Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-04 On nähty tarpeelliseksi päivittää laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta, ja sen johdosta on tarpeellista tehdä muutoksia myös ampuma-aselakiin, rikoslakiin ja työturvallisuuslakiin. Muutoksilla pannaan täytäntöön valtioneuvoston puolustusselonteossa asetettu tavoite vapaaehtoisen maanpuolustuksen aseman vahvistamisesta paikallispuolus-tuksessa ja maanpuolustustietämyksen ja -tahdon vahvistamisesta maamme nuorisolle sukupuolesta riippumatta. Merkittävin muutos on se, että lain tullessa voimaan Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos eivät enää tilaisi vapaaehtoista koulutusta Maanpuolustuskoulutusyhdistykseltä, vaan vapaaehtoista sotilaallista koulutusta järjestäisivät ainoastaan Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos. Sen sijaan Maanpuolustuskoulutusyhdistys keskittyisi julkisessa hallintotehtävässään sotilaallisia valmiuksia palvelevaan koulutukseen ja laajan maanpuolustustoiminnan valistustyöhön, jota suunnattaisiin nykyistä enemmän nuorille ja naisille. Vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetussa laissa säädettäisiin myös entistä tarkemmin eri viranomaisten tehtävistä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen ohjaamisessa ja valvonnassa. Myös Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen antaman tuen sisällöstä sekä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kansainvälisestä koulutuksesta säädettäisiin tarkemmin. Ampuma-aselakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen ampuma-aseita voitaisiin hyödyntää entistä laajemmin muussa kuin ammuntaa sisältävässä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen sotilaallisia valmiuksia palvelevassa koulutuksessa. Varusmiesaikana puhuttiin niin sanotusta asekäpistelystä, ja sitähän se on — aseita ei voi käyttää, jos ei niitä osaa käyttää. Ja kun aseita osaa käyttää, niin se ampuminenkin sujuu sitten paremmin. Kyse on siis aseidenkäsittelykoulutuksesta ilman ampumatarvikkeita. Tätä käsittelykoulutustoimintaa toteutettaisiin pääasiassa Puolustusvoimien harjoitusalueilla ja Puolustusvoimien valvonnassa. Työturvallisuuslakiin ja rikoslakiin tehtäisiin vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annettuun lakiin tehtävien muutosten johdosta tarpeelliset säädökset ja muutokset. Arvoisa puhemies! Valtioneuvoston puolustusselonteon mukaan tavoitteena on vahvistaa vapaaehtoisen maanpuolustuksen asemaa paikallispuolustuksessa sekä virka-aputehtävissä. Lakiesitys on kahden työryhmätyöskentelyn tulos laajoine lausuntokierroksineen. Asian valmisteluun liittyvän toisen työryhmän tehtävänä oli laatia puolustusministeriön ensimmäisen työryhmän jättämään mietintöön liittyvät muutosehdotukset. Toisen työryhmän mietinnön esitys perustuu uuteen malliin vapaaehtoisen maanpuolustuksen järjestämisestä. Tämän mallin toteutuminen edellytti lisärahoituksen osoittamista Puolustusvoimille. Sen arvioitiin olevan 6,5 miljoonaa euroa vuodessa. Kyseinen lisämääräraha sisältää 42 henkilötyövuoden lisäpanostuksen Puolustusvoimiin ja 23 henkilötyövuoden lisäyksen Maanpuolustuskoulutusyhdistykseen. Kyseisillä henkilöstölisäyksillä on tarkoitus tehostaa sotilaallisen koulutuksen nousujohteisuutta erityisesti paikallisjoukkojen näkökulmasta ja kehittää sotilaallisia valmiuksia palvelevaa koulutusta enemmän sotilaallista koulutusta tukevaksi. Lisäyksellä tuetaan myös vapaaehtoisten rekrytointia Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen poikkeusolojen tehtäviin sekä ohjauksen ja valvonnan toteuttamista. Mielestäni lain esittämät muutokset toteuttavat nyt sen tahtotilan, joka vallitsi vapaaehtoista maanpuolustuskoulutusta perustettaessa ja toimintaan laitettaessa jo 1900-luvun lopulla. Edellinen muutos säädettiin lailla vuoden 2007 valtiopäivillä, jolloin Maanpuolustuskoulutus ry muuttui julkisoikeudelliseksi Maanpuolustuskoulutusyhdistykseksi, kun laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta tuli voimaan 1.1.2008. Arvoisa rouva puhemies! Tämä on jälleen osoitus ministerin sinnikkäästä tahtotilasta kehittää ja turvata Puolustusvoimain koulutusta.