Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-13 Käsittelyn pohjana oleva mietintö on valmistunut, ja haluan ensinnä kiittää valiokunnan varsinaisia ja varajäseniä siitä työstä, jota olette olleet tekemässä valtiovarainvaliokunnan eri jaostoissa ja valtiovarainvaliokunnassa. yhdessä kuulleet lukuisan määrän asiantuntijoita useamman kuukauden ajan, ja nyt meillä on olemassa käsittelyn pohjana valmis mietintö. muutamia talousarvion keskeisiä linjauksia. Ensinnä: Työllisyys, välittäminen, osaaminen ja turvallisuus — näihin hallitus esitti lisäpanostuksia. Työn verotus säilyy lähes ennallaan, solidaarisuusvero säilyy nykyisellään, ja kaikkein pienituloisimmat vapautuivat yleisradioverosta. Työllisyyttä parantavia toimia vahvistetaan. Tehdään myös uusia keinoja nuorisotyöttömyyteen. Ammatillisen koulutuksen tarjontaa lisätään 1 000 opiskelijavuodella nuorisotyöttömyyden helpottamiseksi ja osaamistarpeisiin vastaamisen Varhaiskasvatusmaksuja alennetaan. Maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin tulee noin 6 700 perhettä lisää. Myös lapsilisän yksinhuoltajakorotukseen osoitetaan lisää rahaa. Äitiysavustusta korotetaan, ja pikkulapsiperheiden vanhempainpäiväraha nousee. Myös elinkeinoelämän uudistamista ja kansainvälistymistä tuetaan. Lisäpanostuksia kohdistetaan kasvun ja kansainvälistymisen sekä innovaatiopolitiikan tukemiseen. Liikenneverkkoa parannetaan. Perusväylänpitoon ehdotetaan kohdennettavaksi 1,4 miljardia euroa. Ensi vuonna käynnistettäviä uusia väylähankkeita on yhteensä kuusi kappaletta. Myös turvallisuutta ja turvapaikkaprosesseja parannetaan. Terrorisminvastaista toimintaa tehostetaan. Ohjataan lisärahaa poliisitoimelle ja suojelupoliisille. ilmastonmuutoksen torjuntaan ja luonnon monimuotoisuuteen osoitetaan lisäpanostuksia. Liikenneverkon rahoitusta arvioivan parlamentaarisen työryhmän tekemät esitykset liikenteen päästövähennyksiin toteutetaan. Maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelu etenee. Valinnanvapauspilotteihin panostetaan. Uudistuksen valmisteluun ja toimeenpanoon ehdotetaan huomattavia resursseja talousarviossa. Arvoisa rouva puhemies! Talouden näkymät ovat parantuneet tämän vuoden aikana huomattavasti, ja Suomen talous on saavuttanut nopean kasvuvaiheen pitkän heikon ajanjakson jälkeen. Kasvu on nyt kestävämmällä pohjalla, sillä se perustuu kulutuksen ohella investointien ja viennin lisääntymiseen. Työllisyys paranee, mutta työttömien määrä alenee kuitenkin vielä hitaasti. Julkisen talouden syvä alijäämä on pienentynyt, ja julkisen talouden velkasuhde on kääntynyt loivaan laskuun jo vuonna 2016. Hyvä ja suotuisa tilanne ei kuitenkaan riitä poistamaan rakenteellisesta ongelmasta johtuvaa julkisen talouden rahoituksen epätasapainoa, sillä etenkin väestön ikääntyminen heikentää julkista taloutta kiihtyvään tahtiin tulevina vuosikymmeninä. Tämä tarkoittaa 7—8 miljardin euron sopeutustarvetta vuoden 2021 tasossa. Valtiovarainvaliokunnan mielestä vallitsevassa tilanteessa on oleellista ylläpitää ja vahvistaa saavutettua kasvua. Samalla on pidettävä huolta siitä, ettei finanssipolitiikka muodostu myötäsykliseksi. Arvoisa puheenjohtaja! Sipilän hallituksen toimet valtiontalouden vahvistamiseksi ovat oikeita. Valiokunta pitää hyvänä, että hallitus noudattaa talouden säästöohjelmaa ja menokuria, ja korostaa, että talouskasvu ei anna perusteita julkisten menojen kasvattamiselle, vaan julkisen talouden tasapainottamista on edelleen jatkettava. Tämä on tarpeellista, koska väestön ikääntymisen haasteet ovat jo käsillä, kun eläkemenojen kasvu on nopeutunut suurten ikäluokkien siirryttyä eläkkeelle, minkä lisäksi vanhusväestön hoito- ja hoivamenot ovat kasvamassa. Valiokunta on tyytyväinen työllisyyttä edistäviin toimiin, joilla puretaan kannustinloukkuja ja kehitetään työttömyysturvaa. Valtiovarainministeriön arvion mukaan hallituksen asettamaa 72 prosentin työllisyysvelvoitetta ei ehkä saavuteta. Tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi työllisten määrän kasvua vielä noin 50 000 henkilöllä. Valiokunta korostaa, että hallituksen tulee siten edelleen panostaa työllisyyden parantamiseen. Erityisesti rakenteellista työttömyyttä tulee pystyä alentamaan. Valiokunta painottaa myös toimia, joilla huolehditaan osaavan työvoiman saatavuudesta. Muutenkin osaamisen merkitys on erittäin ratkaisevaa, ja ensi vuoden talousarviossa osoitetaan lisäresursseja osaamisen vahvistamiseen. Valiokunta kannustaa lisäksi rakenteellisten uudistusten toteuttamista ennustettua nopeamman tuottavuuskehityksen mahdollistamiseksi ja viittaa myös liikennepääluokan kohdassa esitettyyn ja painottaa väyläverkon kehittämisen ja sen pitkäjänteisen rahoittamisen merkitystä. huomiota siihen, että valtion vastuiden määrä on kasvanut voimakkaasti viime vuosina ja kansainvälisesti tarkasteltuna Suomen takaukset ovat korkealla tasolla. Tämän lisäksi kansainväliselle rahoituslaitokselle vaadittaessa maksettavien pääomavastuiden määrä kasvoi EU:n talouskriisin hoidon myötä 18 miljardiin euroon. Koko valtiontalouden tasapaino ja velka: Talousarvioesitys ensi vuodelle on noin 55,8 miljardia euroa. Esitys on 3,1 miljardia euroa alijäämäinen, mikä katetaan lisälainanotolla. Ensi vuoden lopussa valtionvelan arvellaan olevan 110 miljardia euroa, mikä on noin 47 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Valtiovarainvaliokunta on jälleen tehnyt muutoksia budjettiin. Valiokunta lisää talousarvion määrärahoihin noin 40,3 miljoonaa euroa. Suurin osa kohdistetaan liikenneväylien parantamiseen sekä tukemaan koulutusta, sivistystä, kulttuuria ja urheilua. Rahoitusta ohjataan myös syrjäytymisen ehkäisyyn, sisäiseen turvallisuuteen, viennin edistämiseen ja maatalouden kannattavuuden parantamiseen. Arvoisa puhemies! Mietintöön sisältyy myös viisi vastalausetta, jotka vastalauseet sisältävät useita muutosehdotuksia ja useita lausumaehdotuksia.