Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-21 tulevaisuudessa, jos ja kun oletettavaa on, että nämä kolme erillistä selontekoa valmistellaan, eli ulkopoliittinen, sisäpoliittinen ja puolustuspoliittinen, niin niissä olisi kaikissa parlamentaarinen valmistelu, niiden taso olisi samanlainen ja kaikissa olisi sama tilannekuva. Tästä oli pientä haastetta, sillä aina tilanteet kerkeävät muuttua ja nytten tässä prosessin aikana tapahtui brexit elikkä äänestys Britanniassa, USA:ssa tapahtui presidentinvaihdos, joka muutti turvallisuuspoliittista tilannetta myöskin aika lailla. Toisaalta myöskin Euroopan unionin puolella tuli puolustusyhteistyöhön lisää vahvuutta pelkästään jo tämän meidän selonteon käsittelyn aikana. Sen takia ollaan kirjoitettu yksi ainoa ponsi tähän valiokunnan puolelta vahvistaa tahtotilaa parlamentaarisesta valmistelusta myös tulevaisuudessa. Mietintö on mielestäni siltä osin hyvä, että se menee jopa syvemmälle muutamissa asioissa, vaikkapa Ruotsi-yhteistyössä ja hybridi- ja kyberpuolella, kuin se varsinainen selonteko, elikkä teimme syvempää perehtymistä näihin kohtiin. Tässä koko suomalaisen yhteiskunnan keskustelussa turvallisuuspolitiikasta pitäisi erittäin paljon kiinnittää huomiota siihen, että meillä pitää olla laaja yhteisymmärrys ja kansalaiskeskustelu tässä aiheessa. Ensisijainen tavoite tulee olla se, että Suomi pysyy kaikkien näitten konfliktien ulkopuolella ja että Suomen alueita ei käytetä muiden maiden vihamieliseen käyttöön tai kauttakulkuun muita maita vihamielisesti kohdistaen. Yhtenä Yhtenä testinä siihen, että Suomen kansa pysyy tässä mukana, on maanpuolustustahto, jota maanpuolustuksen tiedotuksen suunnittelukunta aina vuosittain testaa, ja hälyttävää on ollut nyt, että maanpuolustustahto kaikkien suomalaisten osalta on vähentynyt. Siihen on nähty joitakin syitä, joista tämä kahtiajakautuminen, että toisilla menee Suomessa paremmin kuin aikaisemmin ja toisilla paljon huonommin kuin aikaisemmin, on nähtävästi yksi selittävä syy siihen, että kaikki eivät koe tätä maata enää oman näkökulmansa puolelta puolustamisen arvoiseksi. Näin ei pidä olla, vaan sen takia tämän meidän yhteisen kansakuntamme pitää olla kaikkien kokemuksessa samanlainen. Toinen näkökulma tähän on se kriisinsietokyky, joku nimittää sitä resilienssiksi, elikkä meillä pitää olla riittävän vahva yhteiskunta, jolloinka voidaan eri toiminnoilla vastata erilaisiin kriiseihin ja konflikteihin, mitä täällä tapahtuu. Tässä suomalaisessa puolustuksessa lähtökohta on tietysti itsenäisyyden ja alueellisen koskemattomuuden puolustaminen, yleinen asevelvollisuus ja sotilaallinen liittoutumattomuus. Nämä kaikki lukevat myöskin täällä, liittoutumattomuus erityisesti. Meillä tärkeinä keinoina ovat tietysti rauhantahtoinen ja aktiivinen ulkopolitiikka, jossa toivoisin yhä edelleen aktiivisuutta muun muassa YK-järjestöjen käyttämiseen, ja meidän maineemme rauhanturvaamisessa mutta myöskin toisaalta rauhansovitteluissa ja -neuvotteluissa. Uskottavaa puolustusta tullaan tässä tulevina vuosina vahvistamaan niin sodanajan joukkojen osalta kuin myöskin investointien osalta. Meillä pitää olla mahdollisuus, johon lakia tehtiin, ottaa myöskin apua kriisitilanteissa. Meillä ei saa antaa omia alueitamme muiden käyttöön ja meidän vahvat kumppanuutemme erityisesti Ruotsin kanssa, meidän harjoitusyhteistyömme Naton kanssa ja monien muidenkin EU-maiden kanssa ovat ne keinot, millä Suomen puolustusta varmaankin voidaan vahvistaa. Nyt tähän on kirjattu lupaukset investointitason nostoon vuodesta 2021 eteenpäin, 150 miljoonaa, ja toisaalta valmiuden parantamiseen, 55 miljoonaa, jo ensi vuodesta, ja niillä toivottavasti tämä taso saadaan. Sitten kun siirrytään isompiin hankintoihin, elikkä Laivue 2020, joka on jo nyt osittain meneillään, mutta erityisesti siinä kohtaa, kun siirrytään HX-hankkeiden elikkä Hornetien korvaukseen, tulee huomioida se, että tässä mietinnössä kirjattiin erityisesti, että tässä ei linjata, kuinka paljon niitä lentokoneita tulee hankkia, eikä myöskään linjattu, mikä on se määrä euroja, mitä käytetään, eikä myöskään sitä, millä keinoilla niitä rahoitetaan. Sen takia täällä on myöskin heitetty tämä ajatus puolustusverosta mahdolliseksi käyttää. Koko kansa on velvollinen osallistumaan puolustukseen tai avustamaan siinä. Tästä on varmaankin erilaisia versioita tulevaisuuteen, pitäisikö koululaisille olla enemmän kansalaistaitoa tältä osuudelta. Joskus olen heittänyt itse ajatuksen, että pitäisikö kaikille olla esimerkiksi kuukauden tai muutaman kuukauden kurssi,