Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 Arvoisa rouva puhemies! Hyvät kansanedustajat! Alkuun hieman haluan kyllä kritisoida tätä järjestelyä, miten näinkin tärkeää asiaa eduskunnan täysistunnossa käsitellään. Päivällä aikaa oli tuolle nopeatempoiselle keskustelulle ja vain muutamalle puheenvuorolle. Nyt kello on jo kohta lähestymässä tämän päivän loppua ja salissa vain muutamia kansanedustajia. Tekisi mieleni pyytää tämän asian siirtämistä seuraavaan täysistuntoon, sellaiseen, että olisimme paikalla ja voisimme käydä keskustelua tästä hieman toisenlaiseen aikaan, mutta en sitä nyt kuitenkaan tee. Meillä kolmen selonteon malli turvallisuudessa nopeasti muuttuneessa turvallisuustilanteessa on minun mielestäni hyvin perusteltu. Meillä ensin tehtiin sisäisen turvallisuuden selonteko, sitten ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko ja nyt ensimmäistä kertaa tämä puolustusselonteko, jonka keskeisenä innoittajana taikka pontimena oli se, että meillä on edessä niin merkittäviä uudistustarpeita mutta myös materiaalihankintoja Puolustusvoimiin. Parlamentaarinen seuranta näissä on toiminut sisäisen turvallisuuden selontekoa lukuun ottamatta. Pidän tärkeänä, että jatkossa, jos hallitusohjelmaneuvotteluissa päädytään tällaiseen rakenteeseen, mitä itse pidän kannatettavana, että me teemme nämä turvallisuuden selonteot tällä kolmella rakenteella, niillä olisi mielellään yhtenevä parlamentaarinen seurantaryhmä, joka kokonaisuutta seuraisi. Tätä asiaa on eduskunnassa käsitelty pitkään. Tämä on lähes puolentoista vuoden työ kaiken kaikkiaan, puolustusvaliokunnassa sata asiantuntijaa, kokouksia valtava määrä myös lausunnonantovaliokunnissa, ja sen takia olisin toivonut, että tämä asia olisi saanut hieman paremman käsittelyajankohdan eduskunnassa. valiokunnan puheenjohtaja, ministeri Kanerva kertoi varsin laajasti päivällä esittelypuheenvuorossaan tämän kokonaisuuden tekemisestä. Se on tapahtunut hyvällä yhteistyöllä. Kiitosta annoin silloin myös tuossa debatissa ministeri Niinistölle, jonka johdolla on nopeasti reagoitu tähän muuttuneeseen turvallisuustilanteeseen kaikilla tasoilla. Meidän Puolustusvoimillammehan on nykyään neljä tehtävää: sotilaallinen puolustaminen, viranomaisapu, kansainvälinen avunanto ja avun vastaanottaminen ja sitten kansainvälinen kriisinhallinta. Meidän on tärkeää huolehtia siitä, että meillä on resurssit kunnossa, me tarvitsemme materiaalia, ja tätä työtä on nyt tehty eteenpäin. Pidän hyvänä sitä, että meillä oikeastaan vasemmistoliittoa lukuun ottamatta on eduskunnassa kaikissa puolueissa hyvin yhtenevä näkemys siitä, että näissä resursseissa pitää edetä määrätietoisesti — Laivue 2020, HX eli Hornetien korvaava hanke, jossa nyt linjataan tässä selonteossa se, että me haluamme eduskuntana varmistaa sen, että poistuvien Hornetien suorituskyky korvataan täysimääräisesti. Määrästä ja muusta sitten tehdään myöhemmin ratkaisuja, puhumattakaan koneen merkistä. Maavoimat on myös tärkeän kehittämisen kohteena. K9 Thunderit ovat tulleet sinne — tai ensimmäiset — ja se hankinta etenee. Mutta siellä on myös edessä merkittäviä kalustouusimisia, muun muassa rynnäkkökiväärien osalta. Toimintaresurssien rinnalla myös toimintakyvyn ja ‑oikeuksien pitää olla oikealla tasolla, ja niitäkin on päivitetty ministeri Niinistön aikakaudella. Kertausharjoitusmäärät on nostettu nyt sille tasolle, missä ne vähimmillään pitää olla, mutta lisäystarvetta on. Vapaaehtoisen maanpuolustuksen määrärahoista puhuimme tänään ja myös maanpuolustustahdosta, jonka haluan nostaa siinä mielessä nyt esille myös tässä keskustelussa, että puolustusvaliokunta poiketen esimerkiksi puolustusministeriöstä ja Puolustusvoimista nosti esille myös asiantuntijakuulemisessa esille tulleen asian siitä, voiko sillä olla vaikutusta laskeneeseen maanpuolustustahtoon, että kaikki eivät kokisikaan tätä maata enää puolustamisen arvoiseksi. Tietynlaisesta kansakunnan eheydestä me kannoimme huolta ja haluamme, että sitä selvitetään. Kyberkoordinaatio on keskeisen tärkeä asia. Meidän pitää etsiä vahvempaa koordinaatiota esimerkiksi valtioneuvoston kansliaan. Tuossa debatissa toin esille esimerkiksi sen, että jos meidän raideliikennettämme, raiteita, vastaan hyökkää ulkomailta esimerkiksi hävittäjillä, niin silloin Suomen puolustusvoimat lähettää hävittäjät vastaamaan tähän uhkaan, mutta jos tuo hyökkäys tapahtuukin tietoverkkoja käyttämällä, sähköverkon lamauttamisella tai muulla, niin silloin vastuu onkin toisilla tekijöillä. Arvoisa puhemies! Aivan lyhyesti loppuun kansainvälisestä yhteistyöstä: Pidän myönteisenä sitä, että Ruotsin kanssa yhteistyössä ollaan valmiita etenemään reippain askelin. EU-yhteistyö on tärkeä. Esimerkiksi meidän kaltaisellemme maalle, joka ei kuulu sotilasliittoon, on tärkeää, että me etenemme näissä hankkeissa mieluummin suunnannäyttäjinä kuin seuraajina niin, että esimerkiksi Lissabonin sopimuksen turvatakuita tulkitaan mahdollisimman laveasti. Nato-kumppanuudessa olemme ottaneet sen pisimmälle menevän kumppanuuden asteen, kiitos siitä. Se on meille tärkeä. Tietysti keskusteluyhteys