Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-14 Minä myös puolestani kiitän edustaja Susanna Huovista monesta yhteistyön kohdasta ja myös tästä lakialoitteesta. Toki meillä on ollut asioita, joista olemme eri mieltä, mutta useita asioita, joiden eteen olemme yhdessä rintamassa tehneet työtä, ja tämä on yksi esimerkki niistä asioista, joiden eteen jo viime kaudella ministereinä saimme tehdä työtä. Suomi on sitoutunut useisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa säädetään oikeudesta terveyteen. sopimukset asettavat minimivelvoitteet erityisen haavoittuvassa asemassa olevien osalta, ja niiden mukaan esimerkiksi naisilla tulisi olla oikeus maksuttomaan synnytystä edeltävään hoitoon, synnytykseen ja synnytyksen jälkeiseen hoitoon. Lapsilla tulisi olla oikeus terveyspalveluihin samoin perustein kuin Suomen kansalaisilla. Perustuslain mukaan jokaisella on oikeus ihmisarvoiseen elämään ja välttämättömään huolenpitoon. Kun viime vaalikaudella perustuslakivaliokunta käsitteli samansisältöistä hallituksen esitystä, niin silloin valiokunta totesi, että lakiesityksessä oli kysymys ihmisarvoisen elämän edellytysten vähimmäistasosta, joka kuuluu kaikille. Ajattelen näin, että tämän silloisen lakiesityksen raukeaminen käytännössä tarkoitti sitä, että meillä vähimmäistaso ei ole tällä hetkellä turvattu. perustuslain mukaan valtiolla ja kunnilla on velvollisuus turvata perus- ja ihmisoikeuksien toteutuminen, ja tätä velvollisuutta, perusoikeuksiin kuuluvaa velvollisuutta, ei voi sysätä vapaaehtoisuuden tai yksityisen hyväntekeväisyyden varaan tai kolmannen sektorin varaan. Tiedämme sen, että esimerkiksi vapaaehtoisvoimin toimivalla Global Clinicillä tavataan toistuvasti ihmisiä, jotka on käännytetty julkisen terveydenhuollon palveluista, vaikka heidän terveydentilansa vaatisi hoitoa, ja terveydenhuollon ammattilaiset ovat epätietoisia siitä, mitä hoitoa nykyisen terveydenhuoltolain puitteissa on mahdollista antaa potilaalle. Nykyisen lainsäädännönhän pitäisi turvata kaikille kiireellinen hoitoonpääsy. Mutta se, mikä on ongelmallista, on se, miten tulkitaan tämä kiireellinen hoito. Se on valitettavasti tulkittu usein pelkästään päivystyshoidoksi. Kaikkea muuta hoitoa vaille jääneiden potilaiden joukossa on esimerkiksi raskaana olevia naisia ja pieniä lapsia, vaikkapa lasten rokotuksia tai raskauden seurantaa. Tämä tilanne on tietysti epäinhimillinen, mutta se on myös vaikea lääkäreille ja terveydenhuollon henkilökunnalle, jotka sen epävarmuuden vuoksi sitten käännyttävät pois ihmisiä palveluista. Itse ajattelen, että tämä tilanne on vastoin lääkärin etiikkaa, ja tämä on se perimmäinen syy, minkä takia itsekin olen tämän aloitteen allekirjoittajien joukossa. Eli potilaan yhteiskunnallinen asema ei saisi vaikuttaa potilaan saamaan hoitoon. Lääkärin kannalta on aika kestämätöntä, että lääkärin ammattietiikka ja terveydenhuollon toimintaperiaatteet ovat keskenään ristiriidassa. Aikoinaan kun lääkärinä työskentelin, omana kokemuksena totean sen, että välillä potilaana saattoi olla henkilöitä, jotka olivat saaneet vamman tai sairastuneet ihan jonkun laittoman tai rikollisen toiminnan yhteydessä, ja ketään ei kuitenkaan jätetä hoitamatta sen takia. Otan nyt yhden ääriesimerkin — haluamatta rinnastaa paperittomia näihin henkilöihin. Kun Turun puukottajaa hoidettiin pitkään vammojensa vuoksi Turun yliopistollisessa sairaalassa, heräsi aika paljon keskustelua siitä, että miksi häntä hoidetaan siellä nyt yhtä hyvin kuin näitä uhreja tai uhrien auttajia. Mutta se on se lääkärin etiikan lähtökohta. Eli en todellakaan vertaa paperittomia terroristeihin, mutta haluan osoittaa, että lääkärin etiikka lähtee aina siitä potilaan auttamisesta. Jokaisen on voitava luottaa siihen, että lääkäri ei koskaan erottele potilaitaan minkään yhteiskunnallisen tai minkään muun syyn vuoksi, myöskään laittoman toiminnan vuoksi. Toki meillä tulevat sitten maanpetos ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö poikkeuksina tähän, mutta paperittomat eivät ole tässä joukossa. Siksi ajattelen, että paperittomien hoitamatta jättäminen on syvästi lääkärin etiikan vastaista, vaikka he oleskelisivatkin laittomasti maassa. Tämä hoitoonpääsyn viivyttäminen näissä tilanteissa, jotka on tässä aloitteessa hyvin kuvattu, on myös taloudellisesti lyhytnäköistä. Kiireellinen hoito on aina sitä oikea-aikaista hoitoa kalliimpaa. Esimerkiksi jos jätetään rokottamatta lapsi, joka sairastuu hinkuyskään ja joutuukin sitten kiireelliseen hoitoon, kenties jopa tehohoitoon, niin kyllähän se nyt tulee paljon kalliimmaksi kuin se, että se lapsi rokotetaan.