käytetty argumentteja, että elämä on Jumalan lahja.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 Täällä on puhuttu, ettei saa asettaa vastakkain eutanasiaa ja saattohoitoa, ja olen aivan samaa mieltä. Täällä varmaan me sen tiedostammekin, mutta minä olen sitä mieltä, että nämä menevät todella sekaisin ihmisten käsityksissä. Jos ihminen haluaa eutanasiaa sen takia, että hän ei saa laadukasta ja hyvää saattohoitoa, niin silloin nämä käsitteet menevät sekaisin. Meidän pitää keskittyä puhumaan oikeilla nimillä. Arvostan lämpimästi sosiaali- ja terveysvaliokunnan tekemää yksimielistä päätöstä ja sitä tehtyä työtä ja myöskin
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Asia on vaikea ja herkkä ja koskettaa syvästi perusarvojamme. Keskustelu täällä on ollut onneksi laadukasta, ja kiitän kaikkia keskusteluun osallistujia. En itse usko, että eutanasian sallimisella tiukkojen kriteerien ja hyvän valmistelun rajoissa olisi muita seurauksia kuin se, että kuolemansairas, parantumattomissa tuskissa elävä ihminen voisi saada arvokkaan kuoleman, jos niin toivoo. Eutanasia pysyy niissä kriteereissä, jotka sille säädetään. Se on säätäjästä kiinni. Arvoisa puhemies! Saattohoito on tärkeä asia, ja sitä on välttämättä kehitettävä. Kuitenkin kansalaisaloite koski eutanasiaa, joten eutanasiaan on mielestäni eduskunnan nyt otettava kantaa. Valiokunnan lausuma on hyvä, ja yhteinen näkemys vaikeasta asiasta on saatu, mutta pelkään,
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Haluan myös kiittää aloitteen tekijöitä, että ovat tuoneet meille käsiteltäväksi tämän vaikean kysymyksen hyvästä kuolemasta ja laittaneet meidät pohtimaan sitä. Edustaja Juvonen peräänkuulutti täällä sitä, että jokainen ajattelisi omalle tai läheisen kohdalle vaikean, parantumattoman sairauden, jossa kivut ovat sietämättömät, ja puolusti tällä eutanasiaa. Minulla on tästä omakohtaista kokemusta. Lähipiirissä äiti kuoli 43-vuotiaana syöpään ja isä sydämen vajaatoimintaan. Kummankaan lähtö ei ollut helppo. Tästä huolimatta en ole muodostunut eutanasian kannattajaksi, ehkä juuri sen vuoksi, että tiedän, kuinka vaikeasta ja monimuotoisesta asiasta on kysymys. Toisena päivänä elämänlanka voi olla vahva, kun toisena päivänä toivoo kuolemaa. Saattohoitoa ja eutanasiaa ei tule asettaa vastakkain. Tarvitaan hyvää saattohoitoa ja kivunlievitystä,
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä itsekin arvostan valiokunnan tekemää työtä, totta kai, mutta toisaalta en ihan ymmärrä sitä, miksi tällaisessa asiassa täytyy edes hakea yksituumaisuutta, mitä tällaiseen asiaan ei aidosti ole mahdollista löytää. En usko, että tämä työryhmä tulee tekemään sellaista esitystä, jota kaikki täällä lopulta kannattaisivat, ja vähän itse koen, että tämä on selvityksen taakse menemistä ja välttämättömässä asiassa pään pensaaseen laittamista. Niin kuin tässä edellä tuotiin esille, Terhokodin entinen johtaja Juha Hänninen toi hyvin esille, että emme me ole ottamassa mallia, eikä pidä ottaa mallia, Hollannista tai Belgiasta, vaan meidän pitää tehdä oma, hyvä suomalainen malli tähän asiaan. Ja vielä itse alleviivaan sitä, että saattohoitoa pitää ehdottomasti kehittää. Edelleen tässä keskustelussa hieman hämmennetään ehkä tätä tilannetta sillä, että jollain tavalla ne olisivat toistensa vastinpareja. Toivon, että tälle lausumaehdotukselle löytyy huomenna äänestyksessä eduskunnan
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Haluan kiittää ministeri Saarikkoa lupauksesta viedä sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö ripeästi eteenpäin. Edustaja Östmanin kommenttiin siitä, että eutanasian salliminen antaa myös jonkinlaisen leiman yhteiskunnalta: Se on meidän arvokysymyksemme, sallimmeko sen menettelytavoissa, joilla elämä lopetetaan tai päättyy. Kansalainen itse päättää omasta elämästään. Se on perusteltua, mutta meillä läheisillä monta kertaa menevät sekaisin termit ”palliatiivinen hoito”, ”saattohoito”, ”ei elvytetä” ‑päätökset. Palliatiivisen hoidon kokemuksia meillä itse kullakin on läheisten kautta. Me näemme, miten potilaat mahdollisesti kärsivät, mutta tämä kuvastaa sitä, että meillä ei ole riittävän laadukkaita saattohoidon, palliatiivisen hoidon menetelmiä käytettävissä. Meidän tulee jatkossa panostaa nimenomaan tähän saattohoidon kehittämiseen, ja tämänhän eutanasia-aloitteen tekijätkin lähtökohtaisesti hyväksyivät.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 vaikean kuoleman, miettivät, onko se oikein, ja usein varmaan sen pohjalta myöskin niin saattohoidon kehittämistä kuin eutanasiaa lähdetään kannattamaan. Tältä kevyeltä ajatuspohjalta voisi tehdä päätelmän, että Suomessa monin paikoin, monin puolin on saattohoidossa kehittämisen varaa, sillä eutanasian kannatus on Suomessa kasvanut viime vuosina. Valiokunta Valiokunta on tehnyt hienon työn, ja kannatan tuota lausumaa, mutta kannatan myöskin täällä esiin tuotua vahvempaa muotoilua ja nimenomaan niin, että Suomelle tehdään omat kriteerit ja oma Suomen malli, sillä saattohoito on usein myöskin elämän pitkittämistä. Se ei ole enää laadukasta elämää siinä vaiheessa, kun on pistetty uneen, tai siinä vaiheessa, kun ollaan kivun kanssa tekemisissä ja lääkityksessä.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-03 Nimittäin, edustaja Heinonen, kun olette nyt paikalla tässä, niin pyydän julkisesti anteeksi, että menin hiukan tahdittomasti henkilökohtaisuuksiin arvioidessani sitä vastalauseen motivaatiota. Tunnen sinut hyvin monen vuoden takaa, seitsemän vuoden takaa. Tiedän, että olet erittäin ahkera edustaja, ja arvostan sinun työtäsi ja sinun rehellisyyttäsi. Yleensä, mitä sinä teet ja sanot, niin se sana pitää. Sinä olet niitä harvoja edustajia, joihin voin luottaa tässä talossa, kun asioista keskustellaan ja päätetään, sinun sanomasi sana pitää. Joten näillä
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnä tämän asian käsittelystä omalta osaltani: Missään nimessä en kannata eutanasian sallimista. Elämä on ihmiselle Jumalalta saatu lahja, ja sen ihmiskädellä päättäminen ei mielestäni ole ihmisen asia. Tämä yhteiskunta on hyvin pahasti liukunut sellaiselle uralle, maallistuminen, sekularisaatio, on edennyt koko ajan ja esimerkiksi kristillisten arvojen kunnioittaminen, toisen ihmisen koskemattomuuden kunnioittaminen on jäämässä taka-alalle. Sen tilalle on astunut ahneus, oman edun tavoittelu, ja näihin tavoitteisiin pyrkimiseen näköjään saadaan käyttää vaikka voimakeinoja ja kuinka paljon tahansa. Se on mielestäni näiden kristillisten arvojen unohtamisen karmea seuraus. Tässä mietinnössä, minkä sosiaali- ja terveysvaliokunta on tehnyt, on hyvin mielenkiintoisia yksityiskohtia: Ensinnäkin: ”Kuolevia potilaita hoitavien lääkärien keskuudessa tehdyn kyselyn mukaan kuitenkin vain 17 prosenttia näistä lääkäreistä kannatti eutanasian sallimista.” Siis lääkäreistä 17 prosenttia kannatti eutanasian sallimista. sallimista. Lukuhan on sinänsä aika pieni, kun kuitenkin voi sanoa, että 83 prosenttia otoksesta vastusti eutanasiaa, tämän mietinnön mukaisesti. Tuli mieleen, että kun katsotaan sitten tätä asiaa lääkärin näkökulmasta, kuten edustaja Raassina äsken erinomaisessa puheenvuorossaan totesi lääkärin työstä ja siitä, mitä siihen kuuluu, niin Hippokrateen valan unohtaminen lääkäriltä tai yleensä hoitohenkilökunnalta, niin että elämää ei kunnioiteta, on asia, jota suuresti ihmettelen. Elämä on saatu lahja, ja sen kanssa pelaaminen, että ihmisen käsi päättäisi siitä elämän loppumisesta, ei minun etiikkaani sovi, ei sitten millään. Tästä samaisesta mietinnöstä käy hyvin ilmi myös se, että palliatiivisen hoidon ja saattohoidon taso tässä maassa on huono. Totta kai on paikkoja ja erikoistuneita sairaaloitakin, jotka sitä tekevät ansiokkaasti — en moiti terveydenhuoltoalan ihmisiä missään tapauksessa — mutta nyt pitää tässä asiassa Suomessa ihan aidosti ja oikeasti ruveta tekemään työtä, jotta saataisiin saattohoito korkealle tasolle koko maassa. Sosiaali- ja terveysministeriö antoi viime vuonna tätä varten ohjeita, omia suosituksiaan. STM:n raportissa 44/2017 nämä ohjeet näkyvät, ja valtioneuvoston asetus tämän vuoden alusta alkaen on määrännyt yliopistolliset sairaalat omilla alueillaan toimimaan niin, että saadaan hoidon ohjeistus ajan tasalle ja hyvälle tasolle. Tätä tietä mielestäni pitää edetä. Mutta sitä, että me lähtisimme ihmiselämästä päättämään ja ihmisestä tulisi se päätöksentekijä, joka sitten ihmisen elämän päättää, en missään nimessä hyväksy. Se on tämän aikamme ilmiö, ja ajattelin vain sitä, että missä sitten on se raja, kuka sitten sen viimeisen rajan vetää siitä, kuka saa elää, kuka kuolee. Se on ajatuksenakin minulle täysin kammottava. Elämä on lahja Jumalalta, ja sellaisena se tulee pitää, ja ihminen älköön tähän asiaan sormiaan lyökö.