Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-12-13 Koko Suomen väestöstä oli vuoden 2003 lopussa ilmoitettu ruotsinkielisiksi vajaat 300 000 henkeä. Suomenruotsalaiset asuvat enimmäkseen kolmella toisistaan erillisellä alueella, jotka ovat Uusimaa, Pohjanmaan rannikko sekä Ahvenanmaa ja Turun saaristo. Arvoisa puhemies! Sotien aikana myös suomenruotsalaisten joukko harveni. Meidän esi-isämme, myös oma isäni, olivat eturintamassa samoin kuin suomenkieliset sotilaat puolustamassa meidän isänmaatamme. Viime vuosikymmenten aikana ovat sekä presidentit että pääministerit julkisesti puolustaneet suomenruotsalaisten asemaa sekä myös ruotsin kielen asemaa yhtenä kansallisena kielenä Suomessa. Tämän hallituskauden aikana on useampaan otteeseen syntynyt tilanteita, jolloin suomenruotsalaisten asema näyttää heikentyvän. Keskustelun sävy on johtanut vahvaan vastakkainasetteluun. Kyllä, julkisissa keskusteluissa on tullut ylilyöntejä puolin ja toisin. Me suomenruotsalaiset haluamme olla suomalaisia, samaa kansaa, mutta kuitenkin niin, että Suomi olisi jatkossakin maa, jossa on kaksi kansalliskieltä. Värderade talman! Regeringens lagförslag gällande jourreformen har fått mycket kritik. Trots att reformen teoretiskt sett inte innebär någon direkt statussänkning för Vasa centralsjukhus från nuvarande nivå på lång sikt ett klart större hot mot verksamheten. De landskap som har sjukhus med utvidgad jourverksamhet kommer att tilldelas mera finansiering än landskap med sjukhus som har en begränsad jourverksamhet. De grundläggande språkliga rättigheterna förutsätter att nationalspråken är både formellt och i praktiken likställda. Det här har varit en svår sak för regeringen att ta till sig. De språkliga rättigheterna ska också förverkligas i praktiken i vardagen. Seinäjokis möjligheter till att fungera som ett tvåspråkigt sjukhus är helt klart begränsade. Även om jag tror att det är möjligt att få läkare som klarar av att tala en relativt god skolsvenska är det skäl att notera att när en patient tas in för vård är tiden som man tillbringar med själva läkaren bara en bråkdel jämfört med den tid som man tillbringar med övrig vårdpersonal. Då kommer frågan: Hur står det till med den övriga vårdpersonalens svenska språkkunskaper just i Seinäjoki? Arvoisa puhemies! Vaasassa pelätään, että jääminen suppean päivystyksen sairaalaksi halvaannuttaa lopulta keskussairaalan toiminnan. Sote-uudistukseen liittyvässä lakiehdotuksessa on tulkittu virheellisesti ruotsinkielisten aseman huomioimista sairaaloiden päivystysalueista päätettäessä, näin kirjoittivat Vasabladet ja Österbottens Tidning vajaat pari viikkoa Lakiehdotuksen perusteluissa viitattiin perustuslakivaliokunnan lausuntoon vuodelta 2014, mutta lehtitietojen mukaan se ei tue perusteluja. Valiokunta linjasi tuolloin, että vaihtoehdoista valitaan se, joka parhaiten toteuttaa kielelliset perusoikeudet. Arvoisa puhemies! Kysyn, mikä on totta ja mikä on tarinaa. Sikäli, kun tässä salissa nyt ei ole vastaavia ministereitä vastaamassa tähän kysymykseen, haluan kuitenkin, että saan lähiaikoina vastauksen tähän kysymykseen: mikä on totta, ja mikä on tarinaa? Viime päivinä julkisuudessa on kerrottu myös, että sosiaali- ja terveysministeriö olisi käyttänyt vääriä faktoja, kun on vertailtu Vaasan ja Seinäjoen sairaaloiden eroja. Onko tämä totta vai tarua? Värderade talman! Finlandssvenskarna är i dag knappa 300 000 till antalet och under efterkrigstiden har vi minskat i antal. Kriget skördade också massor med finlandssvenska offer. Våra förfäder stred i de främsta frontlinjerna sida vid sida med finskspråkiga soldater. På hemmafronten ställde kvinnorna på samma sätt som deras finskspråkiga medsystrar. Värderade talman! Jag skulle gärna se att också svenska riksdagsgruppen skulle ta tid att lyssna till oss andra här i salen. Under de senaste decennierna har vi finlandssvenskar fått ett starkt stöd av våra presidenter och statsministrar. (Mats Nylund: Bra tal!) Flera av dessa har stått upp för principen "ett folk, ett land och två språk". Jag hoppas att regeringen tar till sig en sådan linje. Nämligen vi finlandssvenskar önskar vara en del av samma land, samma folk, men fortfarande med två nationalspråk, och nästa år fyller vi 100 år. Temat för jubileumsåret är Yhdessä — Tillsammans. Arvoisa puhemies! Lopuksi: Suomi täyttää ensi vuonna 100 vuotta, ja juhlavuoden teema on Yhdessä — Tillsammans. Siksi toivon sydämeni pohjasta, että hallitus omalla toiminnallaan nyt pystyisi vakuuttamaan meille suomenruotsalaisille, että niin meidän kielelliset oikeutemme kuin myös peruspalvelut ja sairaanhoito