samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa herra puhemies! Tässä asiassa kannattaa panna merkille vielä se, että Euroopan keskuspankin velkakirjojen osto-ohjelman 80 miljardia euroa joka kuukausi on valtava määrä rahaa ja Euroopan keskuspankilla sitä rahaa ei ole, vaan sitä todellakin painetaan sillä setelikoneella, että markkinoille yritetään saada syntymään tilanne, jossa inflaatio lähtisi liikkeelle. Onneksi se on jonkun verran lähtenytkin liikkeelle: siitä on pikkuisen hyötyä, kunhan pidetään homma hallussa, ettei se karkaa käsistä niin kuin entisen pojan kulotus, ei tullut siitäkään mitään hyvää. Mutta tässä asiassa on tärkeää huomata nyt se, että Suomella valtiona ja Euroopan unionin jäsenmaana ja euroalueen maana on velvollisuus pitää tässä maassa tuotantotalous kunnossa ja saada tuota vientiä etenemään. Olen huolestuneena seurannut viime aikoina keskustelua siitä, kun vihdoin ja viimein on lähtenyt vienti vetämään. Tämän päivän uutisissa Iltalehden etusivulta — olette varmaan tämän päivän lehdet lukeneet — on erittäin rohkaisevia uutisia, miten uusia työpaikkoja on saatu syntymään. Nyt meillä pitää olla tässä maassa järkeä ja malttia siinä, että ei lähdetä ylettömillä vaatimuksilla esimerkiksi tulossa oleviin neuvotteluihon työmarkkinajärjestöjen kesken, että siinä pidetään maltti mielessä, ettei tätä orastavaa kasvua ja niitä mahdollisuuksia tuhota heti alkuun, koska pitkässä juoksussa on ainoa oikea tie saada talous kuntoon, töitä lisää, työttömyyttä alas, koska se työttömyys maksaa kaikkinensa lähes 7 miljardia ja meillä ei kerta kaikkiaan ole varaa sellaiseen työttömyyteen tässä maassa, ei valtiontalouden eikä ennen kaikkea ihmisten kannalta, inhimillisen elämän kannalta. Jokainen ihminen, kuka kynnelle kykenee, on saatava töihin ja sitä kautta hänen omaa elämäänsä parannettua, ja siinähän samalla paranee myös tämän kyseisen ihmisen eläketurva, koska tämän päivän eläketurva, kuten tiedämme, koostuu siitä pitkästä työhistoriasta, minkä ihminen elämänsä aikana tekee. Sen takia toivon, että Suomessa kannetaan nyt vastuuta aidosti. Kun on saatu kasvu liikkeelle vihdoin ja viimein kahdeksan pitkän vuoden korpivaelluksen jälkeen, niin kyllä tässä pitää maltti säilyttää ja järki päässä, muuten tästä ei hyvä tule.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 nyt vai joskus tulevaisuudessa? Minun mielestäni nämä ovat aika vaarallisia puheita juurikin sen takia, että brexit on nyt juuri käsittelyssä. Jos Suomi antaa vielä viestiä tässä, että meilläkin saatetaan samanlaista tehdä lähivuosien aikana, niin se varmasti näyttää aika kummalliselta ja näyttää myöskin pelottavalta ihan EU:n puolelta ja varmasti vaikuttaa sitten myöskin niihin asioihin, niihin toimiin, mitä meidän vientiteollisuutemme kanssa tehdään, mitä meiltä ostetaan, ja siihen, uskalletaanko Suomeen sijoittaa, uskalletaanko tuoda tänne autoteollisuutta ja akkuteollisuutta, mitä me ainakin tuolla Vaasassa kovasti odotamme, että sinnekin tulisi. Sinänsä harmittavaa noin kansalaisten kannalta tällä hetkellä — en tiedä, miten Suomen Pankki voisi siihen vaikuttaa, mutta ehkä ainakin hallitus voisi vaikuttaa — on se, että meillä köyhyys kasvaa. Näyttää jopa siltä, että meillä on suunniteltua köyhyyttä, vaikka varmasti jokainen tietää, että köyhyys ei maan taloutta paranna eikä lisää euroja tuo. Kun nyt esimerkiksi tämä asumistuen muutos tulee siirtämään ihmisiä perustoimeentulotuelle ja hallitus tietää sen, mikä apu siitä on meidän taloudellemme, koska rahaa otetaan vain toisesta taskusta ja siinä nöyryytetään ihmisiä? Tämä suunta, mihin meillä mennään, on jotenkin aivan käsittämätön. Toinen asia, mitä on pakko ihmetellä: kun sattumoisin tuossa kuulin, että muun muassa tämän talon virkamiehet tekevät Sipilän minuutit — joka päivä 6 minuuttia per päivä lisää työtä — niin millä tavalla se lisää Suomen vientiä,
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Olen edustaja Tolppasen kanssa täsmälleen samaa mieltä näistä Britannian velvoitteista. Unionin pitää kyetä selkeästi yksilöimään, mihin ne ikään kuin maksamattomat osuudet perustuvat, ja Britannian pitää ne maksaa. Eläkevelvoitteet ovat tyypillinen esimerkki siitä. On selvää, että niiden Britannian kansalaisten osalta, jotka ovat olleet töissä unionissa ja joiden eläkkeestä on sitten osa jäänyt maksettavaksi unionin yhteisestä budjetista, totta kai sen velvoitteen pitää siirtyä meidän muiden pitää olla yksiselitteisiä tässä vaatimuksessa, että ei tällaisista asioista ole edes tarvetta neuvotella. Mutta en heti keksi sellaista linkkiä, jonka kautta mahdollisesti näissä syntyvät kiistat saattaisivat kääntyä ikään kuin EKP:n ja esimerkiksi Suomen Pankin velvoitteeksi, koska nämä eivät ole EKP:hen liittyviä velvoitteita vaan selkeästi unioniin liittyviä velvoitteita. Edustaja Hoskosen pohdintaan näistä osto-ohjelmista: on iso rahapoliittinen operaatio käynnissä, mutta kaikki se, mitä siitä on kuultu, viittaa siihen, että
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Tästä on hyvä olla samaa mieltä. Olen myös sitä mieltä, että nämä osto-ohjelmat, vaikka ne mittakaavaltaan kovin isoja ovatkin, ovat olleet sen kaltaista elvyttävää rahapolitiikkaa, mitä varmasti tässä tilanteessa on tarvinnutkin suorittaa. Tässä salissahan on aika useasti tämän Suomen Pankin kertomuksen käsittelyn yhteydessä keskusteltu myös yleisesti EKP:n mandaatin määrittelystä. Sehän, kuten puheenjohtaja tässä esittelyssään totesi, lähtee tämä hintavakaus edellä, ja sitten tarvittaessa voidaan työllisyyttä tukea, mikäli se ei vaaranna hintavakaustavoitetta, mutta usein on esitetty myös kysymys, voisiko se työllisyys olla siinä mandaatissa kuitenkin hieman enemmänkin kaiken kaikkiaan esillä. Olin myös hyvin tyytyväinen siihen äskeisen puheenvuoron linjanvetoon, mikä on mielestäni todellakin selvä, eli Suomen täytyy edellyttää sitä, että Britannia kaikki velvoitteensa sinänsä hoitaa. hoitaa. Puhemies! Vielä palaan tähän euroon, Euroopan tulevaisuuteen, tähän keskusteluun, koska tämä on nyt ollut niin ajankohtainen. Eilen ainakin minä olin kovin ihmeissäni, kun lehtiotsikoita luin näistä eurooppaministerin lausunnoista, ja voin kuvitella, että jos minua täällä Arkadianmäellä ihmetyttää, niin varmasti moni muu tuolla Euroopassa ja maailmalla saattaa vähän alkaa katsella Suomen politiikan perään. Nimittäin jos puhujana on eurooppaministeri, nämä lausunnot eivät ole silloin mitenkään vähäpätöisiä, ja kyllä minulle jäi siitä se kuva, että suurin piirtein linja on tällä hetkellä hänellä ja sitä kautta myös profiloituneena Suomella, että Suomen linja siihen, tulemmeko kuulumaan Euroopan unioniin ja eurojärjestelmään ja muuhun, on sitten tyyliin ei—juu—vaarinhousut, jyrkkä ei—juu—vaarinhousut, ja niinhän se ei tietenkään voi olla. Siksi olisi mielestäni tärkeää, että myös hallitus selkeyttäisi tämän linjan ja edellyttäisi selkeästi myös eurooppaministeriltään, että tämä linja myös puheissa on yhteneväinen hallituksen linjan kanssa, koska kyllä oppositiosta käsin mielestäni on täysi oikeus ihmetellä, mistä nyt on kysymys.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 bruttokansantuote laski koko ajan, tuottavuus laski, työttömyys kasvoi, niin olemme edelleen siinä tilanteessa, että jos tasaisen vauhdin taulukon mukaan katsotaan Suomen kansantalouden kasvua nykyisellä vauhdilla, niin saavutamme sen vuoden 2008 bruttokansantuotteen ja tuottavuuden tason joskus noin vuonna 2019. Kun me näitä mittakaavoja haemme ja puhumme kasvuprosenteista, niin pitää pitää pää kylmänä ja katsoa niitä lukuja oikeasti. Tällä hetkellä olemme hyvässä kasvun alussa, mutta emme missään nimessä siinä tilanteessa, että olemme saavuttaneet jotakin. Olemme oikealla tiellä — niin kuin se hyvä suunnistaja, joka on kerran eksyttyään metsään palannut takaisin kartalle ja etenee, kymmeniä rasteja on vielä edessä, ja kaikki ne on löydettävä ennen kuin ollaan maalissa. Mutta jos tässä mennään siihen, että nyt ruvetaan elämöimään sillä, että nyt meillä pistetään isolleen tämä homma ja nyt menee kaikki hyvin, niin se on väärä tunne. Meidän pitää tunnustaa tosiasiat. Me emme ole taloudessa vielä vahvoilla. Pohja on jo hyvä jalkojen alla, mutta tätä hyvää tietä pitää jatkaa. Nyt jos me lähdemme niin sanotusti elämään yli varojemme edelleen ja velkaannumme lisää, niin siitä ei hyvää seuraa. Jokainen kansanedustaja voisi omassa tutkijankammiossaan katsoa vaikka kotitalouden velkaantumisen tällä hetkellä. Laskekaapa siihen velkaan, aivan kuten valtionkin velkaan, yksi tai kaksi prosenttiyksikköä lisää vuodessa ja katsokaapa, mitä se vaikuttaa esimerkiksi tässä kaupungissa, Suur-Helsingin alueella. Se olisi asunnonostajille aivan katastrofi. Se johtaisi semmoisiin vaikeuksiin, joita en viitsi ruveta edes kuvaamaan, samoin monessa muussakin kasvukeskuksessa. Elikkä meidän pitää nyt pitää maltti, se on tällä kertaa valttia, ja ennen kaikkea pitää huoli siitä, että tuotanto pyörii, ihmiset saavat töitä ja työttömyys laskee.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 Mutta samaan aikaan käydään keskusteluja Euroopan tulevaisuudesta. Eri poliittisilla liikkeillä on erilaisia painotuksia tästä, ja pitää kyetä myös sietämään se, että eri poliittisilla tahoilla on omia painotuksiaan, mutta silloin kun he edustavat selkeästi hallitusta, toimitaan hallituksen linjan mukaan. Tästä, voisi sanoa, vaihtelustahan antaa hyvän esimerkin myös Saksa. on vuosikausien ajan korostanut sitä, että perussopimuksen muutoksia ei tehdä, mutta nyt yllättäen Saksa ilmoittikin viikolla Ranska-tapaamisessa, että perussopimuksen muutosta voidaan harkita, ja se tapahtui Saksan taholta. Eli kyllä näitä, voisi sanoa, arvaamattomia elementtejä voidaan hakea paljon suuremmistakin kuvioista kuin vain Suomesta.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Varmasti on näin, ja juuri siksi, koska tätä keskustelua käydään Euroopan unionista, eri tasoista, eri ytimistä, oli kysymys sitten puolustuspolitiikasta tai talouspolitiikasta tai muusta, juuri siksi olemme tähdentäneet useaan otteeseen, että myös täällä eduskunnan salissa, myös tällä areenalla, olisi hyvä käydä tämän kaltainen keskustelu, koska oma arvioni on se, että vaikka tällä hetkellä toki asioista keskustellaan, ehkä niin näyttävästi ne eivät ole esityslistoilla, että näkisimmekään, kuinka isoista asioista on kysymys, kun puhumme tästä tilanteesta, missä tällä hetkellä olemme kaiken kaikkiaan Euroopan unionissa. Puhemies! Pyysin tämän puheenvuoron myös siksi, että halusin todeta, että minä olen täsmälleen samaa mieltä kuin edustaja Hoskonen siinä, että ei kaikki ole hyvin. Vaikka nyt on myötätuulta, niin me velkaannumme lisää, ja tämä ei vetele, pitää saada työpaikkoja. Tämähän on aivan kuin olisitte puhunut suoraan SDP:n vaihtoehtobudjetista. Juuri tätä mieltä mekin olemme olleet. Juuri siksi me kannamme huolta siitä. Kun täällä esimerkiksi, oliko juuri viime viikolla, ihan lähimenneinä päivinä, keskusteltiin tästä hallituksen toimintakertomuksesta, siinähän nimenomaisesti hallitus itse omassa toimintakertomuksessaan määritteli, että hallitus ei tule pysymään työllisyystavoitteessaan eikä velkatavoitteessaan. Ja silloin kun on näin, ja me tiedämme, että näin ei saisi olla, tietenkin toivoisi kovasti korjausliikkeitä vallitsevaan talouspoliittiseen suuntaan. Nyt edellytänkin, kun edustaja Hoskonen täällä tietää sen oikean periaatteen, että hallitus valitsisi oikeat keinot, koska nythän ongelma on se, että hallitus velkaantuu
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Sanoitte, mikä toki pitää paikkansa, että hallituksessa on eri puolueita ja eri puolueilla on vähän erilaisia linjauksia ja ajatuksia ja joitain omia ajatuksia, mitä sitten tuodaan esille, ja kuten mainitsitte, muuallakin Euroopassa on tämmöisiä äkkikäänteitä tapahtunut. Onko nyt sitten tuolla suljettujen ovien takana käynnissä jonkinnäköinen kuhina siitä, että ihan oikeasti mentäisiin jonkinlaiseen euroäänestykseen, kansanäänestykseen, mini-brexitiin tai johonkin muuhun? Ovatko muut hallituspuolueet lähdössä tähän matkaan? Tietysti on niin, että kun uusia ministereitä tulee, niin heille täytyy meidänkin ensinnäkin suoda tietenkin aikaa, että he voivat lutviutua siihen tehtäväänsä ja toivottavasti päästä pian siihen matkaan. Toivottavasti myös nykyiset ministerit ja entiset ministerit, joita tässäkin salissa on, on, voivat vähän vinkata, että oikeastaan silloin, kun ollaan ministereinä, sen oman henkilökohtaisen kantansa voi unohtaa, silloin ollaan sen ministeriön kannalla ja sen hallituksen kannalla, vaikka se valitettavasti tällä hetkellä on monesti vähän huonompi kanta kuin se, mitä me olemme ajatelleet, mutta kun se tilanne on näin, niin silloin ainakin näyttäydymme yhtenäisesti maan rajojen ulkopuolelle. Mutta edustaja Vanhaselle: onko siellä nyt kuhina käynnissä?
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Ei ole tällaista kuhinaa käynnissä. En millään tavalla viitannut siihen, vaan poliittisessa keskustelussa, jota nyt Euroopassa käydään, selvästi eri poliittisilla liikkeillä on erilaiset painotukset. Olemme itse poliitikkoja ja tiedämme sen, että näin on. Sen oikean tasapainon löytäminen varsinkin monipuoluehallituksessa sille, että joku puolue ikään kuin omaa väriään pitää esillä mutta silti on sitoutunut sitoutunut yhteiseen linjaan, on vaikea tasapainokysymys. Se on taiteenlaji. Ja varsinkin silloin, kun on kyse kansanedustajasta, jolla on ollut oma henkilökohtainen kanta ja joka sitten tulee hallitukseen, se siirtymä siitä henkilökohtaisesta kannasta yhteiseen kantaan on vaikea. Sitten hän voi palata henkilökohtaiseen kantaansa, kun on vaalikausi loppumassa. Edustaja Viitasen peräänkuuluttama eduskunnan keskusteluhan tulee. Eli toukokuun lopussa pääministeri tulee antamaan pääministerin ilmoituksen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ja EU-politiikasta. Se on ajoitettu nimenomaan tähän kevään loppuun jo aika hyvissä ajoin, koska oli tiedossa, että nämä brexitiin liittyvät viralliset päätökset ja Ranskan vaalit ovat ohitse. Ja tämä osuu erittäin hyvään ajankohtaan, että saamme kunnon keskustelun myös siitä, millä otteella Suomi lähtee tähän Euroopan tulevaisuuskeskusteluun.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Kun tämä keskustelu on myös sivunnut yleistä talouspoliittista keskustelua, niin en malttanut olla pyytämättä puheenvuoroa. Toki eduskunnan pankkivaltuuston kertomus antaa sille erittäin hyvän datapohjan, ja tässä on valtavasti hyvää tilastotietoa ja aineistoa myös jatkoa varten. Lisäksi haluan kiittää Suomen Pankkia erityisesti siitä erinomaisesta tutkimustyöstä, mitä siellä tehdään myös muiden maiden suhteen. Se on erittäin arvokasta suomalaisille. Kuitenkin tästä yleispoliittisesta heijastelusta, mikä nyt on olemassa tämänkin keskustelun pohjalta, totta kai täytyy tunnustaa se, että erittäin vaikeita päätöksiä on tehty, ja taloustilanne, puhumattakaan siitä, missä vaiheessa hallitus tuli valtaan, oli erittäin vaikea. Mutta kuten tänäänkin on viitattu täällä iltapäivälehtien kansiin ja otsikoihin, niin kyllähän talouden tilanne on muuttunut. Jo pidemmän aikaa on useista tutkimuslaitoksista eläkevakuutuslaitoksista tullut tietoja siitä, että kasvu saattaa olla jopa korkeampaa kuin on arvioitu valtiovarainministeriössä. Oppositiosta erittäin hyvin tiedetään, miten meidän valtiovarainministeriömme toimii. Siellä laskelmat ovat erittäin maltillisia, koska se on se traditio ja perinne, mikä siellä on ollut. Nyt kuitenkin vaikuttaa siltä, että kahden vuoden jälkeen kaikki talouden mittarit ovat kääntyneet parempaan suuntaan eikä leikkauksia tarvitse tehdä tipoitellen pitkin vaalikautta, kuten joinakin vaalikausina on ollut tilanne. Lisäksi haluaisin ehkä tästä eurooppalaisesta tilanteesta sanoa vielä sen, että kyllähän jonkinlaista mannerlaattojen myllerrystä on myös se, että Ranskassa ensimmäistä kertaa poliittisesta keskustasta tuleva henkilö nousee presidentiksi, Hollannissa meidän ALDE-sisarpuolueemme voitti vaalit vaikeassa tilanteessa. Keskusta on onnistunut tekemään hyvää työtä myös Suomen talouspolitiikassa kuluneella vaalikaudella.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Kun edustaja Viitanen äsken luennoi siitä, miten heidän vaihtoehtobudjettinsa on tämän maailman pelastanut, niin kannattaa ehkä vähän tutustua siihen vaihtoehtobudjettiin. tutustua siihen vaihtoehtobudjettiin. Hallituksen tarkoituksena ei tietenkään ole ryöstää Sitran kassaa eikä Suomen Pankkia, ei kumpaakaan. Kyllä pitää talouspolitiikan olla sillä keinoin vahvalla pohjalla, että pystytään maan taloutta elvyttämään oman yritystoiminnan vahvistamisella, vientiteollisuuden vahvistamisella ja uusien työpaikkojen luomisella — ei mitään tempputyöllistämistä, sillä tämä homma ei onnistu, sen jokainen järkevä ihminen tietää, siitä lienee turha kiistellä. Mutta sen verran kiinnitän vielä huomiota kun nyt puhutaan eurosta, siitä, onko se hyvä vai huono asia. Se nyt on turha itkeä sitä enää perään, kun ollaan tässä tilanteessa ja sillä sipuli. Aikanaan, kun siihen pääministerin ilmoituksella mentiin, niin olisi silloin... Kun me keskustelemme tästä asiasta tänään, olemme keskustelleet ennen tätä päivää ja varmasti keskustellaan tämänkin päivän jälkeen tästä asiasta syvällisesti, milloin vähän kevyemmillä argumenteilla ja milloin vähän paremmilla argumenteilla, syytä on muistaa kuitenkin se, että jos silloin, kun euroon mentiin, olisi käyty tämä asia perusteellisesti läpi ihan oikein eikä vain pelkällä pääministerin ilmoituksella, normaalilla äänestyksellä, oltaisiin todennäköisesti vähän paremmassa tilanteessa. Tämä keskustelu olisi silloin pitänyt käydä ihan oikeasti. Nythän me olemme tilanteessa, että se vanha kansanviisaus tulee tässäkin asiassa todeksi: sen minkä taaksesi jätät, niin takuulla edestäsi löydät. Silloinhan tästä ei keskusteltu, se meni sormea napsauttamalla ja ihan niin kuin tavallista, normaaliäänestyksellä pääministerin ilmoituksen jälkeen ja sillä sipuli. minkäännäköistä syväanalyysia, se jäi täysin tekemättä, mentiin vähän niin kuin takki auki sinne ja jäi analyysit tekemättä. Sehän tässä on se perussyy. Tunnustetaan, arvoisa edustaja Viitanen, tämä tosiasia. Jos me tätä tosiasiaa kiellämme ja kierrämme, niin olemme jatkuvasti yhä syvemmällä suolla. Tärkeää on nyt kuitenkin se, että sitä on turha itkeä, missä nyt ollaan, meidän pitää vain katsoa tulevaisuuteen, tehdä uusia työpaikkoja, saada ihmisille töitä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 herra puhemies! Minä vähän säikähdin, että ei kai nyt tätä äskeistä Hoskosen puheenvuoroa voi tulkita siten, että hänkin haluaa nyt palata tähän eurokeskusteluun eurooppaministerimme tavoin, että onko nyt Suomen keskustakin sitten tulossa tälle ei—juu—vaarinhousut ‑linjalle. Toivottavasti tämä puheenvuoro nyt, kun viittasitte taaksepäin, että edestä löydetään, ei tähän sitten viittaa, koska sitten alan olla jo vielä enemmän hämilläni, jos nyt sitten keskustankin riveistä alkaa tätä perussuomalaista empimistä kuulumaan. Minä muuten, puhemies, pitäisin hyvänä, jos täällä salissa olisi muutama perussuomalainenkin edustaja tässäkin vaiheessa tätä keskustelua käymässä. Olisi kiinnostavaa tietää, mikä mieliala siellä nyt on. Ehkä sitten nämä hallintarekisterin jälkiselvittelyt työllistävät tällä hetkellä perussuomalaisia siten, että tähän keskusteluun ei haluta osallistua. Mutta, puhemies, vakavasta asiasta on kyse, ja sitä kautta kyllä pidän hyvänä ja muistan toki sen, että kerrottiinkin siitä, että pääministeri — oliko se 31.5. tai niihin aikoihin — tulee tämän oman ilmoituksensa antamaan, ja silloinkin päästään sitten tähän asiaan kaiken kaikkiaan palaamaan. Oli myös sinänsä hyvä kuulla edustaja Vanhasen käsitys siitä, että kuhinaa ei ole käynnissä, mutta kyllä minä kehottaisin nyt siitä huolimatta varmistelemaan, missä oikein menemme, koska nyt täällä alkaa jo keskustankin puheenvuoroissa tällaista kuhinanomaista liikehdintää olemaan tähän suuntaan. Puhemies! Tämä on vakava asia. Kun meidän eurooppaministeri kulkee tuolla maailmalla ja antaa vinkkiä siitä, että Suomi kenties sitten sitten fixitiä tai jotain alkaisi harkita, niin auta armias. Kyllä minä nyt katsoisin, että hallituksen on rivinsä suoristettava ja tämä periaatekeskustelu myös keskenään vakavasti käytävä. Mitä tulee sitten, edustaja Hoskonen, ennen kuin poistutte, tähän vaihtoehtobudjettiin, teille ystävällisesti huomauttaisin siitä. Hyvin sen tunnen, olen ollut sitä vahvasti laatimassa.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-25 täytyy todeta, että tämä koko prosessi ei ollut mitään kaikkein tyylikkäintä mahdollista lainsäädäntötyötä tässä talossa. Eli eihän se, että laki on tulossa voimaan vain muutamien päivien päästä, sitten jonkun alan etujärjestö huomaa jonkun aukon, joka pitäisi lobata kiinni, ottaa yhteyttä ministeriöön ja hallitus valmistelee pikatahtia esityksen räätälöidysti tämän tietyn etujärjestön toiveiden mukaisesti, erityisen hyvä lähtökohta tähän kyseiseen lakiesitykseen ollut. Miksi itse olen ollut mukana yksimielisesti tämän hyväksymässä: pääasiallisena syynä sille oli se, että esitettiin argumentti, ettei tämä muuta vallitsevaa asiantilaa, sitä missä nyt ollaan, ja sitä argumenttia ei täysin pystytty kumoamaan. Eli siksi, että tämä säilyttää nykyisen poikkeuksen, tämä oli ehkä jotakuinkin hyväksyttävissä. Tietysti siinä on se kysymys, että koko taksialan lainsäädäntö muuttuu ratkaisevasti. Eli aikaisemminhan oli niin, että oli määräsääntely taksiluvissa, oli asemapaikkavelvoite, oli päivystysvelvoite, ja oli tietenkin selvää, että tällaiset matkailu- ja palveluyritykset eivät voineet taksilupia hankkia. Tämmöisille poikkeuksille oli aivan selvät perusteet, eli tämmöinen oli säädettävä, tai sitten tällainen tilapäinen, palvelukokonaisuuteen liittyvä kuljetustoiminta olisi ollut mahdotonta ilman vastaavaa poikkeusta. Kun nyt toisaalta kuitenkin on niin, että taksisääntely vapautuu, määriä ei säädellä, päivystysvelvoitteita asemapaikkavelvoitteita ei ole, ne purkaantuvat ja taksiluvan saa vaatimukset täyttävä henkilö ja samalla siinä tulisi myöskin selvitettyä tämän henkilön mahdollinen rikostausta ja vastaavat seikat, joiden takia hän ei kenties olisi kelvollinen sitä taksia kuljettamaan, niin onko nyt tässä tulevassa vallitsevassa oikeustilassa tällainen säätelyn helpotus perusteltu? Tämän kysymyksen esitin enkä saanut siihen erityisen vakuuttavaa tai hyvää vastausta, vain sen, että nykyisessä säätelyssä ei ole ollut mitään ongelmia. Ja mikä yleensäkin on matkailupalvelua, mikä on kotipalvelua? Sitä ei nytkään ole määritelty. Mutta siinäkään ei kuulemma ole mitään ongelmia, tässä määrittelyssä, vaikkei sitä olekaan tehty. No, toinen syy, miksi tämä myös jotenkuten voisi olla hyväksyttävissä, on se, että valiokunnan mietinnössä loppuvaiheessa ollaan varsin tarkkoja sen suhteen, että tämän muutoksen seurauksia kuitenkin tulisi erityisesti harmaan talouden ja epäterveen kilpailun osalta seurata. Tämän seurannan tuloksia odotankin mielenkiinnolla.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-25 Arvoisa puhemies! Tämä esitys on kyllä erittäin tarkoituksenmukainen, kun ajatellaan 1.7. voimaan tulevaa lakia. Nykyiselläänkään nämä toiminnot eivät ole olleet luvanvaraisia, ja täytyy korostaa sitä, että jatkossakin nämä yritykset tarvitsevat taksiluvan, mikä on nykyiseen verrattuna ihan uusi vaatimus. Nämä esityksessä kuvatut matkailuyritysten toteuttamat kuljetukset ovat hyvin pieni osa sitä palvelukokonaisuutta, jotta varsinainen päätoiminta, siis tämä ohjelmapalvelu yleensäkin, pystytään toteuttamaan. Asiakkaat maksavat siinä kokonaisuudessa lähinnä oppaan asiantuntemuksesta, elämyksestä ja opastuksesta, ja minun ymmärrykseni mukaan tämä laki palvelee pääosin niitä pieniä matkailupalveluyrityksiä, joissa yrittäjä mukaan lukien on ihan muutama työntekijä — ehkä kolmen, neljän, viiden henkilön yrityksiä. Nimittäin isot matkailuohjelmapalveluyritykset kuljettavat niin suuria ryhmiä, että he tarvitsevat kyllä heidän omiin palveluihinsa käyttöön ihan tilauslinja-autoja. Minun kotikuntani Kuusamo on yksi Suomen tärkeimmistä luontovalokuvauksen alueista, ja tietenkin luontovalokuvamatkailu on tärkeä asia. Meillä on paljon oppaita, sellaisia oppaita, jotka tekevät työtä eri yrityksille.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-25 Tietysti täytyy yhtyä noihin edustaja Mäkelän kriittisiin sanoihin siitä, että tämäntyyppinen lapsus lainsäädännössä on läpi mennyt, ja eihän sen ikään kuin tilkitseminen ja tietynlaisen varmuuden hakeminen tässä vaiheessa ihan hyvää lainsäädäntöä ole. Tietysti kaiken kaikkiaan täytyy sanoa, että tässä 1.7. voimaan astuvassa taksilaissa tulee olemaan kyllä paljon muuta kritisoitavaa huomattavasti suuremmissa määrin. Pelkään, että tästä tulee kyllä maaseudulle melkoinen karhunpalvelus. Siellä asemapaikkavelvoitteen ja päivystysvelvoitteen poistuminen kyllä tulee hankaloittamaan kyytien saamista, ja siellä ovatkin monet, etenkin ikääntyneet, taksiyrittäjät kertoneet, että he eivät enää sitten aio yritystoimintaa siellä jatkaa. Paljon kritiikkiä on myöskin jo tässä vaiheessa tullut siitä, kun Kela-kyytejä tullaan keskittämään pisteisiin, joitten kautta nämä kyydit on aina tietyille alueille haettava. Siellä moni taksiyrittäjä on laskenut näitä lähestulkoon 10 000 euroon kohoavia erilaisten laskutuslaitteitten ja vastaavien päätteitten hankkimiskuluja ja sitä, onko kannattavaa ja onko järkevää. Ja toisaalta näillä kyydeillä on huomattavasti tiukemmat kriteerit, ja sitten vaikkapa vammaiset henkilöt eivät enää pysty tilaamaan sitä tuttua kuljettajaa sieltä, joka tietää esimerkiksi heidän liikkumiseensa liittyvät hankaluudet tai esimerkiksi sen, minkälaisella apuvälineellä he ovat liikenteessä, vaan sieltä sitten keskuksen lähettämänä voi tulla auto, joka ei vastaa niihin tarpeisiin. Siinä mielessä täytyy vain toivoa, että erityisesti näitten erityisryhmien kohdalla tästä ei tulisi suurempaa kaaosta. Kaiken kaikkiaan en tämän taksilain uudistuksen puolesta äänestänyt ja uskon, että tämä sopii lähinnä tänne pääkaupunkiseudulle ja kasvukeskuksiin. Maaseudulle ja haja-asutusalueille se tulee
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-25 laissa, ja se voidaan nyt korjata ennen kuin voimaantulo tapahtuu. Edustaja Mäkelä kyllä paljasti hyvinkin sen, miten tämä epäkohta on ilmaantunut ja miten sitä on viety eteenpäin. Eli se on puhdasta lobbausta lobbausta yhden alan osalta. Nyt herää tietysti kysymys siitä, onko tämä ainoa epäkohta, ja on aivan selvää, että ei ole. Mullistus tällä toimialalla on niin suuri, että varmasti löytyy ongelmia, joita pitää korjata. Hallitukselta onkin odotettava ja edellytettävä, että se ripeästi puuttuu niihin epäkohtiin, mitkä ilmenevät. Osa epäkohdista tai ongelmista, joita syntyy 1. heinäkuuta ja heti sen jälkeen, voi olla sellaisia, että niitä ei noin vain pystytä edes korjaamaan. Esimerkiksi taksialan voimakas keskittyminen ja vetäytyminen maaseudulta ja taajamien ulkopuolelta johtaa helposti sellaiseen tilanteeseen, että sen korjaaminen ei myöhemmin ole mahdollista. Kelan suhteen on jo ilmennyt vakavia ongelmia, ja tässä suhteessa myös tarvittaisiin järjen käyttöä sen jälkeen, kun nähdään, mihin tämä nyt on johtamassa. Tavattoman moni taksimies on ilmoittanut, että on jo etsinyt tai etsii muuta työtä — eivät halua jatkaa tällä mallilla, mikä nyt on luotu. Nämä ovat vakavia viestejä. Erityisen huolissaan meidän pitää olla maaseudusta ja niiden ihmisten palveluista, jotka tarvitsevat taksia ja turvallista turvallista liikkumista. Tässä on mahdollisuus myös siihen, että alalle tulee sellaistakin toimintaa, joka ei kaikilta osin kestä kaikkea sitä kritiikkiä, mitä pitää sietää. Harmaa talous on yksi vakava kysymys, joka saattaa tässä nousta esille. Siksi tuo lausuma, joka on tähän sisällytetty, on tietysti tärkeä. Ja on harkittava, onko tähän
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-25 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin kiitos kaikille siitä, että me tämän erittäin tärkeän lakikorjauksen saimme tehtyä tämmöisellä aikataululla. Itse en muista oman urani aikana, että tämmöistä aikataulua olisi ollut. Mutta silloin kun oikeasti on tarve korjata joku asia, se tarkoittaa sitä, että tunnustetaan se, että kaikki ei ole mennyt ihan niin kuin pitää mennä, ja korjataan asia. Sen takia me täällä olemme, että voimme korjata ja tehdä asioita niin, että ihmiset eivät joutuisi meidän asioistamme kärsimään vaan pääsisivät pääsisivät parempiin tuloksiin. Tämä lakihan koskee todellakin koti- ja matkailupalveluyrityksiä. Kun matkailupuolella, ohjelmapalvelupuolella, tämä huomattiin 7.6., niin tämä tuli useimmille yrittäjille täydellisenä yllätyksenä, eikä se kyllä ollut meidän kenenkään tarkoitus, ainakaan minun puoleltani, että tämmöinen tehdään. Olen liikenne- ja viestintävaliokunnassa, ja minullekin tämä tuli yllätyksenä, minä tunnustan. Meillä on tänä talvena käsitelty tuhansia ja tuhansia sivuja ja mieletön määrä asioita valiokunnassa, ja olisi se kumma, jos ei meille yhtään virhettä tulisi, lapsusta tulisi. Siis eihän kukaan meistä täydellinen ole. Tunnustetaan se, että näinkin voi käydä, ja sitten aletaan korjaamaan asioita. Nyt sitten matkailupalvelupuolelta edunvalvojat onneksi heräsivät tässä toiminnassa huomaamaan, mistä on kysymys. Ja nyt sitten tämä saadaan korjattua niin, että tämmöisiä turhia taksiyrittäjyystoimintoja ei tule liikkeelle, vaan matkailupalveluyritykset sitten ainoastaan hakevat tämän taksiyrittäjyysluvan, koko yritys hakee sen yhden luvan, ja työntekijäthän, joista monet voivat olla ulkomaankielisiäkin, eivät taksikorttia eli kuljettajan lupaa pystyisi suorittamaankaan, koska kuljettajan lupa pitää suorittaa Suomessa ruotsin tai suomen kielellä, ja se ei todellakaan onnistuisi ulkomaalaisilta. Mutta toinen sektori on sitten nämä kotipalveluyritykset. Nämä ovat hyvin pieniä yrityksiä, pieniä, vaatimattomia toimijoita, eikä heillä ole tämmöisiä edunvalvontajärjestöjä, jotka heidän asioitaan pystyisivät hoitamaan. Olen todella kiitollinen, että me olemme tällä muutoksella pystyneet auttamaan myöskin näitä pieniä yrittäjiä, vaatimattomia toimijoita, joiden edunvalvonta-asiat eivät todellakaan ole tällä hetkellä sillä mallilla kuin monen muun sektorin. Tätä lakiahan alun perin alettiin tekemään sillä mielellä, että taksiasiat vapautuisivat hyvin paljon ja matkailupalveluyritystenkään ei tarvitsisi sitten tehdä juuri mitään näitä muutosasioita. Mutta silloin kun tätä lakia tehtiin, sitä tiukennettiin ja näitä taksisäädöksiä tiukennettiin koko ajan, ihan taksiyrittäjien toivomusten mukaisesti, ja sittenhän siinä kävi niin, että matkailupalveluyrittäjät joutuivat tästä todella kärsimään ja vaikeaan tilanteeseen.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-25 taksinkuljettajan lupaa todisteeksi ajotaidoistaan ja kyvystään toimia siinä ammatissa. Emmehän me voi niin ajatella, että taksin ajaminen on jotenkin vähempiarvoinen ammatti, jota voi hoitaa vasemmalla kädellä kuka tahansa pystymetsästä. No, tämä oli eräs asia, mitä valiokunnassa myös käytiin läpi. Tuossa kun edustaja Kankaanniemi kysyi mahdollisista epäkohdista, mitä tähän asiaan voisi liittyä, niin ainakin tätä asiaa sivuten toisin esille sellaisen asian, jota suosittelen seuraamaan, eli sen, että liikenneministeriön virkamiehillä on suorastaan omituinen into keskittää kaikki mahdollinen valvonta Trafille. Mitä pitääkin valvoa, niin Trafi hoitaa. Kun kysytään, miten siihen on resursseja, niin aina on resursseja.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-25 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin näistä ulkomaalaisista työntekijöistä, mitä näissä matkailupalveluyrityksissä on olemassa: Nämähän ovat ohjelmapalvelun työntekijöitä, ja eiväthän he mitään kuljetusalan yrittäjiä ja toimijoita ja työntekijöitä siellä varsinaisesti tule olemaan, vaan se, minkä verran he kuljetuksia tulevat tekemään, on se, että he kuljettavat autolla muutaman sata metriä ihmisiä. Se on yleisin tilanne, että siirretään muutama sata metriä paikasta toiseen ihmisiä, korkeintaan muutama kilometri. Elikkä tämmöisiä käytännön tilanteita. Jos sitten näitten takia olisi pitänyt alkaa ulkopuolinen työntekijä siihen palkkaamaan, niin eihän siinä olisi ollut mitään järkeä, koska siitä olisi tullut valtavasti lisää kustannuksia. Ja kyllähän se muutama sata metriä monestikin saattaa olla jollakin metsäautotiellä, missä he tekevät nämä siirtotehtävät ja toiminnot. Elikkä ehdottomasti maalaisjärjenhän tässä pitää voittaa. Sitten toinen asia, nämä valvonta-asiat: Erityisesti matkailupuolella sehän on todella valvottua. Se ei ole pelkkä Trafi, joka siellä tekee valvontatehtäviä, vaan kyllähän siellä on ihan laidasta laitaan. Siellä pitää olla hygieniapassit, pitää olla kaikki no, nyt en muista listaa, mutta siellä on älytön määrä kaikkia valvottavia toimintoja, ja varmasti niitä katsotaan perään joka vaiheessa. En usko, että se minkäänlainen riskitekijä on, sillä jos pieninkään ongelma siellä matkailupalveluyrityksessä tapahtuu, niin hehän joutuvat heti maksamaan siitä, että asiakkaita ei tule. Eli heille laatu on todella tärkeä asia, että he pystyvät toimimaan. Sitten vielä tästä laista sen verran, että tästä laistahan on edessä vielä kolmas vaihe. Kolmas vaihe on tällä hetkellä lausuntokierroksilla, ja sitä me alamme sitten syksyllä, talvella käsittelemään, ja voi olla ja on todennäköistäkin, että jos virheitä on vielä tullut, ne siellä pystytään sitten korjaamaan sen jälkeen.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-25 ja hyvä kehitys ja usko matkailun kasvuun ovat saaneet yritykset tekemään monenlaisia laajoja investointeja. Näkisin, että nyt ei missään tapauksessa saa tulla tämmöisiä kansainvälistä kilpailua heikentäviä tekijöitä. Tämä uhka, mikä nyt oli tulossa, oli kyllä pienille ohjelmapalveluyrittäjille ja ‑yrityksille todellinen peikko, ja hyvä, että se on nyt korjattu. Nimittäin nämä pienet matkailuyritykset tuovat kyllä työtä muille työpaikkoja muualle, kuten juuri taksinkuljettajille tai hotelleille ja ravintoloille, eli taksinkuljettajathan kuljettavat lentokentältä hotellille, ja sitten tarvitaan majoitusta ja tarvitaan ruokaa. Uhkia ja pelkoja on kyllä 1.7. voimaan tulevaan lakiin liittyen, ja on hyvä, että valiokunta on nyt kirjannut, että tätä tulee seurata, miten laki toteutuu.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-25 eivät kenelläkään riittäisi resurssit siihen, jos taksien pitäisi alkaa kaikki matkailupuolen lyhyetkin kuljetukset hoitamaan. Siellä ei kerta kaikkiaan ole minkäänlaisia resursseja eikä rahkeita. Ei ole mitään järkeä alkaa lisäämään työntekijöitä ja kuljetuskalustoa tämmöisiä toimintoja varten. Kannattavuutta siinä ei sitten
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-17 Arvoisa puhemies! Pidän tätä esitystä erittäin hyvänä siinä mielessä, että me huomioimme entistäkin enemmän nuoria, jotka valmistautuvat myös sitten myöhemmin erilaisiin vaaleihin ja äänestämään. Mitä enemmän tuolla nuorten parissa olen toiminut, sitä enemmän olen huomannut, että varsinkin seurakuntatyö ja kirkon asiat kirkon parissa tehtävä työ kiinnostavat nuoria ja erityisesti sitten rippikouluiän jälkeen näihin erilaisiin isos- ynnä muuhun toimintaan lähdetään mielellään. Mielestäni on erittäin hyvä, että he pääsevät
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-17 Arvoisa puhemies! Hieman kertauksena tässä vielä: Tässä esityksessä ehdotetaan muutettavaksi ortodoksisesta kirkosta annettua lakia. Äänioikeusikärajaa seurakuntavaltuuston ja kirkkoherran vaaleissa ehdotetaan alennettavaksi 18 vuodesta 16 vuoteen. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa on tehty vastaava muutos seurakuntavaalien äänioikeusikärajaan jo vuonna 2009. Esityksen tavoitteena on turvata nuorille paremmat mahdollisuudet vaikuttaa seurakuntien toimintaan ja hallintoon siten, että ne vastaisivat nykyistä paremmin myös nuorempien ikäluokkien omia tavoitteita ja tarpeita. Toivottavasti näin myös tapahtuu. Vastaavanlainen muutos ei ole lisännyt evankelis-luterilaisessa kirkossa äänestäjien määrää oleellisesti mutta on ollut oikeanlainen suuntaus nuoremman ikäluokan huomioimiseksi ja sitouttamiseksi seurakunnan tehtäviin. Esityksen muiden tavoitteiden tarkoituksena on parantaa ortodoksisen kirkon hallinnon ja talouden seurantaa sekä poistaa kirkollishallituksen kokoonpanoon liittyviä esteellisyys-ongelmia työnantajaedustajien palkkauksesta päätettäessä. Esityksessä ehdotetuilla muutoksilla saatetaan voimaan ortodoksisen kirkon keskushallintoa ja palvelukeskuksen organisaatiota
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-17 Nyt olisikin mielenkiintoista ottaa oppia niistä kokemuksista, joita niin luterilaisessa kirkossa kuin myöhemmin ortodoksisessa kirkossa tästä käytännöstä saadaan. Itse asiassa ortodoksinen kirkko menee nyt jopa hiukan edelle luterilaisen kirkon käytännön, kun myös kirkkoherran vaalissa avataan äänioikeus 16-vuotiaille. Luterilaisessa kirkossa sitä ei tällä hetkellä ole, oikeus koskee vain seurakuntavaaleja. Valitettavasti tuo nuorten äänestysaktiivisuus seurakuntavaaleissa on kuitenkin jäänyt aika alhaiseksi, mikä on tietysti yleinen ongelma seurakunnallisissa vaaleissa ylipäänsä. Mutta sitten toinen kokonaisuus, joka tähän liittyy, koskee lain 108 §:ää, jossa säädetään siitä, että jumalanpalveluksia ja kirkollisia toimituksia suorittavan sekä diakoniaan ja opetukseen liittyvissä tehtävissä työskentelevän työntekijän on oltava ortodoksisen kirkon jäsen, ja tässähän nyt sitten tämän pykälän osalta tehdään tiettyjä käytännön muutoksia. Tämä on erittäin tärkeä periaate.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-17 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin haluan sanoa, että minusta kirkolla on täysi oikeus järjestää vaalijärjestyksensä niin kuin oikeana pitävät ja on syytä kunnioittaa tässä mielessä tätä tehtyä ehdotusta. Sitten kiinnitän vaan huomiota kahteen näkökohtaan: Ensimmäinen on se, että meillähän on edelleenkin voimassa tämä täysi-ikäisyyden raja eli että ihminen pääsee omista asioistaan päättämään 18-vuotiaana. Silloin kun puhutaan tästä sinänsä populaarista ja monesti kannatetusta ajatuksesta, että äänioikeusikärajaa lasketaan, joutuu tietysti esittämään sen loogisen kysymyksen, että jos ihminen ei saa päättää omista asioistaan, voiko hän päättää muiden asioista. Jätän tämän ilmaan kysymyksenä, kun tästä puhutaan. Sitten kiinnitän huomiota siihen, mistä edustaja Räsänen jo puhui: tässä tavoitteena on ollut se, että tämä voisi johtaa äänestysaktiivisuuden nousuun, mutta niin ei ole käynyt. niin ei ole käynyt. Ei ole ollut sitä vaikutusta, että nuoret ryhtyisivät kirkollisvaaleissa äänestämään, ei ainakaan niiden tietojen mukaan, joita itse olen tästä asiasta saanut. Kysyisinkin hallintovaliokunnan puheenjohtajalta, miten tätä nuorten äänestysaktiivisuuden lisääntymistä arvioitiin valiokunnassa useamman vuoden aikana ev.lut. kirkon pohjalta ja mitä arvioita siitä ortodoksien puolella oli.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-17 Kirkkokuntien hallinnolliset asiat, opillisista puhumattakaan, kuuluvat niiden autonomian piiriin, ja täällä hallintovaliokunta on antanut yksimielisen esityksen, jota varmasti voimme täällä kaikki olla tukemassa, vaikka emme kyseisen kirkkokunnan jäseniä olisikaan. Tässä on kyse siis, yhtenä asiana, äänioikeusikärajan laskemisesta 18:sta 16 vuoteen. Ja täytyy toivoa, että silloin kun nuoret pääsevät vaikuttamaan seurakunnan hallintoon ja toimintaan myöskin tuon äänestämisen kautta, se sellainen osallisuus ja myöskin kiinnostus sitten sitä omaa kirkkokuntaa ja myöskin omaa paikallisseurakuntaa kohtaan kasvaa. Tietysti sitten monissa kirkkokunnissa tuo 15:n tai 16 vuoden ikäraja on sellainen, josta seuraa erityistä opetusta — muun muassa luterilaisen kirkon puolella rippikouluopetusta ja vapaissa suunnissa erilaisia fifteen-leirejä ja vastaavia — jolloinka voi ajatella, että katsotaan, että heistä tulee opillisesti sillä tavalla oman kirkkokuntansa opista tietäviä, että he voivat myöskin ottaa kantaa näihin asioihin ja myöskin näihin henkilövaaleihin, kun siellä on sitten mahdollisuus äänioikeuden kautta olla vaikuttamassa. On todellakin tärkeää korostaa, niin kuin täällä edustaja Räsänen jo nosti esille, että silloin kun toimitaan sen oman kirkkokunnan edustajana —
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-17 Arvoisa puhemies! Myös omalta osaltani totean, että nämä asiat ovat tietenkin kirkkokuntien autonomiaan liittyviä, ja siinä suhteessa mietintö on aivan hyvä ja oikein. Minua kiinnostaa ylipäätään puheenaiheena tämä nuorten aktiivisuus ja sen tukeminen, kaikenlaisen osallisuuden tukeminen ja demokratian edistäminen tätä kautta. Mielestäni on hyvä kysymys kuitenkin myös se, minkä edustaja Heinäluoma tuossa jätti ikään kuin ilmaan, että kuitenkin aika usein on viisasta ajatella myös niin, että että täysi-ikäisyysraja on sitten tämä vaalikelpoisuus- ja äänioikeusraja ja niin poispäin. Mutta kaiken kaikkiaan, puheenjohtaja, haluaisin nuorten osallisuudesta sanoa sen verran, että minusta on hyvin tärkeää, että esimerkiksi kunnallishallinnossa näitä nuorisovaltuustoja pidetään yllä ja annetaan todellista vaikutusmahdollisuutta. Ja sen lisäksi, että on näitä nuorisovaltuuston niin sanottuja muodollisia keinoja, pitää olla myös erilaisia osallistamismuotoja — kuten vaikkapa maankäytön suunnittelussa, johon päiväkotilapset voisivat osallistua piirtämällä mukavia päiväkotiympäristöjä, ja koululaiset voisivat oman
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-17 äänioikeusikärajan alentaminen 16 vuoteen, joka siis luterilaisessa kirkossa on jo aikaisemmin todettu. Niin kuin edustaja Heinäluoma täällä viittasi, täysi-ikäisyysraja on 18, ja se näkyy myös tässä sikäli, että vaalikelpoinen on tietysti vasta täysi-ikäisenä, vasta 18 vuotta täyttänyt voi itse asettua ehdokkaaksi. Luterilaisessa kirkossa mitä ilmeisimmin tähän aikanaan päädyttiin sen vuoksi, että rippikoulu on kirkossamme kansainvälisestikin, toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa, menestystarina. Käytännössä koko ikäluokka, enemmän kuin kirkkoon kuuluvien osuus ikäluokasta, käy rippikoulun, ja oletettiin, että tällä sitten sitoutetaan enemmän kirkkoon. Mutta niin kuin monessa puheenvuorossa on ilmennyt, näinhän toki ei ole käynyt. Joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta nuoret ovat hyvin laiskasti äänestäneet kirkollisissa vaaleissa. Ja mikä on ollut hyvin suuri ongelma, niin nuorten aikuisten ikäluokat ovat olleet valitettavasti kaikkein aktiivisimpia kirkosta eroamisten ikäryhmiä. Aina kun näitä kirkon asioita täällä käsitellään, siinä on jotakin menneisyyden kaikuja, ja se jotakin kertoo tietysti kirkon ja valtion suhteista. En malta tässäkään yhteydessä olla siteeraamatta
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-17 edustaja Kulmala toi esille sitä, mitä me itse asiassa hallintovaliokunnassa pohdimmekin, että evankelis-luterilaisessa seurakunnassa on tämä ikäraja jo alempi mutta siellä äänestysaktiivisuus ei kuitenkaan ole mitenkään kehuttava. Eihän tämä nyt kuitenkaan voi silti este olla, niin kuin Kulmalakin toi esille, eli joka tapauksessa ikärajan alentamisen mielellään suomme myös ortodoksiselle kirkolle ja sitä kautta annamme heidän kokeilla yhtä lailla, josko se piristäisi nuoria olemaan aktiivisempia äänestämään ja muutenkin kiinnostumaan seurakuntien työstä. Arvoisa puhemies! Itse olen siinä mielessä onnellisessa asemassa, Espoon kirkkovaltuutettuna, että tulen perheestä, joka on moniuskonnollinen. Isäni on evankelis-luterilainen ja äitini ortodoksisen kirkon jäsen, ja sitä kautta olen saanut tutustua kummankin seurakunnan toimintaan. Me tiedämme, miten seurakunnat tekevät äärimmäisen hyvää työtä niin nuorten kuin perheiden, syrjäytyneiden hyväksi.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-17 että tällainen mahdollisuus on? Se on erittäin tärkeä asia, että sitä tietoa jaetaan. Haluan tässä onnitella Espoon nuorisovaltuustoa, joka on Suomen suurin ja täyttää 20 vuotta. Se kertoo siitä todellakin, että nuorilla on vaikutusvaltaa, nuoret voivat olla äänitorvia, ja se on heidän tehtävänsä. Ja Ja on toivottavaa, että sitä myötä, kun he astuvat mukaan tähän päätöksentekoon, astuvat mukaan äänestämään ja päättämään, niin he tosiaankin tuovat sen oman äänensä ja asiat sitten muuttuvat tässä yhteiskunnassa.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-17 Tässä suhteessa on hienoa nähdä myös, että ortodoksikirkko osaltaan laventaa nuorten mahdollisuutta osallistua kirkon omaan hallintoon. Meistä aika moni on tässä eduskunnan salissakin tullut nuorisopolitiikan kautta mukaan. Vuoden 77 alusta, kun kunnallisvaalien äänioikeusikärajaa laskettiin 20 vuoteen, minäkin tulin valituksi Suonenjoen kaupunginvaltuustoon ja olin Suomen nuorin kaupunginvaltuutettu, mikä todettakoon nyt sitten tässä näin, ja tässä suhteessa kyllä tie on jatkunut sitten tänne saakka. Pitää muistaa aina, että tulevaisuutta ajatellen nämä nuoret ovat niitä, jotka rakentavat tätä maata — maksavat viime maksavat viime kädessä eläkkeet. Ja tätä kautta nuorten osallistuminen on äärimmäisen tärkeää, on se sitten kirkkojen parissa tai yhteiskunnassa laajemmaltikin. Katson kyllä, että tässä yhteydessä, kun äänioikeusikärajaa ollaan laskemassa ortodoksikirkossa samalla lailla kuin evankelis-luterilaisessa kirkossa, tämä malli tulisi tuoda myös tuonne kuntapuolelle kuntavaaleihin, siis niin, että nuori 16-vuotiaana pääsisi äänestämään. Tällöin hän on useimmiten siinä omassa lähiympäristössään koulussa ennen esimerkiksi armeijaan tai opiskeluun menoa ja muuta, mikä viekin pois siitä tutusta ympäristöstä. Ja tässä mielessä katson, että tällä olisi merkitystä nimenomaan nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisääntymisessä ja myös meidän demokratian vaalimisessa, koska se on kyllä meille suuri asia.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-17 Arvoisa puhemies! Jatkan tästä edustaja Rossin puheenvuorosta. Kun puhutaan 16—18-vuotiaista nuorista, he ovat rikosoikeudellisessa vastuussa ja he myös osallistuvat verojen maksamiseen mahdollisista tuloistaan. Siinä mielessä mielestäni kyllä kannattaisi aika avoimesti harkita sitä, voisiko esimerkiksi kunnallisissa vaaleissa laajentaa äänioikeutta nuorille. Varsinkin kun väestö ikääntyy ja nuorten suhteellinen osuus väestöstä vähenee, niin jotta nuorten ihmisten ääni tulee paremmin kuuluville, tätä tulisi harkita. Tähän äänestysaktiivisuuteen: Vuonna 2014, viimeisimmissä seurakuntavaaleissa, tuo yleinen äänestysaktiivisuus oli kyllä valitettavan matalalla tasolla. Se oli silloin 15,5 prosenttia ja alle 18-vuotiaiden nuorten osalta vielä matalampi, 9,5 prosenttia. Mutta onhan sekin jotakin, 9,5 prosenttia nuorista kävi sen äänensä antamassa. Itse en sinänsä usko, että tie kirkkojen toimintaan seurakunnan aktiiviseksi jäseneksi kulkee sen äänestyskopin kautta, kyllä se enemmän kulkee sieltä isostoiminnan ja leirien ja muun toiminnallisuuden kautta, mutta se on omalta osaltaan vahvistamassa demokratiaa, ja erityisesti sitten näiden valtiollisten vaalien puolella sitä mielestäni tulisi hyvin avoimesti harkita ja ottaa myös oppia
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-17 toisistaan. Joissain maissa on ollut järjestelmä, jossa naiset saavat kyllä äänestää mutta eivät saa asettua ehdokkaiksi. Nyt 16-vuotiaat saavat äänestää mutta eivät olekaan kelvollisia ehdokkaiksi. Mielestäni siinä ei silloin puhuta kuitenkaan täysistä oikeuksista. Ja mielelläni pitäisin nämä rajat kunnallisissa ja valtiollisissa vaaleissa yhtenäisinä: jos saat äänestää, sinulla on myöskin oikeus olla ehdokkaana. Se on minusta hyvin selvä peli silloin. Tietysti nämä asiat, joihin edustaja Heinäluoma viittasi, vastuukysymys, täysi-ikäisyys ja ihan rikosoikeudellinenkin vastuu, joka tulee päätöksenteossa, ovat tärkeitä asioita. Sen takia menisin ehkä tässä nuorten vaikutustapojen etsimisessä enemmän tänne nuorisovaltuustojen mutta myöskin kaikkien uusien mahdollisuuksien ja