Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-02-15 Kiitoksia, arvoisa puhemies, ja kiitoksia eduskunnalle vilkkaasta keskustelusta! Suomi on sitoutunut monenkeskiseen yhteistyöhön maailmassa, ja Suomi haluaa kantaa oman vastuunsa myös kestävän kehityksen toimeenpanosta. Nyt esiteltiin juuri suunnitelma, mitä tapahtuu erityisesti Suomen rajojen sisällä. Täällä on myös kannettu huolta Suomen kehitysyhteistyövaroihin kohdistuneista säästöistä, ja ne ovat osa kaikkia muita valitettavia säästöjä, mutta tuo rahankäyttö ei ole ainoa, vaan tärkeää on se tietotaito, mikä Suomella on olemassa kestävän kehityksen edistämisestä. On hienoa, että sitä tietotaitoa moni muu maa pystyy käyttämään ja saa käyttöönsä meidän kauttamme esimerkiksi kestävän kehityksen kansallisten toimeenpanosuunnitelmien laadinnassa. Järjestöjen osallistumisesta ja toiveista: Kestävän kehityksen toimikuntaa on laajennettu, siellä on noin 50 tahoa eri puolilta yhteiskuntaa osallisena. Tämän toimeenpanosuunnitelman laadinnassa kuultiin erittäin suurta kansalaisjärjestöjen ja aktiivisten ihmisten määrää. Totta kai on selvää, että jokainen järjestö haluaa vielä omia tavoitteitaan korostaa, vaikka ne eivät olisi täysimääräisesti tänne hallituksen papereihin päätyneet. Myös nuo sitoumukset, mitä on 450 annettu — kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumukset — osoittavat suomalaisen yhteiskunnan laajaa sitoutumista, ja hyvä niin. Tämä ei ole vain hallituksen harjoitus. Jotta pystymme arvioimaan, miten etenemme kestävän kehityksen toimeenpanossa, tarvitsemme seurantaa ja arviointia ja ulkopuolista sellaista ja myös tieteellistä arviointia, ja tämän kestävän kehityksen toimeenpanossa on tieteellinen paneeli sitä arvioimassa ja seuraamassa. Mikä sitten on meidän tilanteemme juuri tällä hetkellä? Olen iloinen siitä, että monen vuoden taantuma on sivuutettu, talous on kääntynyt parempaan, työllisyys paranee. Nämä kaikki ovat aivan kulmakiviä, jotta voimme muita kestävän kehityksen tavoitteita saavuttaa. Energia- ja ilmastopolitiikan osalta varmaan myönnämme sen, että Euroopan unioni on maailmanlaajuisesti kunnianhimoisin ilmastopolitiikan toteuttaja. Suomella on Euroopan unionin sisällä likimain korkein päästövähennystavoite yhdessä Ruotsin, Luxemburgin ja muutaman muun maan kanssa. Ei kai meidän politiikkamme voi silloin olla kunnianhimotonta, jos se on kunnianhimoisista kunnianhimoisinta? Hallituksen energia- ja ilmastostrategian tavoitteet — hiilestä eroon, öljy puoliksi, uusiutuvien nousu yli 50 prosentin — ovat maailmanlaajuisesti hienoja, kunnianhimoisia ja vertailukelpoisia tavoitteita. Kiertotalous: täällä moni jo vastasikin, se on todella hallituksen strateginen tavoite, ja sitä haluamme vahvistaa. Yhteen asiaan haluan puuttua. Tietysti on harmi, että tämä meni vähän opposition ja hallituksen väittelyksi, mutta aika monella suulla todettiin näistä ympäristölle haitallisista tuista ja esitettiin väitteitä, että nyt hallitus on niitä kovasti lisäämässä. Muistelen, että syksyllä 2011 meillä oli hallituksessa vihreät, vasemmistoliitto ja RKP, muun muassa. Silloin tehtiin energiaveron palautusjärjestelmään laajennus, missä yli 100 miljoonan lisälasku näihin ympäristön kannalta haitallisiin tukiin tuli. Te teitte sen. Nyt Sipilän hallitus puoliväliriihessä miettii näiden tukien uudelleensuuntaamista taloutta uudistavaan suuntaan, kuten täällä peräänkuulutettiin. Mutta tämä hallituksen ja opposition välinen keskustelu tuskin johtaa kovin pitkälle. Niinpä kuunnellaanpa, miten ulkopuoliset arvioivat Suomen tilannetta. World Economic Forum: Suomi on maailman toiseksi tasa-arvoisin maa. Suomessa on EU-maiden pienin ero naisten ja miesten työllisyysasteessa. Näin sanotaan Euroopan tasa-arvosta. Ympäristön tila. Yale University: Suomi pärjää maailman parhaiten ympäristön kehitystä ja tilaa kuvaavassa vertailussa. Henkinen pääoma. World Economic Forum: Suomessa on eniten maailmassa inhimillistä pääomaa. Turvallisuus ja yhteiskunta. The Fund for Peace: Suomi on maailman vakain valtio. World Economic World Economic Forum: Suomi on maailman turvallisin maa. Suomessa on maailman riippumattomin oikeuslaitos. Suomi on Norjan ja Ruotsin ohella maailman vapain maa. Näinpäin pois. Nämä ovat kaikki pitkän kehityksen tulosta, jossa jokainen vuorollaan on ollut rakentamassa ja jokainen vuorollaan kritisoimassa. Toivon, että kestävän kehityksen toimeenpanosuunnitelma kohti vuotta 2030 on juuri edustaja Kääriäisen kuvaama matka