Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-21 Arvoisa herra puhemies! Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Työterveyslaitoksen toiminnasta ja rahoituksesta annettua lakia siten, että siihen lisätään työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen rahoitusta koskevat määräaikaiset säännökset vuosiksi 2018 ja 2019 sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämistä ja maakuntia koskevan uudistuksen aikataulun mukaisesti. Nykyiset määräaikaiset työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen rahoitusta koskevat säännökset ovat voimassa vuoden 2017 loppuun. Lain tarkoituksena on turvata työterveyshuollon erikoislääkärien koulutuksen taso ja koulutuksen määrällinen riittävyys. Tätä varten valtion varoista myönnettäisiin avustusta työterveyshuoltoon erikoistuvien lääkärien koulutuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin Työterveyslaitokselle, joka vastaisi työterveyshuollon erikoislääkärikoulutukseen liitty-vien korvausten maksamisesta yliopistojen hyväksymille erikoislääkärikoulutusta antaville yksityisille terveyspalveluiden tuottajille ja työnantajan ylläpitämille työterveysasemille. Lisäksi Työterveyslaitos rahoittaisi avustuksella työterveyshuollon erikoislääkärikoulutusta Työterveyslaitoksella. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan 1. päivänä tammikuuta 2018, ja se olisi voimassa 31. päivään joulukuuta 2019. Valiokunta toteaa tähän lakiesitykseen seuraavaa: Nykyisen määräaikaisen lain perusteella Työterveyslaitos on voinut yliopistojen lisäksi maksaa saamastaan valtion määrärahasta korvausta sekä julkisille että yksityisille työterveyshuollon koulutusta antaville palvelujen tuottajille koulutuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin. Hallituksen esityksessä ehdotetaan tämän työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen erillisrahoituksen jatkamista kahdella vuodella vuoden 2019 loppuun. Julkisen talouden suunnitelmassa vuosille 2018—2021 on varattu vuosittain 1,9 miljoonaa euroa lakiehdotuksen mukaiseen avustukseen Työterveyslaitokselle. Meneillään olevassa erikoislääkärikoulutuksen uudistuksessa harkitaan kaikkien lääketieteen erikoisalojen koulutuksen saattamista saman rahoituksen piiriin siten, että nykyistä evo-rahoitusta vastaavaa rahoitusta voidaan maksaa yliopistoille ja muille sekä julkisille että yksityisille koulutuspaikoille. Valiokunta pitääkin tärkeänä, että nyt käsiteltävällä lakiehdotuksella turvataan työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen kehittäminen siirtymäaikana ennen sote- ja maakuntauudistuksen voimaantuloa. Valiokunta korostaa myös, että koulutusuudistuksen valmistelussa on huolehdittava kymmenen vuoden aikana kehitetyn yliopistojen yhteistyöverkoston ja toimivaksi osoittautuneen työterveyslääkäreiden koulutusjärjestelmän säilymisestä ja pitkäjänteisestä kehittämisestä. Valiokunnan päätösehdotus on, että eduskunta hyväksyy tämän lakiesityksen muuttamattomana. joka perustuu nimenomaan voimaantuloon liittyvään lainsäädäntökohtaan. Hallituksen esitys työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen erillisrahoituksen jatkamisesta on mielestämme oikeansuuntainen turvaamaan keskeisen lääketieteen erikoisalan kehittämisen myös tulevina vuosina. Asiantuntijakuulemisessa on kuitenkin käynyt selväksi, että siirtymäaika on lyhyt ottaen huomioon etenkin erikoislääkärikoulutuksen uudistuksen nykytilan ja sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen epävarman toteutumisen ja aikataulun. Työterveyshuolto on lääketieteen erikoisalana erityinen ja yleislääketieteen ohella tällä hetkellä suurin erikoisala. Koulutusta toteutetaan yliopistojen hyväksymillä yli 200 työterveysasemalla, joissa toimii yli 300 kouluttajaa. Koko ainutlaatuinen verkosto on vaarassa kaatua, jos siirtymäaika on liian lyhyt. On huomattava myös se, että äskettäin tehtyjen työterveyshuollon erikoisalaa erityisesti koskevien merkittävien säädösmuutosten toteuttaminen edellyttää juuri nyt työterveyshuollon erikoislääkäreiden vankkaa osaamista. Työterveyshuollon erikoislääkärikoulutusta antavien yliopistojen näkemys on, että nykyiselle rahoituslaille, joka on voimassa vuoden 2017 loppuun, tarvitaankin jatkoaika vuosille 2018—2021. Yhdymme tähän näkemykseen ja esitämme, että lain voimassaoloaikaa jatketaan vuoden 2021 loppuun. valiokuntamme puheenjohtaja on estynyt tänään osallistumasta ja valiokunta edellytti, että esittelen valiokuntamme mietinnön. Arvoisa herra puhemies! Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annettua lakia. Siinä ehdotetaan vahvistettavaksi vuoden 2018 työttömyysvakuutusmaksut. Työttömyysvakuutusmaksujen kokonaismäärään ei ehdoteta muutosta. Työmarkkinoiden keskusjärjestöjen kilpailukykysopimuksen mukaisesti palkansaajien työttömyysvakuutusmaksua ehdotetaan nostettavaksi 0,40 prosenttiyksikköä ja vastaavasti työnantajien keskimääräistä työttömyysvakuutusmaksua alennettavaksi 0,40 prosenttiyksikköä. Samalla työttömyysvakuutusmaksujen kokonaismäärää ehdotetaan vähennettäväksi 0,20 prosenttiyksikköä, josta palkansaajien työttömyysvakuutusmaksuun kohdennetaan 0,10 prosenttiyksikköä ja työnantajien keskimääräiseen työttömyysvakuutusmaksuun niin Arvoisa herra puhemies! Valiokunnan saamien selvitysten perusteella valiokunta pitää tarkoituksenmukaisena hallituksen esitystä ja siinä esitettyjen maksujen alennusta sekä kilpailukykysopimukseen perustuvaa maksutaakan jaon muutosta työnantajien ja työntekijöiden kesken. Työttömyysvakuutusrahaston suhdannepuskuria on vuosiksi 2017—2019 korotettu enintään 5 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavien menojen suuruisesta 7 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavien menojen suuruiseksi. Kilpailukykysopimuksen mukaisesti on vuoden 2019 jälkeen tarkoitus valmistella esitys tarkoituksenmukaisesta, aiempaa suuremmasta puskurin tasosta. Valiokunta pitää tärkeänä, että puskurin suuruus määritellään niin, että työttömyysvakuutusmaksujen taso pystytään pitämään mahdollisimman vakaalla tasolla.