Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-13 Arvoisa puhemies! Hyvät edustajakollegat! Suomessa on katsottu jokaisen kansalaisen oikeuden koulutukseen olevan keskeinen keino varmistaa, että jokainen saa riittävät tiedot ja taidot yhteiskuntaan osallistumiseen sekä osaamiseen, joka mahdollistaa toimeentulon työtä tekemällä tai yrittämällä. Suomen täyttäessä 50 vuotta vuonna 1967 kokeiluperuskoulut aloittivat toimintansa eri puolilla Suomea. Perusopetuksen maksuttomuus ja peruskoulu eivät kuitenkaan olleet itsestäänselvyyksiä. Vielä 60-luvun alussa käytiin keskustelua siitä, oliko järkevää korvata rinnakkainen oppikoulu ja kansakoulujärjestelmä oppilasvalintoineen, lukukausimaksuineen ja vapaaoppilaspaikkoineen peruskoululla. Jälkikäteen voi sanoa, että tuolloin kalliiksi ja tasapäistäväksi koulujärjestelmäksi haukuttu peruskoulu on se kivijalka, joka nosti Suomen moderniksi ja hyvinvoivaksi yhteiskunnaksi. Noista ajoista on tultu eteenpäin, ja nykyään tiedetään, että lasten varhaiskasvatus on kaikkein vaikuttavinta koulutusta ja varhaiskasvatukseen osallistuminen näkyy selvästi 15-vuotiaiden oppimistuloksissa. Lapsen ikävuodet alle 5-vuotiaana ovat keskeisiä kielellisen oppimisen ja sosiaalisen vuorovaikutuksen herkkyyskausia. Lapsen varhaisten vuosien merkitys on oleellista oppimiselle sekä perusopetuksessa että myöhemmissäkin koulutuksen vaiheissa. Näin varhaiskasvatuksella on vaikutus ihmisen koko elämänkaareen. Varhaiskasvatuksen tärkeyden ymmärtämisessä on kuljettu pitkä matka. Vuonna 73 säädetty laki lasten päivähoidosta lähti siitä, että vanhemmilla oli oikeus saada lapsensa päivähoitoon työpäivän ajaksi. Vuonna 2015 päivähoitolain korvanneessa varhaiskasvatuslaissa lähtökohdaksi nostettiin lapsen oikeus laadukkaaseen varhaiskasvatukseen. Kyse on paitsi perheiden yhdenvertaisesta kohtelusta ennen kaikkea jokaisen lapsen oikeudesta sellaiseen varhaiseen kasvatukseen, joka antaa yhdenvertaiset mahdollisuudet koulupolulle ja myöhemmässä elämässä pärjäämiseen. Arvoisa puhemies! Yhteiskunnallinen eriarvoistuminen alkaa valitettavasti jo varhain. Tutkimukset osoittavat myös, että huono-osaisuus, kuten työttömyys ja matala koulutustaso, periytyvät sukupolvelta toiselle. Siksi varhaiskasvatusoikeuden rajaaminen työttömien perheiden lapsilta on yksiselitteisesti väärin ja se tulee perua välittömästi. Noin 50 vuotta sitten suomalaiset päättäjät antoivat nyt 100-vuotiaalle Suomelle lahjan, joka omana aikanaan oli suuri ja kallis uudistus. Peruskoulu on kuitenkin osoittanut, että koulutukseen tehtävät uudistukset näkyvät vuosikymmenten päähän. Ne ovat investointeja, jotka ovat maksaneet itsensä moninkertaisesti takaisin. Meillä 100-vuotiaan Suomen päättäjillä tulee olla samanlaista rohkeutta antaa lahja 150-vuotiaalle Suomelle. Universaalit, maksuttomat varhaiskasvatuksen kaltaiset peruspalvelut ovat paras keino tavoittaa kaikki lapset. Ne edistävät tasa-arvoa ja Suomen rakentumista lapsi- ja perheystävälliseksi maaksi. Juuri nyt, kun talouskin kasvaa, on oikea aika ryhtyä tekemään hyviä päätöksiä lasten näkökulmasta. Kasvu kuuluu myös lapsille. Heillä varsinkaan ei ole vuosia hukattavanaan odottaa päätöksiä. Lasten elämä on tässä ja nyt. Hallituksen tulee antaa hyvinvointiloikka Suomelle ja siirtää Suomi kokoaikaiseen maksuttomaan varhaiskasvatukseen. Se lisäisi lasten osallistumista varhaiskasvatukseen, parantaisi lapsiperheiden ostovoimaa ja vähentäisi köyhyyttä sekä pienentäisi työttömyyttä ja näin lisäisi verotuloja. Se on myös kustannustehokas keino parantaa työn tekemisen kannusteita, koska on tosiasia, että maksut ovat negatiivinen kannustin työn vastaanottamiselle. Maksut ovat lasten vanhemmille olennainen osa perheen taloutta, ja monilapsisissa perheissä ne ovat useita satoja euroja kuukaudessa. Kokoaikainen maksuton varhaiskasvatus voidaan toteuttaa esimerkiksi niin, että nollamaksuluokan tulorajoja korotetaan seuraavan kolmen vuoden aikana niin, että vuonna 2021 kaikki perheet ovat nollamaksuluokassa eivätkä maksa päivähoitomaksuja, ja ensimmäinen vaihe tätä maksuttomuutta kohti löytyy sosiaalidemokraattien vaihtoehtobudjetista. — Jatkan vielä puhetta myöhemmin.