Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 Se ei kerro, että myös tulo- ja varallisuuserot kasvavat ja ulosotossa olevien ja muutoin ahtaalla elävien määrä on erittäin suuri. Tämä on ikävä tosiasia. Rikkaat rikastuvat, köyhät pysyvät köyhinä. Valtion velkaantuminen myös jatkuu. Tänä vuonna nettovelanotto kasvaa 1,7 miljardia euroa. Vuoden lopussa valtiolla on velkaa arvion mukaan 108 miljardia euroa. Euroopan keskuspankin rahapolitiikan ja roskalainaosto-ohjelman takia pitkään jatkunut matalan koron aika, epäterveen matalalla olevan koron aika, uhkaa päättyä lähiaikoina. Seuraukset riippuvat koron nousun suuruudesta. Suomen valtiolle yksi prosenttiyksikkö merkitsee noin miljardin korkomenojen kasvua. Kunnille, yrityksille ja velkaantuneille kotitalouksille suhde on sama. Monet tahot, muun muassa Suomen Pankki ja Finanssivalvonta, ovat ilmaisseet vakavan huolensa kotitalouksiemme velkaantumisesta. Velkaantumisaste lähestyy 130:tä prosenttia. Erityisesti nuoret lapsiperheet, joilla on suuri asuntolaina, muut perheen perustamismenot ja ehkä opintolainaakin jäljellä, ovat suuressa vaarassa. On muistettava sekin, että kun taloushuolet perheessä kasvavat, rakkaus hiipuu. Perheiden hajoaminen ja mahdollinen työttömyys laukaisevat ongelmat, joista kärsivät kaikki. Velat eivät poistu, vain maksukyky häviää. Ylivelkaantuneista tulee helposti toimeentulotuen käyttäjiä, ja jopa lastensuojelun asiakkuus uhkaa. Yhteiskunta maksaa ison laskun. Ylivelkaantumisen ongelmiin hallituksen tulee pikaisesti paneutua. Pikavippifirmat on pantava järjestykseen. Kenenkään hädänalaista tilaa ei saa käyttää hyväksi. Rajat rahastamiselle. Arvoisa puhemies! Uudehko ongelma on syntynyt asuntomarkkinoilla. Se on yhtiölainoilla pelaaminen. Tästä asiantuntijat ovat myös vakavasti varoittaneet. Asuntotuotantoa ei pidä estää, mutta epäterve ilmiö on ehkäistävä pikaisesti. Kysynkin: mitä hallitus tälle asialle aikoo tehdä? Muutoinkin asumisasioihin tulee paneutua. Asumiskustannukset ovat meillä kohtuuttomat. Perussuomalaiset esittivät viime syksynä vaihtoehtobudjetissa asumisen halpuutusohjelmaa. Valitettavasti hallitus ei ole vielä tehnyt tässä asiassa mitään. Esimerkiksi sähkön kohtuuttomat siirtohinnat kasvavat edelleen. Ajankohtainen asia on Kojamo Oyj:n listautuminen. Eräät eläkeyhtiöt ja lukuisa joukko ammattiliittoja aikovat rahastaa satoja miljoonia, ja verovapaasti. Kojamon 35 000 vuokralaista pelkäävät, että heidän vuokransa nousevat pörssiinmenon myötä, eivätkä syyttä. Varsinkaan eivät ulkomaiset mutta eivät kotimaisetkaan sijoittajat ole hyväntekijöitä, eivät edes ay-pomot, joiden palkkioihin tulee huimia korotuksia. ”Kun muut, niin mekin”, totesi Kojamon hallituksen puheenjohtaja Riku Aalto 26 000 eurosta 60 000 euroon nousevasta vuosipalkkiostaan. Kyllä pörssiinmeno kannattaa. Sen ymmärtävät näköjään ay-pomotkin. Mutta missä on oikeus ja kohtuus? Tätä varmasti kysyvät äänestäjät, ja ehkä tässä sallitaan, että kysyn sitä myös sosiaalidemokraateilta ja vasemmistoliitolta, joilla on vahva asema ammattiyhdistysliikkeessä. Perussuomalaiset vaativat, että hallitus viipymättä selvittää ja korjaa yleishyödyllisten yhteisöjen määrittelyä siten, että sen mukanaan tuomaa verovapautta ei käytetä kohtuuttomasti hyväksi. Raaka bisnes ei voi olla yleishyödyllistä, vaikka sitä harrastaisi ay-liike tai työnantajajärjestö tai Nuorisosäätiö. Kojamon pörssiin listautumisen seurauksia pelkääville vuokralaisille pitää taata kohtuullinen vuokrataso. Arvoisa puhemies! Lisätalousarviossa esitetään 3,5 miljoonan euron määrärahalisäystä Kelalle aktiivimallin hallinnointiin. Tarve olisi kaksinkertainen. Aktiivimalli on siirtänyt lyhyen voimassaolonsa aikana noin 15 000 työtöntä toimeentulotuen piiriin. Tämäkö oli mallin tarkoitus? Siis kyykyttää pitkäaikaistyöttömiä, leikata heidän pientä korvaustaan ja siirtää heidät toiselle luukulle eli toimeentulotuen piiriin. Hallitus ajoi viime syksynä läpi 100 miljoonan euron määrärahan soten valinnanvapauden pilotointiin. Hallitus esittää nyt samansuuruista valtuutta samaan tarkoitukseen. Valinnanvapaus olisi pitänyt toteuttaa alkuperäisen hallitusohjelman mukaisesti vasta sote-uudistuksen kolmannessa eli viimeisessä vaiheessa. Sitä olisi pitänyt aidosti testata käytännössä. Jos näin olisi edetty, olisi se ollut vastuullista ja olisimme jo pitkällä hankkeen toteuttamisessa. Nyt hallitus yrittää erittäin suurella verorahojen panostuksella, peräti 200 miljoonalla eurolla, betonoida kelvottoman ja kalliiksi tulevan valinnanvapausmallinsa niin, että seuraava eduskunta ja hallitus olisivat sidottuja juuri tähän markkinamalliin. Tämä ei ole vastuullista. Onneksi vuosi sitten valtiovarainvaliokunnassa puutuimme menettelyyn, joka oli menossa perustuslain vastaisesti eteenpäin. Nyt määräraha- ja valtuusesitykset ovat ehdollisia. Niitä ei voi käyttää ennen kuin sote-lait ovat voimassa. Sote-lait puolestaan näyttävät ajautuneen lähes umpikujaan. Näyttää siltä, että kokoomus ei saa intohimoisesti haluamaansa markkinaehtoista valinnanvapautta eikä valtiovarainministeriö sote-palveluja leikkaavaa budjettirajoitettaan. Avoin kysymys on, saako keskusta vuosisataisen haaveensa eli maakunnat.