samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-16 Ja se on hyvä asia, että hallitus ei enää yritä tehdä enemmistöpohjalta esityksiä koskien esimerkiksi Ylen rahoitusta tai tehtäviä murentaen siten Ylen riippumattomuutta. Yle on siirretty parlamentaarisella päätöksellä takaisin valtiontalouden ulkopuolelle, mikä on hyvä asia kaikkinensa. Julkisen palvelun tehtäväänsä toteuttava Yle on luotettavana toimijana arvokas osa yhteiskuntaamme. Median pirstaloituessa ja sähköistyessä edelleen suurten kansainvälisten toimijoiden osuus kasvaa. Julkinen, kotimainen ja kotimaisilla kielillä toimiva Yleisradio turvaa tiedonsaantimme perustarpeet ja omilla säännöillään kehittää yhteiskuntaamme tiedon ja taiteen saralla. Valeuutisten yleistyessä ja lehdistönvapauden kärsittyä myös Euroopassa on meidän huolehdittava omasta tiedonvälityksestämme. Se on äärimmäisen tärkeää. tärkeää. Vaikka pienituloisimpia koskeva Yle-veron alarajan nosto helpottaakin liki 400 000 kansalaisen taloutta, on hyvä muistaa, että Yle-vero ei ole tässä maassa ensisijainen tuloerojen tasausväline, paljon parempiakin välineitä siihen on. on. Tällä veropohjan kaventamisella nostettiin samalla maksuluokkia, ja kun alarajaa nostettiin, niin saman tien alimmaista veron määrää nostettiin. Eli ne, jotka nyt joutuvat maksamaan veroa, maksavat veroa enemmän kuin maksoivat aikaisemmin, ja tästä voidaan hieman tarkistella tätä asiaa enemmän. Jos nyt on näin, että 390 000 vapautui maksamasta Yle-veroa, niin aikaisemmin tämä vapautus koski sellaisia ihmisiä, jotka tienasivat alle 11 000 vuodessa, mutta nyt niitä, joiden eläke‑ tai päivärahatulo on alle 14 000 euroa vuodessa taikka palkkatulo alle 14 750 euroa vuodessa. Samanaikaisesti näissä veroissa tietysti kompensoidaan: kun toisesta päästä lasketaan, niin toisesta päästä nostetaan, eli korkein ryhmä nostettiin nyt 163 euroon vuodessa, päivärahatuloa, ja on muistettava, että tämä 163 euroa vuodessa, 326 euroa kahdelta aikuiselta, esimerkiksi pariskunnalta, on sama, olipa palkkatulo tuon 21 270 tai 250 Siis kaikilla on sama. Se on suurin mahdollinen vero, mikä voidaan periä, 163 euroa. Minä vain kysyn, onko tämä tasapuolista. Sama linja jatkuu myös yhteisöpuolella, nimittäin yhteisö ei ole verovelvollinen Ylen osalta, mikäli verotettava tulo on alle 50 000 euroa vuodessa. Suurin mahdollinen yhteisövero on 3 000 euroa, ja sitä maksetaan, jos verotettavaa tuloa on 867 142 euroa tai enemmän. Ja huomatkaa: Yle-vero on verotuksessa vähennyskelpoinen yhteisöjen osalta. Vaikka yhteisön verotettava vuositulo olisi 20 miljoonaa, niin yli 3 000:ta euroa se ei Yle-veroa maksa, ja sekin 3 000 euroa on vähennyskelpoinen verotuksessa. Eli kyllä tässä hieman olisi ehkä syytä myöskin näiltä osin katsoa, miten nämä maksut lankeavat ja kenelle ne lankeavat ja mitä todellisuudessa tapahtui, kun Yle-verosta vapautettiin ihmisiä. Sinänsä se on hyvä asia, että vapautettiin,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 Jos tähän tulee säröjä, kansalaisten luottamus Yleen alkaa horjua. Sananvapaus, korkeatasoinen journalismi ovat ehdottoman tärkeitä kulmakiviä Ylen toiminnassa. Kotimaisen kulttuurin vaaliminen on myös perustehtävä, joka ei saa unohtua kansainvälisyyden huumassa. Ylen pitää palvella kaikkia veronmaksajia aivan sieltä vauvasta vaariin asti. tapahtumia. Sitten vielä musiikkipuolesta. Vaikka hallintoneuvosto ei puutukaan ohjelmasisältöihin, niin sellaisia terveisiä kuitenkin sinne Ylelle, hallitukselle ja myös ohjelmapäälliköille: Ylen musiikissa ei saisi mennä niin kuin nyt mennään, että on tällaiset musiikkilistat, joissa määrätyt muutama kymmenen biisiä soi aamusta iltaan. Kyllä veronmaksajat ympäri Suomen ovat ansainneet sen, että musiikkia esitetään laajasti, myös eri maakuntien
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-16 tehtäviä ja Yle-lakia. Itse asiassa ei taida tällä vaalikaudella kovin montaa muuta isoa asiaa ollakaan, ehkä ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja Ylen lisäksi, mistä olemme pystyneet sopimaan. Eli on hyvin tärkeää, että on juuri tässä asiassa kyetty näin tekemään, ja se on äärimmäisen tärkeää Ylen riippumattomuuden näkökulmasta. Ylen rooli on mielestäni tänä päivänä vieläkin tärkeämpi kuin se on ollut ennen. Koska me elämme nyt siinä maailmassa, että erilaisia valeuutisia ja monenlaista disinformaatiota tulee paljon erityisesti sosiaalisen median kautta, niin on todella tärkeää, että meillä on laatumedioita, ja Yle on siinä keskeisessä asemassa. Näen myös sen kehityksen, että Yle entistä enemmän tekee yhteistyötä kaupallisten toimijoiden kanssa, hyvänä siinä mielessä, että nämä kaupalliset toimijat — puhun nyt esimerkiksi Mainostelevisiosta tai maakuntalehdistä — ovat myöskin laadukkaan journalismin puolestapuhujia. Sillä tavalla on tärkeää, että myös se elementti tulee säilymään tässä suomalaisten tiedotusvälineiden kentässä, koska ne yhdessä Ylen kanssa palvelevat sitä tavoitetta, että mahdollisimman moni suomalainen saa laadukasta ja punnittua tietoa. Sitä pidän erittäin tärkeänä. Edellinen puhuja mainitsi myös esimerkiksi kotimaisen draaman. On totta, että Suomi on vielä draamatuotannossa pieni tekijä pohjoismaisellakin tasolla, mutta tässäkin on hyvä, että Yle kykenee tekemään yhteistyötä myöskin kaupallisten toimijoiden kanssa, koska ne ovat yleensä erittäin isoja hankkeita. Jos me haluamme, että suomalaista draamaa näkyy myös maailmalla, niin ne ovat jopa Ylelle yksinään liian isoja panostuksia. Eli tämäntyyppistä yhteistyötä meidän on tehtävä. Aivan samoin urheilun puolella: urheiluoikeudet ovat kalliita, ja on ihan viisasta, että joissakin tapauksissa Yle keskittyy tiettyihin tehtäviin ja esimerkiksi kaupalliselle puolelle jää sitten joitakin sellaisia, joissa on enemmän liiketoimintamahdollisuuksia. Tietenkin tätä tasapainoa pitää hakea, jotta myös Ylellä säilyy se hyväksyttävyys, että siellä tulee niitäkin urheilutapahtumia, jotka ovat
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-16 puheenvuoroa, joka oli vähän niin kuin kärkijoukoissa, että ollaan nyt tässä tilanteessa. Samoin kunnioitan ensimmäistä puheenvuoroa edustaja Kivelältä, joka aloitti tehtävässään perussuomalaisissa ja on nyt sitten sininen unelma, mutta joka tapauksessa hänen rehellinen ja oma mielipiteensä huokui sitä, mitä hän henkilökohtaisesti on kansanedustajana. On tärkeää, että meillä on Yle, ja on tärkeää, että tämä eduskunta on tehnyt päätöksen siitä, kuinka ihmisiä verotetaan. Edustaja Tolppaselle, joka on nyt täältä lähtenyt, täytyy sanoa, että me olemme parlamentaarisesti hyväksyneet sen, kuinka verotus ja Yle-vero jakautuvat. En voi sitä kritisoida, koska olen ollut itse siinä päätöksenteossa mukana ja minun mielestäni se on oikeudenmukainen. Varmasti aina löytyy joku, joka kärsii, ja joku, joka hyötyy, mutta joka tapauksessa on todella tärkeää, että meillä on Yle. Mikä kaikkein tärkeintä, on se, että me voimme olla valmiita tässä parlamentissa, eduskunnassa, vastaamaan siihen haasteeseen, valemedia ei ryöstä meiltä, kansalta tietoa. Tämä on Ylen kaikkein keskeisin merkitys, mikä tässä maassa on. Tämä kanava antaa meille sen kaiken mahdollisuuden uskoa. Me voimme joka kerta olla eri mieltä siitä, että ”miksei minun ääneni kuulu Ylessä”, ja arvostella Yleä. Yleä. On se sitten perussuomalaisten, vasemmistoliiton tai kokoomuksen osalta, aina voimme kritisoida, että tämä ei ole tasapuolisesti tehtyä. Mutta täältä talosta ei johdeta sitä, mitä on journalismi. Sen tekee Ylen päätoimittaja, uutistoimituksen pääjohtaja. Emme me täältä sitä johda. Me johdamme vain sitä, että me mahdollistamme, että tässä maassa on yksi kanava, joka on kansanvaltainen kanava. Me turvaamme rahoituksen sinne, ja siinä mielessä se, mitä edustaja Kivelä omassa puheenvuorossaan toi esille, on juuri näin, ei siihen ole mitään kiistämistä. On todella hienoa, että me voimme tässä ryhdikkäästi seisoa varmasti yhdessä rintamassa, että Yle on kuitenkin se kanava, josta me päätämme täällä. Sen suhteen, mikä on se journalismin linja, minä toivoisin kovasti, että siihen emme halua täältä puuttua. Me vain toteutamme rahan, jolla mahdollistetaan ne lastenohjelmat, eikä meidän tarvitse täällä sitten puuttua siihen, onko heinähattu‑ ja vilttihattuohjelmistot kohdillaan, onko jollakin intiaanipäähine tai ei. Me vastaamme täällä rahoituksesta ja mahdollisuudesta siihen, että meillä on riippumaton media, ja se on meidän tehtävämme tässä talossa.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-16 Arvoisa herra puhemies! Kiitoksia ensinnäkin kollegoille hyvästä ja samanmielisestä keskustelusta. Kuten usein tässä todettu, tänä valeuutisten aikakautena on äärettömän tärkeää se, että meillä on Ylen kaltainen luotettava ja riippumaton media, jota sitten ohjataan täältä parlamentaarisesti. Kuten edustaja Myllykoski totesi, itse näihin journalistisiin linjoihin ja sisältöihinhän ei ole meidän tehtävämme puuttua vaan luottaa siinä sitten Ylen toimitukselliseen ammattitaitoon. Haluan todeta, että Ylellä on myös äärettömän tärkeä rooli Suomessa vähemmistökielten kannalta. Esimerkiksi saamenkieliset uutiset ja saamenkieliset lastenohjelmat ovat äärettömän tärkeitä, kuten myös karjalankieliset, aivan sen kulttuurin elinvoiman ja kielen säilymisen kannalta. Meillä on aika paljon käyty keskustelua Saamenmaalla siitä, miten Yle Saame toimii. Haluan kuitenkin tässä esittää kehotuksen hallintoneuvostolle, että nyt tällä tulevalla toimikaudella tarkastelisitte sitä Yle Sápmin toimintaa, millaista se on, minkätyyppisiä sisältöjä siellä esitetään. Valitettavasti tämän median osalta useat kansalaiset ovat ottaneet yhteyttä, että sitä linjaa ei pidetä täysin objektiivisena,
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 takaa journalismin laatua. Riippumattomuus ei ole suoranainen laadun tae. Se on ongelmallista juuri, jos journalismin linja ei ole, varsinkaan siis verovaroin maksetulla yhtiöllä, enää puolueeton ja objektiivinen. Siinähän ei ole sinänsä mitään nokan koputtamista, jos joku yksityinen mediatalo ei toimi toimi puolueettomasti, mutta kyllä Ylen osalta tämä journalistinen linja ja siitä keskustelu ovat mielestäni ihan perusteltuja juuri siksi, että se on verovaroin ylläpidetty mediatalo. Siinä journalismissa näkyy yleisiä mediassa olevia trendejä, siis niitä mielipidesuuntauksia, jotka ovat puolueettomuuden kanssa ristiriidassa, ja näitä ovat tällä hetkellä muun muassa uutisasenne Yhdysvaltain presidenttiin, Israel—Palestiina-konfliktiin, maahanmuuttoon, tai jos Suomen sisällä katsotaan, Helsinki-keskeisyys, joka uhkaa valtavasti meidän mediapuolueettomuuttamme, jos kaikki peilataan Helsingin punavihreään kuplaan tai punavihreästä kuplasta käsin. Ylellähän on näitä alueellisia uutispisteitä hyvin ja on paljon henkilökuntaa alueellisesti, niin että toivoisin, että Yle pystyisi tässä tosiaankin ottamaan sellaisen puolueettoman median roolin tulevaisuudessa,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-16 meillä on julkisen palvelun yhtiö Yle, ja on erittäin tärkeää, että nimenomaisesti tällä hetkellä on saatu aikaan tilanne, että siellä se rahoitusnäkymä on vakaa. Kaikki me muistamme ne tilanteet, mitä tässä oli vielä muutama vuosi sitten, eli tärkeää, että edustaja Satosen johtama työryhmä sitten monine vaiheineen pääsi tätä taloutta tietyllä tavalla kuitenkin turvaamaan vakaalle pohjalle. Kyllä minä uskon, että tietynlainen eräänlaisen sivistyksen ja muun yksi hyvä kulmakivi on se, että meillä on riippumaton yleisradioyhtiö, ja tästä pitäisin kiinni. Olen tyytyväinen siitä, että nyt tällä hetkellä olemme löytäneet sen, että myös Yleä koskevat linjaukset on tehty parlamentaarisesti. Täällä eduskunnassahan oli aika isokin keskustelu muutamaan otteeseen, kun meinasi käydä niin, että joitain linjanvetoja olisi hallitusvetoisesti tehty, ja oli hienoa nähdä, että kuitenkin lopulta päädyttiin siihen yhteiseen näkemykseen, että Yleisradio on eduskunnan radio ja se ei ole hallituspuolueiden eikä hallituksen radio, ja nimenomaisesti tämä asema turvaa Ylen riippumattomuuden. Noin yleisesti ottaen sanoisin kyllä, että Yleisradio koetaan varsin luotettavaksi toimijaksi. Muistaisin ainakin menneiltä ajoilta tutkimuksia, missä Ylen uutisiin luotettiin varsin korkealle, ja itse pidän erityisen hienona esimerkiksi, että Yle tarjoaa tätä lastenohjelmatuotantoa, mikä on täällä ainutkertaista ja hienoa. Kyllä yleisesti ottaen Yle tekee hyvää ja tärkeää työtä, ja sille turvallinen jatko edelleen olisi suotavaa ja on suotavaa. Kaiken kaikkiaan Ylen toimintaympäristössä tietenkin tämä alueellisuus on todella tärkeää ja se, että on maakunnissa radioita ja että on sitten Tampereella Mediapolis tai muuta. Tämä on tosi tärkeää, ja aina näkisin niin, että alueellisuutta ja sen toiminnan turvaamista ei voi kaiken kaikkiaan liikaa liikaa korostaa. Mutta, puhemies, sitä pidin hieman ongelmallisena, että aiemmassa puheenvuorossa viitattiin jopa sellaiseen seikkaan, että jostain syystä pitäisi alkaa miettiä, onko Ylen toiminnan jatkaminen mielekästä tai jotain sinnepäin. Tällaista puhetta en ole kyllä kovin mielelläni kuulemassa. Nimittäin minusta on ollut hyvin tärkeää se, että parlamentaarisesti ja yhteisesti ollaan täällä tunnustettu se, mikä merkitys Yleisradiolla on. Kaiken kaikkiaan, puhemies, pitäisin hyvänä, että tämä rahoitusratkaisu saatiin aikaiseksi mutta myös että samaan aikaan nähtiin kaiken kaikkiaan koko median merkitys tänä päivänä. Se, että meillä on laadukasta mediaa, riippumatonta uutistarjontaa
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-16 kohdaltamme pettyneitä siihen, kuinka meitä kohdellaan, mutta olen ottanut sen pyykin vastaan, mitä minulle on tullut, ja olen ollut siihen osaltaan tyytymätön, kun olisin halunnut enemmän ja vielä enemmän. Kysymys on siitä, että Yle on kuitenkin se kanava, jota voidaan täältä talosta ohjata vain siten, että meillä on hallintoneuvosto, joka täältä nimitetään. Se huolehtii siitä, mikä mahdollistaa sen, että me emme päästä tähän maahan valemedioiden vyöryä, että meillä on täällä parlamentaarisesti yhdessä hyväksytty media, josta me, kaikki puolueet, olemme sitä mieltä, että on hyvä, että on yksi sellainen media, joka huolehtii siitä, että me tuotamme meille kaikille hyväksyttävää tietoa. Se on hirvittävän tärkeätä. Nyt, kun ei ole onneksi mediaa paikalla, on pakko kehua edustaja Satosta, että se työryhmä pääsi näissä asioissa hyvin eteenpäin ja pystyttiin sopimaan rahoituksesta, mikä on aivan mahtava juttu, kiitoksia siitä edustaja Satoselle. Kyllä meidän nyt pitää oikeasti nähdä se totuus: jos me haluamme tässä demokratiassa elää, niin me haluamme ja me tarvitsemme sellaisen median, joka mahdollistaa sen, että meille ei tule valemedioiden hyökkäysaaltoa tähän maahan. Ja vaikka se on valitettavaa kaupallisten yhtiöiden näkemyksen mukaan, että olemme myös netissä mukana, tarjoamme sinne palveluita, mikä ärsyttää tietysti kaupallisia mediatuottajia, niin kyllä minä ajattelen ja toivon, vaikka lapseni ovat nyt jo aikuisia, että heidänkin lapsensa voivat saada jostakin sellaisen kanavan, johon voi tukeutua, että ”tätä uutista on tuotettu yhteisillä verovaroilla, yhteisillä parlamentaarisilla päätöksillä, tähän voi luottaa”, ettemme joudu tavallaan hakemaan ja eksymään siihen tilaan, että kuinka tässä maassa tiedotetaan politiikasta.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-16 se, että kun nämä parlamentaariset ratkaisut on saatu aikaan, niin siitä hyvästä yhteistyöstä on kyllä kaikkia puolueita syytä kiittää. Kaikissa silloisissa eduskuntaryhmissä se yhteinen sopu silloin hyväksyttiin, mikä oli tietysti äärimmäisen tärkeää. Mutta vielä ihan sen verran tästä ohjelmasta, että aivan kuten edustaja Myllykoski täällä ja monet muutkin ovat sanoneet, niin totta kai on niin, että aika ajoin tulee tilanteita, jolloin yksittäinen puolue tai yksittäinen edustaja tai yksittäisen puolueen kannattaja ei varmaan ole tyytyväinen siihen, millä tavalla asia on Ylessä uutisoitu. Mutta kyllä se, että poliitikot olisivat päättämässä siitä, miten siellä journalismia tehdään ja miten uutisoidaan, on lopun tie. Silloin me emme enää tarvitse Yleisradiota mihinkään, jos se ei ole riippumaton. Se on ihan kaiken a ja o, ja tämä tulee myöskin niistä maista, sanotaan nyt vaikka Isosta-Britanniasta, missä BBC on korostetun puolueeton, vaikka siellä vastakkainasettelu politiikassa on vielä paljon voimakkaampaa kuin se on meillä. Mutta se sen sijaan on asia, jossa me olemme pidemmällä kuin he, että meillä parlamentaarisesti päätetään esimerkiksi rahoituksesta ja Yle-lain muuttamisesta. Siellähän tosiasiassa opposition vaikutusvalta rajoittuu parlamentissa käytävään keskusteluun mutta ei siihen, että pääsee päättämään esimerkiksi rahoitustasosta, mikä on ihan olennainen asia. kyllä tämä meidän mallimme on, että nämä isot linjaukset tehdään parlamentaarisesti — ja toivottavasti myös jatkossa kyetään tekemään yksimielisiä ratkaisuja — ja sitten ne journalistiset valinnat tehdään siellä käytännön tasolla niitten ammattilaisten keskuudessa, jotka siellä toimivat. Ylehän on vetovoimainen työnantaja, eli kyllä sinne varsin laadukasta porukkaa koko ajan myöskin hakeutuu, ja onneksi tällä hetkellä tilanne on ymmärtääkseni kaikin puolin hyvä myös siellä toimituksen puolella. Eli kyllä nämä isot periaatteet ovat arvokkaita, näistä pidetään
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 Varmistin sen juuri tässä vieressäni istuvalta hallintoneuvoston puheenjohtajalta. Hänkin taisi sen tuossa puheessaan sanoa. Ei se ole mikään oikea foorumi tämän kritisoimiselle, vaan tämä on aivan oikea foorumi. Edustaja Satonen samoin: Missä teidän mielestänne Yleä sitten tulisi kritisoida, jos sitä ei täällä saa kritisoida? Mikä on oikea paikka sille? Pelkästään se, että jonkun mediatalon arvoksi kirjataan johonkin sen mediatalon ohjelmaan riippumattomuus sen kaikki ymmärtävät, että se itsessään ei tee siitä riippumatonta. Täällä ollaan useiden puheenvuoroissa todettu, että Ylen meidän yhteiskuntaamme tuottama lisäarvo on juuri se riippumattomuus mediana. Tästähän voidaan siis tehdä se päätelmä, että mikäli se lisäarvo, riippumattomuus, puuttuisi, niin silloin Yleä ei tavallaan tarvittaisi tai silloin sillä ei olisi sitä arvoa. Eli tämä keskustelu on mielestäni hyvinkin oleellinen, onko Yle riippumaton vai ei. Ylen arvoissa on kirjattu myös suomalaisen kulttuurin puolustaminen. Nyt tilanne on se, että täällä eduskunnassa kukaan ei halua arvioida sitä, puolustaako Yle suomalaista kulttuuria. Se jää jokaisen kansalaisen ja Ylen katsojan pääteltäväksi ihan itse. Sitä katsoo ohjelmia ja päättelee itse, onko siinä selvästi punaisena lankana suomalaisen kulttuurin puolustaminen vai ei. Tein myös hiljattain kirjallisen kysymyksen median objektiivisuudesta, ja se ymmärrettiin väärin, aika lailla vähän tähän samaan tapaan valitettavasti kuin edustaja Satonen tuossa vihjaili eli siihen, että joku, minä täällä haluaisin ikään kuin ryhtyä journalistiksi kirjoittamaan niitä juttuja tai tarkastamaan niitä juttuja tai valvomaan. Ei, sitä minä en halua enkä ole esittänytkään, vaan kysymys oli juuri siitä, millaista koulutusta journalisteille on, onko se tarpeeksi laadukasta, millaiset ovat valvontamekanismit. Meillä on esimerkiksi Julkisen sanan neuvosto, mutta toistuvasti nähdään, että sen ei koeta olevan riittävä valvontamekanismi ylläpitämään sitten taas sitä riippumattomuutta. Ylipäänsä riippumattomuuden aikaansaanti ei ole mikään ihan itsestäänselvyys, ja sitten juuri jos sitä ei saada aikaan ja kun on myös tämä muu ohjelmatuotanto, niin kyllä minusta olisi syytä keskustella Ylen budjetin laskemisesta.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-16 Tähän edustaja Tavion puheenvuoroon totean, että tietystikin on niin, että eri uutistoimituksissa ihmisillä, jotka näitä sisältöjä tuottavat, on omat maailmankatsomuksensa, ja aivan täysin objektiivista uutisointia, jos nyt rehellisesti puhutaan, ei ole olemassakaan. Ylen tehtävä on kuitenkin äärimmäisen tärkeä, ja ennen kaikkea näiden monesti mainittujen valemedioiden, valeuutisten vastustamisessa tälläkin talolla on tärkeä rooli. Näiden osalta haastan kyllä myös koko salin ja kaikki edustajat siihen, että itsekin kehitämme aina sitä omaa medialukutaitoamme ja varsinkaan tuolla sosiaalisessa mediassa emme nopeasti jaa houkuttelevilta näyttäviä uutisia, ellemme ole aina varmistuneet siitä, että ne ovat sitten aitoja. hivenen täytyy hämmästellä Tavion puheenvuoroa Julkisen sanan neuvostosta siinä mielessä, että itse pidän sitä erinomaisena valvontamekanismina ja pidän Journalistin ohjeita hyvinä. On hyvä, että meillä on tällainen elin, joka itse itseään arvioi ja katsoo. Ja toivonpa muuten, että myös perussuomalaisten oma uutislehti Suomen Uutiset sitoutuisi Journalistin ohjeisiin.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-16 toimituksellisten linjausten, ohjelmapolitiikan, ja sitten hallintoneuvoston välillä, niin ettei hallintoneuvosto puutu niihin asioihin. Mikäli näin olisi, se olisi aivan loputon suo. Itse kukin meistä voi katsoa tuolta Ylen Elävästä arkistosta, kun 70-luvun alussa toimivat sekä radiossa että tv:ssä omat ohjelmaneuvostot, joissa ohjelmia käsiteltiin. Kyllä tuollainen tämän päivän näkökulmasta varsin tragikoomiselta näyttää, ikään kuin poliitikoista koostuva elin olisi jonkunlainen journalistinen ylituomari. On selvää, että kaikki eivät voi olla koko ajan kaikkeen tyytyväisiä, aivan niin kuin edustaja Kärnä ansiokkaasti sanoi. Eikä tämä koske pelkästään poliittisia ohjelmia. Kyllä joku yksittäinen urheilulaji saattaa kokea, että sitä on liian vähän Yleisradiossa esillä tai siitä uutisoidaan liian vähän ja niin edelleen. Ja leikillisesti on tullut sanottua, että urheiluohjelmatkin olivat parempia silloin, kun Lasse Virén juoksi ja Eero Mäntyranta hiihti, että siinäkin taso on mennyt huonommaksi. No, leikki
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-16 toki on merkittävä asia nimenomaan tiedonvälityksen osalta, mutta totta kai Ylellä on paljon muutakin roolia. Tässä on jo puhuttu sen roolista niin kulttuuriohjelmien tuottajana kuin urheiluohjelmien tuottajana. Yksi merkittävä asia on se, että se pitää yllä esimerkiksi kielellisten vähemmistöjen ohjelmia tavalla, jota kaupalliset eivät varmastikaan kykenisi tarjoamaan, ja niin poispäin. Eli kyllä se Ylen rooli on tietenkin paljon laajempi kuin pelkästään tämä yksi. Mutta siltä osin haluaisin kyllä vielä puheenvuoroa kommentoida, että kun te samassa puheenvuorossa ensinnä toteatte, että suomalaisen kulttuurin puolustaminen on tärkeää, ja sitten toteatte toiseksi sen, että Ylen rahoitusta pitää merkittävästi vähentää — niin ymmärsin — niin miten tämä yhtälö on mahdollista toteuttaa? Koska jos me ajattelemme vaikka kotimaista draamatuotantoa, mitä tahansa kotimaista musiikkia tai muuta, niin yksi asia, jonka ymmärsin, kun tämän työryhmän vetäjänä olin, kotimaista tuotantoa, koska Yle on niin iso sen tuotannon ostaja tavalla tai toisella. Siinä mielessä kyllä on nimenomaan niin, että jotta suomen kieli ja Suomen kulttuuri säilyvät vahvasti tässä globaalissa maailmassa, niin siinä Ylellä on ihan keskeinen rooli,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-16 Arvoisa herra puhemies! Pakko aloittaa tämä puheenvuoro sillä, että meillä alkaa kyselytunti torstaisin kello 16 ja televisiointi loppuu noin kello 16.50. Sen jälkeen alkaa kielellisen vähemmistön uutisointi, jolloin sitten parlamentin kyselytunnin, mikä on tarkoitettu oppositiopuolueille, niin että he voivat hallitukselta kysyä kysymyksiä, televisiointi keskeytetään arvostetusti ja kunnioitetusti erään kielivähemmistöryhmän vuoksi. Tästä kun käydään keskustelua, niin se on aika mutkikasta sitten, kun käydään tätä keskustelua Ylen kanssa. Tähän varmaan tarvitaan edustaja Satosta välimieheksi. Toivottavasti kansliatoimikunta sitten ottaa tähän keskusteluun edustaja Satosen, että saadaan tämä asia kohtuullisesti hoidettua. Mutta, edustaja Tavio, en oikein ymmärtänyt, mitenkä teitte ristiriidan asioista, mistä täällä ollaan keskusteltu. Eivät rahoitus ja ohjelma-aika ole ristiriidassa. Kyllä me täällä kaikki ymmärrämme sen, että on erilaisia näkemyksiä ja niitä pitää tuoda julki. Samoin kuin edustaja Kivelälle hallintoneuvoston puheenjohtajana: Vaikka väitetään — tai olitte kuiskannut edustaja Tavion korvaan — että tai olitte kuiskannut edustaja Tavion korvaan — että ei hallintoneuvostossa tehdä ohjelmapolitiikkaa, niin ei ohjelmapolitiikkaa, mutta täältä valitut kansanedustajat istuvat hallintoneuvostossa ja vievät eri puolueiden näkemyksiä Ylelle. Se on se paikka. Ei tämä keskustelu johda poliittista eikä taloudellista toimintaa. Me teemme täällä taloudellisia päätöksiä mutta emme journalistisia päätöksiä. Minun mielestäni juuri hallintoneuvosto on se, missä puolueiden edustajat voivat kertoa yhtiölle, että nyt näyttää sille, että journalistinen linja on vinoutunut. Siellä se pitää tuoda ilmi, että olemme tyytymättömiä
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 eduskunnan täysistunnossa käsitellään Ylen hallintoneuvoston kertomusta ja Ylen asiaa ylipäänsä. Kun meitä on täällä 200 kansanedustajaa, jotka voivat nyt puhua Ylestä, niin kyllä minä uskoisin, että Ylellä olisi joku, joka tätäkin keskustelua seuraa — jos ei nyt seuraa, niin vähintään lukee pöytäkirjan, kaiken järjen mukaan. Kyllä kai 500 miljoonan budjetilla sellaista saa, eli tämä on varmaan sinänsä ihan hyvä hetki myös kritisoida. Edustaja Satonen puhui tuossa ihan kauniisti siitä, että suomalaisuutta pidetään yllä Ylen kautta. Siitä olen itse asiassa hyvinkin samaa mieltä. Sen pitääkin olla nimenomaan painopistealueita, mutta sitten siinä on nimenomaan ongelmana esimerkiksi se, että no, minkä takia Yle sitten ostaa ulkomaista tuotantoa niin paljon. Tarvitaanko Ylellä oikeasti Game of Throneseja vai mitä näitä kaikkia sarjoja siellä pyöritellään? Tarvitseeko tavallaan tällaisen julkisen julkisen mediatalon olla näitä näyttämässä? Uskoisi tämän olevan kokoomuksenkin mielestä vähän outoa. Edustaja Kärnä, te nostitte tuossa esiin vasta-argumentin, minkä olen ennenkin kuullut, että perussuomalaiset eivät saisi kritisoida Yleisradiota tai tätä koko Julkisen sanan neuvoston järjestelmääkään, koska Suomen Uutiset ei kuulu tuohon Julkisen sanan neuvostoon, niin, niin, ei ole siis sitoutunut Julkisen sanan neuvostoon ja niihin journalismin ohjeisiin. Se johtuu siitä, että me haluamme pitää meidän puoluelehtemme rehdisti meidän puoluelehtenämme. Emme me edes väitä, että se olisi riippumaton. En minä edes halua, että meidän puoluelehtemme olisi mitenkään riippumaton, vaan sen on tarkoituskin olla puolueellinen, Suomen edun ajaja, kansallismielisyyden edun ajaja. Se ei silti tarkoita sitä, että se olisi laaduton, kuten tuossa vihjailitte vähän, että sitä ei uskaltaisi jakaa. — Tarkoititte, että se on laadukas sitten, hyvä. — Elikkä te tarkoititte, että se on laadukas, ja se pitää ihan paikkansa. Kyllä sitä uskaltaa jakaa, vaikka se ei kuulu Julkisen sanan neuvostoon, nimittäin kuitenkin se noudattaa lain normeja esimerkiksi siten, että kyllä virheet oikaistaan siinäkin julkaisussa ja sinne on vastikeoikeus. Tässä
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 puhemies! Yle on tärkeä toimija, sitähän ei kukaan kiistä. Mikä muu taho esittäisi ja toisi ohjelmia viittomakielisille, saamelaisille ja niin edelleen? Mutta edustaja Tavion kanssa olen täysin samaa mieltä ja samalla aaltopituudella siitä asiasta, että kyllä tämä asiasta, että kyllä tämä meidän eduskunnan istuntosali on sellainen foorumi, missä voi myös Yleä arvostella ja tuoda esille asioita, mitkä ovat mielestämme epäkohtia, ja toivomuksiakin ja lähettää viestejä, ja nyt varsinkin, kun hallintoneuvoston puheenjohtajakin on paikalla, niin hän varmaan viestit vie perille Ylelle. Suomalaisen kulttuurin kotimaisuusosuutta Ylen ohjelmistossa täytyy jatkuvasti pitää esillä, ja siitä pitää muistuttaa, ettei se unohdu. Ja kuten jo aikaisemmin sanoin tässä, me tarvitsemme Yleä ja se on tosi tärkeä toimija. Perussuomalaiset ovat myös sitä mieltä, mutta jos me arvostelemme asioita, joita pidämme negatiivisina ja väärinä, ne täytyy saada myös esittää täällä istuntosalissa ja julkisesti, ja toivottavasti Yle ottaa ne asiat huomioon. En minä näe tässä mitään epämääräistä sen suhteen. Tämä on hyvä foorumi tuoda asioita esille, ja sitä varten me täällä keskustelemme.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-16 Itselleni Yleisradio on etenkin kansainvälisestä kontekstista mielenkiintoinen asia. Valmistelen tällä hetkellä Euroopan neuvostossa raporttia siitä, mitenkä yleisradioyhtiötä voisi koko Euroopassa hyödyntää paremmin valeuutisten ja vihapuheen torjunnassa. Mielestäni yleisradioyhtiöt niin muualla Euroopassa kuin Suomessakin ovat tässä aivan keskeisessä roolissa. Olen siitä erittäin iloinen ja kiitollinen, että Yle on perustanut tällaisen Journalismin akatemian, jolla pyritään nimenomaan valeuutisten torjuntaan sillä tärkeimmällä keinolla elikkä journalistisen laadun parantamisella ja journalistiseen laatuun panostamisella, koska omasta mielestäni näiden niin sanottujen valeuutisten torjunnassa nimenomaan se laatu ja vielä kerran laatu on kaikista tärkein asia. Toinen keskeinen asia on tietenkin tämä median itsesäätelymekanismi. Tässä äsken viitattiin näihin Suomen Uutisiin. Jos kerran Suomen Uutiset ovat edellisen puhujan mukaan niin laadukas media, niin ihmettelen, minkä takia se ei sitten ole valmis tähän median itsesääntelymekanismiin elikkä osallistumaan Julkisen sanan neuvostoon. Yle on siinä keskeinen tekijä, ja ja hyvä näin. Mielestäni tosiaan Ylellä olisi hyviä mahdollisuuksia tuoda näitä omia faktantarkistuskäytänteitä ynnä muita valeuutisten torjuntaan ja laadukkaan journalismin tuottamiseen liittyviä käytänteitä laajemminkin
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 perussuomalaisten edustajat toivat siellä esille, että tietyt uutisoinnit oli koettu puolueelliseksi, sen jälkeen joku oli vuotanut mediaan, että tällainen puheenvuoro oli pidetty suljetussa kokouksessa, ja sen jälkeen media kävi kohuamaan, että mediaa ei saa arvostella. Elikkä mikä on sitten se paikka, missä Yleisradion toiminnasta saa keskustella? Tämä Ylen ongelma on se, ettei veronmaksajien kustantaman mediatalon pitäisi pyrkiä nykyisen kaltaiseen mielipidevaikuttamiseen. Kuitenkin mielipidevaikuttamista esiintyy jatkuvasti, räikeästi ja selvästi erityisesti punavihreään suuntaan ja EU:n ylistämisen suuntaan. Tämä on sääli, sillä avoin ja räikeä poliittinen toiminta vie uskottavuutta Yleltä sellaisena toimijana kuin sen pitäisi olla eli esimerkiksi erityisryhmien ja lastenohjelmien tuottajana ja vastaavien kaupallisesti ei-kannattavien
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 hyvä paikka keskustella Yleisradion ohjelmapolitiikasta ja siitä, onko Yleisradio täysin riippumaton vai ei. Totta kai on niin, että meillä kaikilla on oma näkemyksemme siitä, kohteleeko tai uutisoiko Yleisradio esimerkiksi poliittisista asioista aivan riippumattomasti ja puolueettomasti, mutta en nyt sinänsä lähde sitä keskustelua tältä osin pitkittämään. Totean kuitenkin vain, että on hyvä, että tätä keskustelua on täällä käyty. Sitä vastoin hiukan ihmettelen suuresti arvostamani edustaja Myllykosken lausuntoa siitä, että hän pitää hallintoneuvoston suljettuja kokouksia parempana tai oikeana paikkana keskustella ohjelmapolitiikasta. Mielestäni näin ei kuitenkaan kuitenkaan ole, vaan on parempi, että näitä asioita tuodaan julkisesti esille, ja sitten Yleisradion johto voi tietysti tämän julkisen keskustelun myötä myös harkita, onko ohjelmapolitiikka siellä oikeassa muodossa. Keskustelussa on noussut esille myös kotimaisen ohjelmatuotannon suuri merkitys. Jaan tämän käsityksen itsekin, se on erittäin tärkeä. Meidän tulisi täällä Suomessa pyrkiä siihen, että
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-16 Arvoisa puhemies! En ajatellut osallistua tähän keskusteluun, mutta kun tässä käytiin keskustelua siitä, pitäisikö Ylen tuottaa ikään kuin vähän suppeammin niitä sisältöjä ja vain sellaisille tietyille erityisryhmille ja samaan aikaan vaikkapa sitten suomalaisen kulttuurin puolustamista, niin ihminenhän oppii katsomaan jotakin välinettä tai käyttämään jotakin välinettä. Sen vuoksi on tärkeää, että Yle on suhteellisen laajan palvelun talo, koska silloin sitä katsovat myös sellaiset, jotka eivät välttämättä ehkä katso niitä joitakin osioita, joita taas tämä suppea ohjelmapolitiikka tuottaisi. Ja jos ajattelemme vaikkapa nuoria, niin siinä mielessä on tärkeää, että siellä on viihteellisempää ja laajemman palvelun tuotantoa kuin pelkästään joitakin asiallisia ja tiukkoja, vaikkapa sitten vähemmistöjä koskevia ohjelmia, koska silloin herkästi välineestä tulee vieras ja sitä ei katsota ollenkaan,
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 median puolueettomuuden ongelmat suinkaan ole yksinomaan Ylen ongelmia, enkä ole niin täällä esittämässä. Aika paljon Suomessa on ongelmaa esimerkiksi sen takia, että niin moni uutisointia. Siinä mennään eri kulttuureiden uutisointitoimintaan, missä on taas, niiden omissa kulttuureissa, siihen toimintaan kuuluva puolueellisuus ja aivan selvät jakaumat, että mikä uutistalo on minkäkin ideologian äänenkantaja. Sitten täällä Suomessa, pienessä Pohjolassa, ikään kuin otetaan niitä sieltä, eikä ehkä oikein täysillä ymmärretä, että niissä on selvät ideologiaerot. Tämä liittyy myös äsken äsken mainittuun nuortenohjelmien tuottamiseen: Jos ja kun nyt on nähty, että tilanne on sellainen, että jossain pienessä marxilaisessa vähemmistössä nousee hirveä kohu siitä, että joku on jossain lastenohjelmassa ollut intiaani, niin juuri tällaisen pienen vähemmistön aiheuttamien kohujen mukanameno ja tämmöiseen loukkaantumisen kulttuuriin alistuminen ei ole ainakaan minkään sortin osoitus riippumattomuudesta. Samoin jos tuotetaan joitain nuortensarjoja, vaikka joitain asiapitoisia sarjoja tai tai yhteiskunnasta kertovia sarjoja nuorille ja asiaohjelmia, niin samoin niissä tulisi vähän katsoa, onko tässä nyt kuitenkin joku ihan selvä ideologinen painotus tämän ohjelman sisällössä ja mitä se ideologinen painotus on, onko se kuitenkin kallellaan vähän siihen punavihreään Helsinki-kuvaan vaiko jotain kenties puolueetonta ja järkevämpää.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 Kiusaaminen on valitettavasti saanut myös uusia muotoja muun muassa sosiaalisen median käytön jatkuvan laajenemisen kautta, ja näyttääkin siltä, että kiusaamisen ehkäiseminen ja kiusaamistapausten selvittely on jopa vaikeutunut entisestään, kun vanhemmilla tai opettajilla ei aina ole mahdollisuuksia tai konkreettisia keinoja niihin puuttua. Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Elomaakin tässä edellä toi esille, toisinaan esimerkiksi kouluissa myös pelätään vanhempien reaktioita näissä kiusaamistapausten selvittelyissä ja yritetään jopa hyssytellä selvätkin kiusaamistapaukset maton alle. Se ei tietenkään missään tapauksessa ole oikein. Siksi nyt tarvitaankin konkreettisia toimenpiteitä ja keinoja, ja tämä edustaja Elomaan esittämä ulkopuolinen asiantuntija voisikin helpottaa merkittävästi tällaisten hieman vaikeampien kiusaamistilanteiden oikeudenmukaista ratkaisemista. Perussuomalaiset ovat muutenkin vaatineet monessa yhteydessä ja moneen otteeseen tiukkaa puuttumista kiusaamistapauksiin ja myös muun muassa opettajille konkreettisempia keinoja niihin tarttumiseen. kai myös vanhemmilla on suuri vastuu siitä, miten he lapsensa kasvattavat, ja sekin tuli tässä edustaja Elomaan hyvässä puheenvuorossa esille. Hän viittasi tähän, että myös kiusaajilla monesti voi olla sellainen tausta, että heidänkin asiaansa pitää yhteiskunnan helpottaa, mutta ensisijaisesti tietysti täytyy varmistua siitä, että näitä kiusaamistapauksia ei edes esiinny. Arvoisa puhemies! Lopuksi totean, että toivon edustaja Elomaan lakialoitteelle asiallista ja menestyksellistä valiokuntakäsittelyä.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 Arvoisa puhemies! Edustaja Parviaisen puheenvuoroa oli ilo kuunnella. Se oli aivan erinomainen. Näen niin, että tämä edustaja Elomaan esittämä koulurauha-asiamies voisi pikemminkin tukea tuota hyvää kehitystä ja koordinoida sitä ylempää. Tässähän ei edellytetä, että välttämättä uusi uusi henkilö palkataan siihen vaan sitä tehtävää voisi joku jo olemassa oleva viranhaltija hoitaa. Tämä itse aihe on onneksi hyvin ajankohtainen ja keskustelua herättävä, niin kuin kävi ilmi tuosta edustaja Elomaan saamasta palautteestakin. Siitä palautteesta kävi oikeastaan hyvin ilmi, miten pitkään koulukiusatuksi tuleminen vaivaa ihmistä. Tiedetään, että lapset ja nuoret ovat hyvin herkkiä psykologisesti ja tällainen asia kyllä voi vaikeuttaa sitä kasvua, pienikin kiusaaminen saati sitten suurempi kiusaaminen tai jatkuva kiusaaminenhan voi lähestulkoon pilata jonkun nuoren elämän. on tärkeää, että tähän otetaan nollatoleranssi ja pohditaan näitä uusia lähestymistapoja. Perussuomalaiset edellyttävät hyviä käytöstapoja Suomen koululaisilta, ja me haluamme, että Suomen kouluissa on koulurauha niin välitunneilla kuin oppitunneillakin. Tahdomme, että opettajia kuunnellaan, eli oppilaat eivät saa siis myöskään häiritä tai kiusata opettajia, vaan meistä tarvitaan kuria sen verran, että nuoret myös tottelevat opettajia. Tämäkin puoli on tärkeä. Mietin, että kun tässä lakialoitteessa esitetään tätä koulurauha-asiamiestä kunnalliseksi, tokihan tässä maakuntauudistuksen toteuduttua sitä voi pohtia myös, voisiko siinä olla rooli maakunnalla näin jatkovalmistelun kannalta.
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-16 Jokainen tarvitsee kavereita, yhteisöjä, joihin kuulua, sekä kokemuksen siitä, että elää turvallisessa ympäristössä. Politiikalla ei voida poistaa yksinäisyyttä tai tuottaa onnellisuutta, mutta edellytyksiä hyvälle elämälle sillä voidaan luoda, ja kiusaamisen ehkäiseminen on juuri tätä edellytysten luomista. tiedämme, ponnisteluista huolimatta kiusaaminen on edelleen vakava ongelma ihan liian monen lapsen ja nuoren elämässä. Haasteena on se, että kiusaamisen uudet muodot ylittävät oppilaitosten rajat. Kiusaamista tapahtuu kasvavassa määrin sosiaalisessa mediassa. Kiusaamisen ehkäiseminen ja kiusaamiseen puuttuminen vaativat koko ajan uusia keinoja meiltä aikuisilta. Kouluista pitää tehdä esimerkillisen kiusaamisvapaita yhteisöjä, koska se koulurauha on ihan jokaisen oppilaan ja myöskin opettajan luovuttamaton oikeus. Vastuu koulurauhasta ja turvallisesta oppimisesta on ihan koko kouluyhteisöllä ja ympäröivällä yhteiskunnalla, korostaen myöskin huoltajien keskeistä roolia kasvattajina. Kiusaamiseen puuttuminen on kuitenkin ennen kaikkea koulujen, päiväkotien ja oppilaitosten koko henkilökunnan tehtävä, ja on tärkeätä myöskin antaa henkilökunnalle riittävät työkalut puuttua siihen kiusaamiseen. Puuttumattomuuden kulttuuria ei pidä sallia yhteisöissä, joiden tehtävänä on kasvattaa meidän lapsia ja nuoria kohti vastuullista aikuisuutta. Samalla myöskin toimiva yhteydenpito lasten ja nuorten vanhempiin sekä koko yhteisön tiedossa olevat toimintasäännöt ehkäisevät jo olemassa olevaa kiusaamista. Sen takia myöskin järjestyssäännöt ovat kouluissa tärkeitä. Kiusaamiseen on todellakin mahdollista vaikuttaa, mutta se edellyttää suunnitelmallista ja systemaattista työtä, ja uskon, että tuo edustaja Elomaan ehdotus koulurauha-asiamiehestä voisi olla hyvä apu, että tässä päästään eteenpäin. Nyt meillä on eduskunnan käsittelyssä tällä hetkellä uusi varhaiskasvatuslaki, ja olen todella iloinen, että sinne on pykäliin nyt ensi kertaa kirjoitettu tuo kiusaamiseen puuttuminen myöskin varhaiskasvatuksessa. varhaiskasvatuksessa. Lukiolaissa, joka meillä myöskin on käsittelyssä, on hyvin löyhä kirjaus kiusaamiseen liittyen, ja esimerkiksi Lukiolaisten Liitto on toivonut, että siihen tulisi parempi kirjaus. Myöskin lukiolaiset tarvitsevat lain suojaa siihen, että kiusaamistapauksiin myöskin lukioissa puututaan. Avainroolissa on tietenkin toimiva oppilas- ja opiskelijahuolto läpi meidän koko koulutusjärjestelmän, sillä se ehkäisee pahoinvointia, ja myöskin tämmöinen yhteisöllinen opiskeluhuoltotyö, joka kohdistuu koko kouluyhteisöön, ehkäisee kiusaamista ja ongelmia ja edistää sitä varhaista puuttumista. On todella tärkeätä, että meillä oppilas- ja opiskelijahuolto toimii hyvin ja on riittävästi resursoitua, jotta sitten voidaan myöskin tähän kiusaamiseen puuttua ja jotta lapset ja nuoret pääsevät sinne
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-16 isompiensa kiusaamaksi taikka jotain muuta vastaavaa, joko yhden henkilön tai useamman henkilön kiusaamaksi. Mutta voi sanoa, että tänä päivänä meillä ovat nämä kiusaamisvälineet, tämä sosiaalinen media ja muut viestintävälineet, tulleet mukaan, ja se on tehnyt tästä asiasta aika vakavan ilmiön ja pahimmillaan johtanut karmeisiin seuraamuksiin. Aivan kuten edustaja Ulla Parviainen omassa puheenvuorossaan sanoi, karmeimmat tapaukset, pahimmat toki pitää hoitaa niin, että ne menevät poliisin tutkittavaksi. Kyllä ne ovat semmoisia vakavia juttuja, että niihin pitää puuttua kovalla kädellä. Mutta ennen kuin niin pitkälle on menty... Luin juuri netistä tästä Kiva Koulu ‑hankkeesta, jota Turun yliopistossa on kehitetty, toimintatapamenetelmä, jossa ihmiset saatetaan yhteistyöhön ja kiinnittämään huomiota tähän kiusaamistilanteeseen yleensä kouluissa. Mielestäni ainoa tehokas tapa tähän puuttua on se, että niin opettajat kuin oppilaat ja oppilaiden vanhemmat, kaikki otetaan tähän työhön mukaan ja tehdään kaikille tiettäväksi sen koulun alueella, että tässä koulussa ei ketään kiusata ja kaveria autetaan aina. En usko siihen, että millään virkamiehellä tähän pystyttäisiin ratkaisu tuomaan, vaan käytettäkööt ne rahat, jos on kunnalla varaa käyttää lisää sivistystyöhön, vaikka sitten esimerkiksi varhaiskasvatukseen taikka sitten koululuokkien ryhmäkokojen pienentämiseen. pienentämiseen. Käytettäkööt ne sitten sinne ja kehitettäköön näitä yhteistyömuotoja oppilaiden, oppilaiden vanhempien ja opettajien välillä niin, että pidetään niitä yhteisiä palavereja ja ollaan tietoisia ongelman vakavuudesta. Sitten ne kaikkein vakavimmat tapaukset, joita ikävä kyllä Suomessa muutamia aina silloin tällöin tulee ihan julkisuuteen saakka, ovat sitten selkeästi poliisiasioita, ja niihin pitää puuttua kovalla kädellä. Jos
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-16 Arvoisa puhemies! Jokaisella tulisi olla oikeus turvalliseen opiskelu- tai työympäristöön. Koulurauha rakoilee, ja ratkaisuja on löydettävä. Viime aikoina on uutisoitu, että osassa kunnista perusopetuksen ryhmäkoot ovat hälyttävän suuret. Tämä vaikuttaa merkittävästi myös koulurauhaan. Isompaan ryhmään mahtuu todennäköisemmin enemmän kiusaajia joukkoon, ja samanaikaisesti opettajat ovat kuormitetumpia opetustyön puolesta ja aikaa kiusaamistapausten perusteelliseen selvittelyyn on rajallisesti. Me perussuomalaiset olemme jo pitkään kantaneet huolta liian suuriksi paisuneista opetusryhmistä. Perusteita ryhmäkokojen pitämiseksi kohtuullisina ei ole vaikea keksiä: koulurauha, opetuksen laatu ja opettajien jaksaminen — tässä muutama. Mielestäni hallituksen tulisi toimia aktiivisesti, jotta opetusryhmät saataisiin pienemmiksi niissä kunnissa, joissa ongelmia ilmenee. Näin luotaisiin paremmat edellytykset puuttua myös koulukiusaamiseen. Ongelma on vakava ja valtava. Vuoden 2017 kouluterveyskyselyn mukaan esimerkiksi kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista joka neljäs on kiusaamisen uhri. Kiusaamismuodot, mistä minä sain viestejä Facebookissa, puhelinsoittoja ja sähköpostiviestejä, ovat muun muassa seuraavia: nettikiusaamista on paljon, tavaroiden piilottamista, otetaan kiusatulta kännykkä ja tilataan sillä tavaraa, jätetään yksin, kaveripiiristä irrotetaan niin, ettei oteta porukoihin mukaan, levitellään vääriä juoruja, käydään käsiksi, pahoinpidellään ja tuhotaan omaisuutta. Ja kun kysyttiin, mitä on tapahtunut sen jälkeen, kun olet kertonut kiusaamisesta, niin noin 30 prosenttia ilmoitti, että kiusaaminen on jatkunut tai pahentunut. Tämä on hälyttävä luku ja kertoo siitä, kuinka kiusaamiseen puuttumiseen tarvitaan uusia keinoja. Edustaja Hoskonen toi esille sen, että asia pitää ratkaista vanhempien, keskuudessa. Tätä lakialoitetta tehdään nyt sen takia, että tämä ei toimi tällä hetkellä kunnolla. Tarvitaan uusia keinoja. Hallituksen on nyt kunnolla tartuttava toimeen ja tämän asian ytimeen. Pelkkä työryhmä raportteineen ei kiusattuja auta, vaan tarvitaan vahvoja konkreettisia uudistuksia kiusaamisen kitkemiseksi. Arvoisa puhemies! Lopuksi kiitän:
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-16 Arvoisa rouva puhemies! Nykyinen ampuma-aselaki velvoittaa hankkimaan aselupamenettelyn kautta hankkimisoikeuden jokaiselle ampuma-aseelle. Hankkimisoikeus on haettava aina uudelleen myös silloin, vaikka asetta hankkiva omistaisi jo samantyyppisen aseen. Kyseisen lain 42 §:ssä todetaan: ”Aselupa on ampuma-aseen, tehokkaan ilma-aseen tai aseen osan hallussapitoon oikeuttava lupa, johon voidaan liittää oikeus ampuma-aseen tai aseen osan hankkimiseen taikka valmistamiseen tai muuntamiseen yksityistä tarkoitusta varten. Aseluvan antaa ja peruuttaa poliisilaitos.” Arvoisa rouva puhemies! Byrokratian kannalta olisi yksinkertaisinta, mikäli Suomessa olisi niin sanottu asepassijärjestelmä. Asepassilla voisi hankkia ja pitää hallussaan tietyn määrän tietyntyyppisiä ampuma-aseita. Poliisihallitus ja sisäministeriö eivät kuitenkaan nähneet mahdollisuuksia tällaisen järjestelmän toteuttamiseen, kun asiaa viimeksi hallintovaliokunnassa käsiteltiin, ja on erittäin valitettavaa, että ampuma-aselain uudistuksessa jäätiin jollakin tavalla puolitiehen. Uudistuksen yhteydessä nähtiin kuitenkin tarpeelliseksi purkaa tarpeetonta byrokratiaa, ja näin myös toimittiin luopumalla muun muassa soveltuvuustestauksesta, siirtymällä harkintaan hankitun aseen esittämisessä sekä luomalla kokonaan sähköinen menettely ampuma-aseen hankkimiseksi. Hankkimismenettelyn byrokratiaa voitaisiin kuitenkin edelleen keventää yksinkertaisesti niin, että luovuttaisiin velvollisuudesta hakea uutta aselupaa vaihdettaessa jo omistettu ampuma-ase uuteen samantyyppiseen. Tällaista menettelyä voitaisiin soveltaa ampuma-aseita myyvissä laillistetuissa liikkeissä. Tulevaisuudessakin täytyisi siis erityyppistä tai ensimmäistä uudentyyppistä asetta hankittaessa hakea aselupaa hankkimisoikeuden kanssa poliisilaitokselta. Tällä varmistettaisiin, että jokainen laillisen aseen omaava on käynyt lupaprosessin läpi ja aseluvan myöntäminen on todettu viranomaisten toimesta turvalliseksi ihmisen itsensä ja yhteiskunnan kannalta. Arvoisa rouva puhemies! Esitän tässä aloitteessani 24 muun allekirjoittaneen kanssa, että ampuma-aselain 42 a §:ää muutettaisiin siten, että voimassa olevalla aseluvalla voitaisiin hankkia vastaava ase miltä tahansa luvitetulta asealan elinkeinonharjoittajalta sillä edellytyksellä, että aseluvan mukainen ase luovutetaan kaupan yhteydessä asealan elinkeinonharjoittajalle. Asealan elinkeinonharjoittajan olisi tämän jälkeen ilmoitettava luovutuksesta poliisille, ja uuden aseen hankkijan olisi esitettävä tämän jälkeen hankkimansa ase 30 vuorokauden kuluessa poliisille. Uusi aselupa uuteen aseeseen annettaisiin tämän jälkeen hakijalle kustannuksitta. Toivon, että hallintovaliokunta yhdistää tämän aloitteeni ampuma-aselain käsittelyyn, kun se esitys tänne eduskuntaan syksyllä sitten aikanaan saapuu. — Kiitos.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-16 aloitteista ja tavoitteista. On aivan selvää, että kun metsästäjä esimerkiksi vanhasta haulikosta luopuessaan on uutta hankkimassa, niin hänellähän on siihen vanhaan aseeseen jo lupa ja on havaittu se, että hän osaa sitä käyttää ja on vastuullinen käyttäjä. Eli tässä voitaisiin ihan oikeasti byrokratiaa ja turhaa hallintoa purkaa tältä osin. Kyseinen henkilö asetta ostaessaan laillisesta kaupasta saisi sitten luovuttamalla vanhan aseen pois ja ostamalla uuden tilalle luvan, lupa ikään kuin jatkuisi. Totta kai viranomainen kirjoittaa sille uuden luvan, että saa siihen sitten asianmukaiset asiakirjat kuntoon ja rekisterit ajan tasalle. Tämä on esimerkki siitä, että kun yhteiskunnassa varsinkin tänä päivänä meillä on kaikki niin digitaaliseksi mennyt, niin tällaisten muodollisten asioitten hoito pitäisi kyllä saada mahdollisimman nopeaksi. Sitten totta kai henkilö, jolla ei ennen asetta ole tai joka ei omista vielä hakuhetkellä yhtään asetta mutta on uutta hankkimassa esimerkiksi saatuaan metsästyskortin, siinä tilanteessa kävisi sen saman prosessin läpi, minkä aseenhankkija joutuu tänä päivänä aina käymään. Tässäkin asiassa soisi, että tämä byrokratianpurku etenisi, ja kannatan lämpimästi edustaja Kärnän hyvää aloitetta ja toivon hänen esityksensä mukaan, että tämä liitetään siihen hänen mainitsemaansa uuteen lakikäsittelyyn.