Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 hallituksen toiminnan ja sen finanssipolitiikan linjan toimivuuden arviointia. Järjestelmähän on luotu sen jälkeen, kun Kreikan rahoituskriisin yhteydessä kävi ilmeiseksi, että kaikista jäsenmaista ei tullut oikeita tilannearvioita julkisen talouden tilasta. Sen jälkeen on luotu uudet järjestelmät, joilla on haluttu korostaa hallituksesta riippumattoman instituution toiminnan merkitystä ja antaa näille riittävät valtuudet, ja meillä tästä finanssipolitiikan arvioinnista vastaa tarkastusvirasto. Sen asema on järjestetty riippumattomaksi niin, että se toimii eduskunnan alaisuudessa eikä ole siis näin ollen tilivelvollinen tai alisteinen hallitukselle. Tämä riippumattomuusasema mahdollistaa virastolle myös sellaisen arvion tekemisen, jossa voi olla myös hallituksen linjasta tai toiminnasta kriittisiä arvioita. Näiden vuosien aikana, jotka olemme tässä uudessa järjestelmässä olleet, voi sanoa, että tämä toimii erittäin hyvin, niin myös tälläkin kertaa. Viraston finanssipolitiikan toimivuuden perusarvion voi hyvin jakaa. Suhdannetilanne on mahdollistanut finanssipolitiikan tavoitteiden merkittävää toteutumisvajetta, ja samalla virasto aivan oikein kiinnittää huomiota siihen, että kestävyysvaje, se meidän alkuperäinen iso ongelmamme tämän vaalikauden alkaessa ja jo aikaisemminkin, ei ole poistunut. Kun kauden alussa kestävyysvaje oli noin 10 miljardia, on se nyt valtiovarainministeriön viimeisimmän raportin mukaan noin 9 miljardia. Tämä arviohan ei ollut vielä tiedossa silloin, kun tämä tarkastusviraston raportti julkistettiin. kokonaisuudessaan kuitenkin VTV arvioi, että julkisen talouden rakenteellinen alijäämä ei ole tällä vaalikaudella merkittävästi kohentunut, ja tämä kertoo kyllä tämän työtaakan merkittävyydestä, joka meitä kaikkia kohtaa puoluekantaan katsomatta ja hallitukseen katsomatta. Kestävyysvajeen osalta on selvää, että tähän vaikuttaa voimakkaasti paitsi se, kuinka säästäväinen hallitus on, myös se, kuinka tehokas se on tulojen keräämisessä. Tulojen keräämisessä taas iso kysymys on se, miten työllisyysaste kehittyy, kuinka paljon väkeä meillä on töissä, ja sitä kautta se, kuinka turvattuja verotulot ovat, ja vastaavasti tietysti se, kuinka paljon tai vähän joudutaan käyttämään rahaa työttömyydestä aiheutuviin menoihin. menoihin. Yhtä selvää on, että sekin vaikuttaa, kuinka onnistunutta veropolitiikka on. Laaja veropohja, johon täällä aikaisemmin viitattiin edustaja Harakan puheenvuorossa, on tärkeä periaatteellinen lähtökohta, jotta verokannat voitaisiin pitää mahdollisimman alhaalla ja verorasite näin ollen kohtuullisena. Kun hallitus aloittaessaan asetti omassa ohjelmassaan tavoitteeksi sen, että veroaste ei nouse, olemme tilanteessa, että tämän vaalikauden aikana veroaste on laskemassa pari prosenttiyksikköä, kun katsotaan kokonaisveroastetta. Miten se sitten jakaantuu tulonsaaja- tai veronmaksuryhmäkohtaisesti, on vielä ihan oma asiansa. Siitä eduskunta on käynyt useamman keskustelun. Kansantuotteessa Kansantuotteessa veroasteen lasku on siis yhteensä lukien verotuloissa noin nelisen miljardia euroa, eli puhutaan erittäin suurista summista, ja näillä tietysti on myös oma vaikutuksensa kestävyysvajeeseen. Tarkastusvirasto tuo esille kritiikkinsä siitä, mitkä ovat sote- ja maakuntauudistukseen liittyvät riskit. riskit. Sote- ja maakuntauudistuksen tarve on tietysti moneen kertaan todettu, ja samalla tämä hallitus on asettanut myös sen tavoitteen, että kestävyysvajeesta hoituisi peräti 3 miljardia säästöinä sote-uudistuksen kautta. Tarkastusviraston kritiikki ja arvio kannattaa nyt tältä osin lukea hyvin huolella ja tarkasti. Virastohan lausuu huolensa siitä, että kustannuksia lisäävät mekanismit toimivat tässä hallituksen uudistuksessa automaattisemmin kuin säästöjä tuovat mekanismit. Tämähän on havainto, joka on valiokuntakäsittelyssä eri yhteyksissä asiantuntijoilta tullut vastaan, ja voi sanoa, että sote-uudistuksen iso huolta aiheuttava tekijä on se, että alkuperäinen tavoite perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon tiiviimmästä yhteistyöstä ei ole tässä nyt käsittelyssä olevassa mallissa toteutumassa, ja säästöistä iso osa perustuu nimenomaan tähän erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon tiiviimpään integraatioon. Kun tuodaan tilalle tämä markkinamalli, joka johtaa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyön heikentymiseen, niin voin arvioida, että tarkastusviraston varoitukset ovat hyvin varteenotettavia. Ylipäänsä me tiedämme, että meillä on kansallinen heikkous naapurimaahamme Ruotsiin verrattuna, että meillä on taipumus rynnätä uudistuksiin nopeasti ja välttäen huolellisia, monipuolisia vaikutusarvioita. Ja kun on tietysti vielä monipuoluehallituksen logiikka, niin kun joku ratkaisu on tehty, niin hallitus on tavallaan pakotettu sen eteenpäinvientiin. Tarkastusvaliokunta tulee käymään tarkastusviraston raportin huolella lävitse ja pyrkii omassa työssään siihen, että kaikki näkökohdat tulevat avoimesti käsitellyiksi ja arvioiduiksi, ja tältä pohjalta, myös kuullen tämän täällä käytävän keskustelun, tulee tuomaan eduskunnan päätettäväksi