Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-14 Arvoisa herra puhemies! Tämä käyty keskustelu vaihtoehtobudjeteista on mielestäni ollut hyvin hämmentävää. On pakko myöntää, että esimerkiksi kristillisdemokraattien ja demarien avauksissa nuorisotyöttömyyden ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi oli hyviä ajatuksia. Niitä kannattaa ehdottomasti viedä eteenpäin, olipa hallitus seuraavan vuoden lopulla sitten mikä tahansa, koska nuorisotyöttömyyden ja syrjäytymisen torjunta tässä yhteiskunnassa pitää ottaa joka hetki vakavasti. Se on selvä asia. Mutta kun katsoo sitten esimerkiksi demarien vaihtoehtobudjettia, niin sellaisia vaihtoehtoja, joita minä en millään pysty ymmärtämään, on juuri tämä budjetin tulopuolen kasaaminen. Kun siellä edelleen pyörii Suomen Pankin rahojen ottaminen ja taas kerran Sitran taseen puhdistaminen, niin ei siitä voi tulla kuin surulliseksi. Että onko todella niin, että tällaista politiikan bitcoin-peliä pelataan koko ajan, kuten edustaja Ala-Nissilän jossakin kuulin mainitsevan, että tällaista politiikan bitcoin-peliä pelataan. Jos budjetti kerran laaditaan, niin tulojen pitää olla reaalituloja ja menojen pitää olla sellaisia, että ne ovat vähintään kohtuullisia mutta eivät missään tapauksessa tuhlailevia. Jos me haluamme eduskunnassa uskottavuutta puheillemme ja teoillemme, kannattaisi sitten kiinnittää huomio niihin omiin esityksiinkin. Joka tapauksessa, kun tämä hallitus aloitti työnsä, työllisyysaste tässä maassa oli 67,7. Tällä hetkellä se on 71,7 prosenttia, ja kuten pääministeri Sipilä on sanonut, seuraavan hallituksen tavoitteen työllisyysasteeksi Ja kaikkien on syytä muistaa, että joka ainoa prosenttiyksikkö, mikä työllisyysasteessa voitetaan, tarkoittaa 30 000:ta työpaikkaa ja 1,4:ää miljardia plussaa julkiseen talouteen. Nämä luvut kun pitää mielessä, niin on jo aika paljon pitemmällä kuin siinä alkutilanteessa, kun lähtee valtion tai julkista taloutta parantamaan. Keskustelu yrittäjävähennyksen poistamisesta nousi esille taas demarien vaihtoehtobudjetin myötä. Kun kuunteli demarien edustajien puheenvuoroja, niin ei voinut kuin ihmetellä sitä, että tuntuu, että sitä ollaan taas miljonäärejä tukemassa. Se on selvä asia, että kun silloin aikanaan, 2014, tehtiin yhteisöverouudistus ja 4,5 prosenttiyksikköä pudotettiin yhteisöveroa, niin totta kai siitäkin joku hyötyi. Sekin päätös varmaan tuki suomalaista työllisyyttä, mutta siitä jäävät nämä henkilöyhtiöt ja pienet yrittäjät täysin paitsi. Sen takia tämä piti tehdä, ja on aivan oikein, että se tehtiin. Ja kun katsoo sitä, kelle se hyöty koitui tästä yrittäjävähennyksestä, niin suurimmaksi osaksi se menee alle 55 000 euroa ansaitseville elinkeinonharjoittajille. Suurin osa menee sinne. Ja niistä paljon puhutuista miljonääreistä: Yli 300 000 euroa ansaitsevia yritysvähennyksen saajia, elinkeinonharjoittajia, oli 275 kappaletta. Saatu hyöty näille 275:lle oli 6,4 miljoonaa euroa, koko potista 2,2 prosenttia. Että kun puhutaan miljonääreistä ja miljardeista, niin kannattaisi joskus vähän noita numeroitakin katsoa. Pelkkä populismi ei valtion eikä kuntien taloutta eikä kenenkään ta-loutta paranna. Ja sitten se yritystoiminnan onnistuminen: Puhutaan siitä, että yritykset tuottavat tänä vuonna 12 miljardia euroa voittoa ja siitä jaetaan sitten osinkoa — muistaakseni edustaja Arhinmäki siitä piti kovan palopuheen täällä, hyvä näin. Mieleeni nousi kyllä kuitenkin väkisin se, että jos yritykset eivät tuota voittoa, ne eivät kehity eivätkä maksa palkkoja eivätkä investoi tulevaan. En ole yhdenkään sellaisen yrityksen nähnyt investoivan tulevaan, joka tuottaa tappiota ja joka on konkurssin partaalla, paremminkin siellä vähennetään työvoimaa ja valmistaudutaan lopettamaan toiminta. Metsäasiasta, arvoisa puhemies, sen verran vielä, että Rinteen malli metsien hoidossa ja hakkuussa on täysin minun ymmärrykseni ulkopuolella. 72,4 miljoonaa mottia on kuulemma katto, ja joka ainoa motti, mikä siinä 72,4:ssä on, menee jo olemassa oleville tehtaille, sekä sellutehtaille, sahoille että moneen muuhun käyttöön. Siitä ei riitä yhdellekään tehtaalle enää lisää raaka-aineita — ei riitä Finnpulpille Kuopioon, ei riitä Kemijärvelle sellutehtaalle eikä siitä riitä Lieksaan mahdollisesti nousevalle GFN:n öljytehtaalle eikä riitä Uimaharjun tehtaan kehittämiseen. Tämän viestin kohdalla kannattaa näillä paikkakunnilla asuvien demarienkin kannattajien miettiä, että tällä keinoinko pistetään investointisuunnitelmat multiin kertalaakista. Toivoisin, että kun numeroita esitetään, niin oltaisiin rehellisiä niiden suuruusluokissa ja ennen kaikkea tunnustettaisiin tosiasiat. Kaikki se metsätoiminta, mikä Suomen metsissä tapahtuu, tapahtuu suomalaisten hyväksi. Hyödynsaajista suurin osa on kaupunkilaisia metsänomistajia. Ja lopuksi, arvoisa puhemies: Mikä tärkeintä, kaikki nämä koneet, joilla metsissä puuta korjataan, ovat suomalaista työtä. Teollisuudessa olevat sahalaitteet, sellukoneet, kaikki ovat suomalaista työtä. Elikkä älkää, hyvät ihmiset, lähtekö vastustamaan suomalaista työtä.