Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-13 toimintaohjelmaan uppoutuneista puheenvuoroista. Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 on sillä tavalla merkittävä, että ensimmäistä kertaa maailman kaikilla mailla on yhteiset tavoitteet kestävän kehityksen saavuttamiseksi. Ne siis koskevat yhtä lailla kehittyneitä maita kuin kehittyviä maita. Suomi osallistuu toteuttamalla Agendaa omassa toiminnassaan ja yhteistyössä muitten maitten kanssa. Valtioneuvosto antoi eduskunnalle selonteon Agenda 2030:stä viime helmikuussa. Veikkaisin, että Suomi on ensimmäinen maa maailmassa, joka tuo toimintaohjelman omalle parlamentilleen käsittelyyn. Samalla tavalla meidän tulevaisuusvaliokunta on todennäköisesti ensimmäinen valiokunta — ja eduskunta ensimmäinen parlamentti — joka tällä tasolla ruotii Agenda 2030 ‑toimeenpanoa. Voidaan olla siis tyytyväisiä. Tuossa selonteossa esitimme kattavaa valikoimaa keinoja, joilla rakennetaan hiilineutraalia ja resurssiviisasta Suomea ja toisaalta vahvistetaan yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja osaamista — aivan olennaisia kestävän kehityksen asioita. Toimeenpanoa ohjaavat politiikkaperiaatteet pitkäjänteisyys ja muutosvoimaisuus, johdonmukaisuus ja globaali kumppanuus sekä omistajuus ja osallisuus, joita tarvitaan, jotta hienot suunnitelmat muuttuvat todeksi. Hallitus on tarttunut selonteon linjausten toimeenpanoon ripeästi, ja reilussa puolessa vuodessa on tapahtunut jo paljon. Otan muutaman esimerkin: Yksi merkittävä päätös oli juuri tulevaisuusvaliokunnan nimeäminen vastinvaliokunnaksi Agenda 2030 ‑toimeenpanoa koskevissa asioissa, ja kiitän tästä kerran vielä eduskuntaa ja tulevaisuusvaliokuntaa. Hallituksen puolivälitarkastelussa päätimme uusista toimista työllistymisen ja kiertotalouden edistämiseksi — molemmat askeleita toteuttamisessa. Kestävän kaupunkikehityksen ohjelma on valmisteilla. Keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelma annetaan lähipäivinä eduskunnalle. Hiilineutraaliuden saavuttamista vuoteen 2045 mennessä vauhditetaan monin keinoin. mietinnössään edellyttää selonteon uskottavaa monitorointia. Toimivan seuranta- ja arviointijärjestelmän luominen on erittäin oleellinen osa tätä, kuten valiokunnan puheenjohtajakin äsken totesi. Tähän on tartuttu ja ryhdytty toimeen. Laaja-alainen työryhmä määritteli keväällä kymmenen kestävän kehityksen indikaattorikoria ja jokaiseen koriin neljä seurantaindikaattoria eli mittaria, millä mitataan sitä, etenemmekö kestävän kehityksen tiellä. Nyt jatkossa näitä tavoitteita ja niitten tuloksia voi seurata valtioneuvoston verkkosivuilla www.kestavakehitys.fi, eli nämä monitorointimittarit, indikaattorit, avataan kaikkien tarkasteltavaksi. Veikkaan, että tuskin tässä yhdellä kertaa on onnistuttu täydellistä mittaripakettia luomaan. Kestävän kehityksen työ on pitkäjänteistä, ja myös näihin mittareihin kannattaa varmasti jatkossa palata. Toinen keskeinen toimenpide mittareitten kehittämisen ohella on Agenda 2030:n levittäminen koko valtionhallintoon. Valtiovarainministeriö on päättänyt liittää talousarvioesityksen hallinnonalakohtaisiin pääluokkaperusteluihin osion kestävästä kehityksestä. Eli jokainen ministeriö joutuu puntaroimaan vuosibudjetissaan budjettiesityksen suhdetta Agenda 2030 ‑tavoitteisiin. Ministeriöt raportoivat elokuussa ensimmäisen kerran, miten kestävän kehityksen selonteko ja sen toimeenpano näkyvät hallinnonaloilla ensi vuonna. Tämä on merkittävä askel kestävän kehityksen tavoitteiden valtavirtaistamiseksi koko valtionhallinnon työhön ja budjetointiin. Jatkossa kestävän kehityksen budjetoinnin ohjeita ja seurantaa tulee tietysti edelleen kehittää. Myös valtioneuvoston resursseja kestävän kehityksen koordinaatiossa on lisätty, Agenda 2030 ‑sihteeristöä vahvistettu, ulkoasiainhallinnon johdolla käynnistetty selvitys Suomen ulkoisen toiminnan johdonmukaisuudesta. Myös tieteellisen kestävän kehityksen asiantuntijapaneelin työhön haetaan uutta vaikuttavuutta nyt syksyn aikana. Agenda 2030 on Suomen yhteinen toimintaohjelma. Hallituksella on tietysti päävastuu sen toteuttamisesta, mutta kutsumme mukaan toimiin kaikki yhteiskunnan toimijat. Erityisesti lasten ja nuorten osallistumiseen olemmekin panostaneet. Nuorten Agenda 2030 ‑ryhmän työ on käynnistynyt rivakasti. Meillä on 20 osaavaa ja innokasta nuorta, jotka sparraavat hallitusta ja kestävän kehityksen toimikuntaa sekä innostavat oman alueensa nuoria mukaan konkreettiseen kestävän kehityksen työhön. Hallituskauden loppupuolella laaditutamme selonteon mukaisesti kattavan ulkoisen arvioinnin kansallisen Agenda 2030 -toimeenpanomme edistymisestä ja kestävän kehityksen tilasta Suomessa. Meillä on kaikki syyt vapaasti arvioida omia toimiamme ja sitä, miten etenemme, ja siirtää viestikapulaa vaalikausi toisensa jälkeen eteenpäin hyvässä yhteisymmärryksessä.