Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-04-20 Vastakkainasettelut lisääntyvät ja väkivaltaiset ääriliikkeet voimistuvat. Turvallisuusympäristömme muutos on niin nopeaa, että vain vuosi sitten tehdyn sisäisen turvallisuuden selonteon jälkeenkin tilanne on heikentynyt. Tapahtumat naapurimaissamme koskettavat, emmekä voi ummistaa silmiämme. Jotta kansalaisten turvallisuus voidaan taata, viranomaisten on kyettävä vastaamaan sekä uusiin että vanhoihin uhkiin. Suomen hallitus on tunnistanut tapahtuneen muutoksen. Ensi viikolla hallituskauden puolivälitarkastelussa käydään läpi hallitusohjelman toteutumista ja sovitaan tarvittavista lisätoimista. Turvallisuus on päätetty nostaa yhdeksi painopisteeksi. Turvallisuustilanne edellyttää meiltä monia toimia. Sekä viranomaisten toimivaltuuksiin liittyviä lainsäädäntötoimia että turvallisuusviranomaisten suorituskykyä ja määrärahatasoa on tarkistettava vastaamaan muuttunutta turvallisuustilannetta. Muutokseen vastaaminen on omissa käsissämme — pelkästään puhumalla emme voi jatkaa. Sisäministeriössä valmistellaan useita toimia sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi. Keväällä valmistuu laajassa yhteistyössä eri toimijoiden kanssa valmisteltu sisäisen turvallisuuden strategia ja toimenpideohjelma. Tiedustelulainsäädännön mietinnöt ovat juuri valmistuneet ja lähtemässä lausunnoille, pelastustoimen uudistus ja maakuntien varautumistoiminnan kehittäminen etenevät, hybridiuhkiin vastataan entistä paremmin ja niin edelleen. Millaisia nämä uhkakuvat sitten ovat, mistä niitä turvallisuusuhkia kumpuaa? Globaali turvallisuustilanne on heikentynyt, eikä se voi olla vaikuttamatta Suomeen Euroopan unionin itäisenä rajavaltiona. Lukuisat tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että monimuotoinen polarisaatio on yhteiskuntamme kasvava ongelma. Varsinkin nuorten miesten syrjäytyminen näyttää nopeasti yleistyvän, ja kehityksellä on varmasti myös turvallisuusheijastuksia. Olenkin todennut monessa yhteydessä, että syrjäytyminen on tämän maan suurin sisäisen turvallisuuden uhka. Yhteiskuntamme sinänsä positiivinen moniarvoistumiskehitys tuottaa myös arvojen sirpaloitumista ja vastakkainasettelujen lisääntymistä. Maahanmuutto on ikääntyvälle Suomelle tärkeä voimavarakysymys, mutta sillä on myös turvallisuusvaikutuksia. Kaupungistumisen myötä harvaan asuttujen alueiden väestö on yhä harvemmassa ja myös turvallisuusviranomaisten palvelut kaukana. Teknologian kehitys on Suomen tulevaisuudelle keskeistä, mutta tälläkin sektorilla on kyettävä vastaamaan uusiin turvallisuustarpeisiin, nimittäin kyberrikollisuus ja merkittävältä osin sosiaalisen median kautta tapahtuva informaatiovaikuttaminen edellyttävät viranomaisilta uutta suorituskykyä. Terrori-iskun riski ei välttämättä ole Suomessa oleellisesti kasvanut, mutta sellaisen vaikutus kansalaisten turvallisuudentunteeseen olisi järisyttävä. Siksi vahvistuvat ääriliikkeet ja ideologiat edellyttävät viranomaisilta intensiivistä seurantaa, jonka mahdollistamiseksi siviilitiedustelun toimivaltuudet ja voimavarat on varmistettava. Kaikki tämä on kyettävä toteuttamaan tilanteessa, jossa maamme julkisen talouden tilanne on edelleen haasteellinen. Esitän kiitokseni hallintovaliokunnalle sen erittäin huolellisesti laaditusta ja perusteellisesta valtioneuvoston sisäisen turvallisuuden selontekoa koskevasta mietinnöstä. Kiitokset samalla kaikille asiasta lausuneille. Hallintovaliokunta näkee muuttuneen tilanteen erittäin hyvin. Hallintovaliokunta on mietintöä valmistellessaan tarkastellut erittäin huolellisesti lukuisien sisäisen turvallisuuden mittarien ja indikaattorien viimeaikaista kehitystä. Hyvä niin. Hallintovaliokunta ansaitsee erityisen kiitoksen siitä, että se kiinnittää voimakkaasti huomiota turvallisuusympäristömme laaja-alaiseen monimutkaistumiseen ja sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden rajojen häviämiseen. Halu tuoda tämä seikka selvästi esiin on ohjannut myös selonteon laadintaa, ja siksi se nimenomaisesti toteaa: "Sisäisen turvallisuuden supistuvat resurssit ovat ristiriidassa turvallisuusviranomaisten lisääntyvien ja monimutkaistuvien tehtävien, kansalaisten odotusten sekä toimintaympäristön nopean muutoksen kanssa." Arvoisa puhemies! Käynnistin viime vuoden elokuussa sisäisen turvallisuuden strate-gian ja toimenpideohjelman valmistelun. Asettamispäätöksessä todetaan, että strategian tulee perustua laajaan turvallisuusnäkökulmaan, ja siinä korostetaan sitä, että tulevaisuuden sisäinen turvallisuus edellyttää syvää ja sitoutunutta yhteistyötä niin eri viranomaisten kuin kansalaisjärjestöjen, lähiyhteisöjen, elinkeinoelämän ja lukuisten muiden toimijoiden kesken. Juuri valmistumassa olevassa strategiassa näitä asioita siis käsitellään ja painotetaan yhteistyötä, ja siihen liittyvä toimenpideohjelma korostaa monialaisen yhteistyön tärkeyttä, mutta samalla ne tuovat esiin väistämättä sen tosiseikan, että turvallisuuden monimuotoistuessa viranomaisilla on oltava tehtäviensä hoitamisen edellyttämät toimivaltuudet, suorituskyvyt ja voimavarat. Arvoisa puhemies! Ihan lopuksi: Suomi on monella mittarilla mitattuna yksi maailman turvallisimmista maista. Meidän on pidettävä huoli siitä, että näin on myös jatkossa. Kaikilla, niin viranomaisilla kuin päättäjilläkin, on oltava yhteinen, realistinen käsitys muuttuvasta turvallisuustilanteesta. Samalla on varmistettava viranomaisten toimivaltuudet ja suorituskyky sekä muut riittävät resurssit. Me täällä eduskunnassa tunnistamme aiempaa vaikeammaksi käyneen tilanteen,