samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-02-28 liittyvästä terveystarkkailusta vastaavien lääkäreiden rekisteröinti on siirtymässä Säteilyturvakeskuksen vastuulta Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston tarkastettavaksi. Se tietenkin tarkoittaa tältä osin myös sitä, että Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston työmäärä lisääntyy näiden oikeuksien, hakemusten käsittelyn myötä. On tärkeää, että säteilylle altistuvien terveydenhuollon työntekijöiden turvallisuudesta huolehditaan ja huolellisesti myös pidetään kirjaa siitä, ketkä ovat niitä erikoistuneita työntekijöitä, erikoislääkäreitä, jotka kykenevät tätä työterveyshuoltoa ylläpitämään. Tässä yhteydessä on syytä huomioida se, että säteilyn haitallisiin terveysvaikutuksiin perehtyminen edellyttää ihan erillistä koulutusta, eli se koulutus ei sisälly työterveyslääkärin perus- tai erikoistumiskoulutukseen vaan siihen tarvitaan omat erikoisosaajansa.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 Tämän esityksen tarkoituksena on poistaa eräitä lomauttamiseen ja irtisanomiseen liittyviä työnantajan ilmoitusvelvollisuuksia. Meillä on ollut työllistymisen ja muutosturvan toimintamalliin liittyviä säännöksiä, jotka ovat velvoittaneet työnantajaa ilmoittamaan ilmoittamaan vähintään kymmenen työntekijän irtisanomisista ja lomauttamisista. Tämän lisäksi työnantaja on ollut velvollinen selvittämään irtisanotuille työntekijöille julkiset työvoimapalvelut ja tiedottamaan näille henkilöille heidän oikeudestansa työllistymissuunnitelmaan. Tämä kokonaisuus on aikanaan ollut osa muutosturvaa, ja siitä silloin, kun on ollut aktiivitoimissa, on saanut myös muutosturvaan liittyvää korkeampaa työttömyysturvaa, mutta koska tuota korkeampaa työttömyysturvaa ei enää saa — sen leikkaaminen oli osa näitä työttömyysturvan säästöpaketteja — niin ei ole enää perusteltua, että tähän liittyy näitä ilmoitusvelvollisuuksia. Tässä esityksessä itse asiassa ehdotetaan, että eri palvelussuhdelaeissa säädetyistä työnantajan ilmoittamis- ja selvittämisvelvollisuuksista luovutaan, ja se koskee myös ryhmälomautuksia. Tässäkin historia menee hieman pidemmälle kuin tämän lain muuttamiseen, elikkä joskus aikanansa, kun työnantaja ilmoitti TE-toimistoon ryhmälomautuksesta, niin nämä lomautetut saivat automaattisesti työttömyysturvan tämän jälkeen, mutta jo viime eduskuntakaudella tästä ryhmälomautusmenettelystä luovuttiin, ja jokaisen ihmisen on lomautettunakin täytynyt kirjautua TE-toimiston asiakkaaksi, jotta hän on voinut saada työttömyysturvaa. Niin ollen tämäkään ilmoitusvelvollisuus ei ole enää perusteltu, koska tuosta ryhmälomautusilmoituksesta ei ole seurannut sitä kevennettyä työtaakkaa TE-toimistoihin, mitä aiemmin. Päinvastoin tämä esitys, joka nyt tehdään, muuttaa tämänhetkistä työtaakkaa ehkä hieman keveämmäksi. Kun valiokunta käsitteli tätä asiaa, se totesi, että tämä on kannatettava esitys ja se purkaa tavallaan turhia ilmoitusvelvollisuuksia, joita työnantajalla tällä hetkellä on, mutta kiinnitti kuitenkin huomiota siihen, että koska meillä esimerkiksi maahanmuuttajaväestön ja nuorten työntekijöiden irtisanomistilanteissa irtisanottu työntekijä ei välttämättä tunne suomalaista yhteiskuntaa riittävästi eikä tiedä, että TE-toimisto on se paikka, jonne kannattaisi mennä, jotta saa työllistymispalveluita ja jotta saa työttömyysturvaa, niin olisi suotavaa, että näille irtisanotuille ja lomautetuille työntekijöille yhä edelleen kerrottaisiin siitä, miten näitä palveluita voi saada.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! Tuossa valiokunnan puheenjohtaja ansiokkaasti kertoikin lyhykäisesti ja napakasti, mistä tässä on oikeastaan kyse. Otin tämän puheenvuoron siksi, kun meillä Sipilän hallitusohjelmassa on kirjaus turhan sääntelyn purkamisesta, tämäkin muutos, joka on hyvinkin pienehkö — asia on käynyt, niin kuin puheenjohtaja esitti, turhaksi — jäisi ehkä vähälle huomiolle, ellemme katsoisi kokonaisuutta. Useita norminpurkuja onkin tehty, jos ajatellaan kauppojen aukioloaikoja, kampaamojen pyhäpäivän lupamenettelystä luopumista, arvonlisäveron maksuperusteisuuteen siirtymistä ja esimerkiksi tätä vanhempainkorvausta, 2 500 euroa, joka maksetaan äidin työnantajalle äitiyteen liittyvistä kuluista. Nämä ovat pieniä asioita, ehkä yksittäin tuntuvat siltä, mutta kokonaisuutena ne ovat sitä määrätietoista työtä, jota me hallituspuolueen edustajina pyrimme jatkuvasti tekemään hallitusohjelman mukaisesti. Ja kuten edustaja, puheenjohtaja Filatov kertoikin, niin me olimme tässä yksimielisiä, tässä ei nyt mitään suurempaa ihmeellisyyttä valiokuntakäsittelyssä tullut, mutta tosiaan pohdittiin, olisiko siinä sitten joku tämmöinen tulostettava lomake, jonka voisi antaa. Ei missään tapauksessa ole tarkoitus, että työnantaja joutuu syvällisesti perehtymään ja neuvomaan työntekijää, ei ehkä itsekään tunne näitä säädöksiä niin hyvin. Kuulimme työ- ja tasa-arvovaliokunnassa muun muassa Uudenmaan työ- ja elinkeinotoimistoa, ja heidänkin näkemyksensä mukaan tämä on erittäin järkevää poistaa pieniltä työnantajilta. TE-toimisto näki, että tällöin työnantajan hallinnollinen taakka kevenee, jos velvollisuus ilmoittaa työntekijöiden irtisanomisista työvoimatoimistoon poistetaan. Tiedotettavien asioiden selvittämiseen kuluu TE-toimiston mukaan työnantajalla aikaa, ja on kohtuutonta edellyttää työnantajan tutustuvan kaikkiin julkisiin työvoimapalveluihin syvällisesti. Se vaatii kuitenkin asiantuntemusta, ja tärkeintä on se, että tällä ohjeella ohjattaisiin ihminen niin sanotusti oikealle luukulle, jotta hän tulee sinne rekisteröidyksi. Edelleen Uudenmaan työ- ja elinkeinotoimisto toteaa, että seurantatietoja pienten, alle 20 työntekijää työllistävien yritysten irtisanottujen lukumäärästä ei ole, mutta on oletettavaa, että kyse on kohtalaisen pienistä määristä. Oletettavaa on myös se, että vastuullinen työnantaja irtisanomistilanteessa neuvoo työntekijää ilmoittautumaan TE-toimistoon ja että irtisanottu tietysti löytää tietoa internetin kautta. Työnantajan toimittamat tiedot irtisanotuista eivät ole edistäneet irtisanottujen työllistämistä, todetaan Uudenmaan työ- ja elinkeinotoimistosta. Työnvälitykseen ja irtisanottujen työllistämisen edistämiseen tarvitaan huomattavasti yksityiskohtaisemmat tiedot kuin tuolla ilmoituslomakkeella on voitu edes saada. Yksityiskohtaisemmat tiedot irtisanotuista saadaan henkilön ilmoittautuessa työnhakijaksi,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 puhemies! Haluan tässä yhteydessä muistuttaa siitä, mikä oli aikanaan muutosturvan idea. Sen idea oli se, että kun ihmiset joutuvat irtisanotuksi, niin he jo tuona irtisanomisaikana pääsisivät kiinni työllisyyssuunnitelman tekemiseen ja työvoimatoimiston palveluihin ja niihin aktiivitoimiin, jotka edistäisivät heidän työllistymistänsä. Mutta koska tuossa työttömyysturvan leikkauspaketissa purettiin tämä mekanismi, niin ei ole enää järkevää pitää yllä niitä menettelyjä, jotka liittyivät tuohon prosessiin, ja sen takia tämän lain purkaminen on ihan järkevää. Mutta kyllä meidän pitäisi löytää yksinkertaisempia menetelmiä niihin tilanteisiin, joissa vaikkapa tulee yhä edelleen ryhmälomautuksia. Jos me tiedämme, että joku firma lomauttaa kuukaudeksi vaikkapa suhdannesyistä tai jossakin muutostilanteeseen liittyvässä tilanteessa työntekijänsä, niin on oikeastaan aika järjetöntä, että kaikille ihmisille tehdään suunnitelmat ja kaikkien ihmisten kohdalla noudatetaan samaa velvollisuutta, vaan silloin olisi järkevää, että työttömyysturva tulisi kohtuullisen automaattisesti, jos kyse on lyhyistä lomautuksista. Sen sijaan jos on kyse pitemmistä lomautuksista, niin on järkevää, että työllisyyssuunnitelmat ja palvelut lähtevät liikkeelle,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-28 pääasiallinen sisältö on se, että kansalaislakialoite tulee aina käsitellä arvokkaasti ja sille pitää antaa se mahdollisuus, joka edistää kansalaisten sitoutumista politiikkaan, ja näin ollen olen sitä mieltä, että vaikka eduskunta vaihtuu, niin kansa ei vaihdu. tärkeää, että kansalaislakialoitteilla ollaan haluttu edistää sitä, että kansalaiset voivat nostaa esiin poliittisia avauksia puolue- ja muut rajat ylittävällä tavalla. Tämä vahvistaa kansalaisten yhteenkuuluvuuden tunnetta ja poliittista aktiivisuutta, millä on yhteiskunnalle suuri positiivinen merkitys. Internetin ja sosiaalisen median ansiosta kansalaisaloitteeseen on mahdollista saada suuri määrä allekirjoituksia, vaikka takana ei olisikaan suurta järjestökoneistoa työntekijöineen ja tiedotuskanavineen. Kansalaislakialoitteiden arvokas käsittely sekä vahvistaa kansalaisten suoria vaikutusmahdollisuuksia että korostaa eduskunnan roolia lakia säätävänä elimenä. Tähän mennessä eduskunta on käsitellyt 13 laki-aloitetta, joista on yksi hyväksytty eli tasa-arvoinen avioliittolaki. Yhtään kansalaislakialoitetta ei tähän mennessä ole rauennut siksi, että vaalikausi olisi ehtinyt loppua ennen sen käsittelyä. Tämä toki on tarkoittanut sitä, että kansalaislakialoitteita valmistelevat tahot ovat ymmärtäneet, että aloitteiden eduskuntaan jättäminen tapahtuu vaalikausien alussa, mikä sinällään tuo tietysti mielestäni sellainen mahdollisuus pitää poissulkea, sillä kansa on puhunut enkä usko, että aloitteen allekirjoittajat peruisivat päätöstään uuden eduskunnan myötä, vaikkapa poliittisten valtasuhteiden muutoksessa, vetäisivät sen pois, vaan he ovat lähteneet siihen omasta tahdostaan ja näkevät väkevänä oman näkemyksensä, että lakia pitää jollakin tavoin muuttaa. Siksi, arvoisa puhemies, onkin perusteltua käydä tätä keskustelua juuri nyt, kun kansalaislakialoitteista keskustelu käy niin sanotusti kuumana sekä kansanedustajien että myös kansalaisten keskuudessa. Yhdistän tähän nyt, arvoisa puhemies, hieman toistakin näkemystä, siihen kuinka kansalaislakia olisi hyvä eduskunnassa käsitellä. Mielestäni puhemiehen olisi — virkamiehistönsä avulla — hyvä arvioida, kun kansalaislakialoite jätetään eduskuntaan, ratkaista jo siinä vaiheessa, onko kansalaislakialoite mahdollisesti Suomen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten vastainen, ja tällöin tätä lakialoitetta ei lähetettäisi edes valiokunnan käsittelyyn. Mutta mikäli puhemiehistö on tämän ratkaisun tehnyt, että tällaisia sitoumuksen vastaisia piirteitä ei tässä lakialoitteessa olisi, niin se menisi valiokunnalle niin kuin sitten täällä päätetään. Valiokunta kuitenkin käyttäisi harkintaansa jo siinä vaiheessa, puntaroiden, onko tässä perustuslaillisia ongelmia, ja ennen aloitetaan käsittelemään, valiokunta kysyisi asiaa perustuslakivaliokunnalta — jos tämmöisiä piirteitä on, että siinä voisi olla perustuslaillisia ongelmia — ja tämän perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen valiokunta sitten päättää, lähdetäänkö tätä käymään läpi tuon viime eduskunnan
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 Herra puhemies! Edustaja Myllykoski on tehnyt aivan ansiokkaan lakialoitteen, ja myös ansiokkaita ovat ne muut allekirjoitukset, mitkä siinä ovat. Tämä on ihan harkitsemisen arvoinen ehdotus, että nämä kansalaisaloitteet eivät raukeaisi, kun vaalikausi päättyy, vaan voitaisiin sitten seuraavilla valtiopäivillä vaaleista huolimatta, kun tosiaan, niin kuin on todettu, kansa ei vaihdu, jatkaa aloitteen käsittelyä. Itse kuitenkin näen, että tämä tuore kansalaisaloitejärjestelmä, mikä tällä vuosikymmenellä on tuotu "täydentämään" on minusta tärkeä huomio — meidän edustuksellista demokratiaamme, vaatisi laajempaakin uudistamista ja korjaamista. Siellä on ilmennyt nyt monia epäkohtia tässä ihan viimeisen parin vuoden aikana tällä vaalikaudella, esimerkiksi tämä ilmiö, että tehdään vasta-aloitteita aiemmin tehdyistä, aiemmin hyväksytyistä kansalaisaloitteista. Lisäksi on ilmennyt selkeitä puutteita näiden kansalaisaloitteiden laadussa. Otanpa esimerkiksi tämän ulkomaalaisen rikoksentekijän karkottamisaloitteen. Siinä se aloite oli niin huonolaatuinen, että jos se olisi hyväksytty, se olisi johtanut eri lopputulokseen kuin mitä aloitteella tarkoitettiin. Ei ole varmaan kovin järkevää, että sellaista täällä eduskunnassa pitkällisesti käsitellään. Lisäksi toivoisin, että harkittaisiin allekirjoitusten määrää. Tällä hetkellähän se on 50 000 allekirjoitusta. Jos me ajattelemme, että 100 kansanedustajan allekirjoittama aloite saa mittavan käsittelyn tässä talossa, niin jos yksi kansanedustaja on saanut noin 5 000 ääntä, niin kuin monessa vaalipiirissä on, niin silloinhan 100 kansanedustajan allekirjoittamalla aloitteella on 500 000 ihmistä takana ja 50 000 allekirjoittajan taustalla olisi sitten vain 10 kansanedustajaa. Ehkä pitäisi miettiä myös sitä, voisiko se keräysaika olla vähän lyhyempi. Arvoisa puhemies! Toivonkin, että pikaisesti puolueet ja eduskuntaryhmät ryhtyvät parlamentaariselta pohjalta pohtimaan, miten tätä kansalaisaloitejärjestelmää uudistetaan kokonaisuudessaan.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 järkeviä. Itse ajattelen niin, että nyt näyttää siltä, että se muutama vuosi sitten tehty kansalaisaloitemahdollisuus ei oikein toimi niin kuin oli tarkoitettu, ja siksi katsoisinkin, että tässä allekirjoittaneiden määrässä tai siinä, miten niitä nimiä kirjoitellaan tänä päivänä, olisi vähän tarkentamista. Tuo sähköinen allekirjoitus ynnä muut ovat kovin helppoja vastatoimenpiteitä, ja siksi
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-28 pikavippien korkokaton osalta keränneet yli 130 allekirjoittajaa ja välillisesti he edustavat yli 800 000 Suomen kansalaista. Onkin tavallaan tämän oman työn arvolle hieman ristiriitainen tunnelma siitä, että kun on yli 800 000 allekirjoittajaa välillisesti, niin aloite ja joko valiokunta sitten toteaa siitä jotakin tai on toteamatta yhtään mitään. Nämä ovat murheellisia näytelmiä, että yli 100 allekirjoittajan aloitteisiin valiokunta ei totea mitään. Se on minun mielestäni eduskunnan arvovallan ja kansanedustajien aktiivisuuden osalta ristiriitainen tilanne siihen nähden, että siihen on sitoutunut niin moni. moni. Valiokuntien pitäisi kyllä myös omaa toimintaansa ryydittää niin, että kolmen kuukauden kuluessa valiokunta ilmoittaisi kansanedustajalle, mitä toimenpiteitä tälle lakialoitteelle tehdään: että joko se ei etene tai sitten, että se on lähetetty ministeriöön. Se olisi vähintä, mitä voitaisiin tehdä kansanedustajille, jotka ovat 100 allekirjoittajaa saaneet, se, että tämmöinen käsittely valiokunnassa tulisi, ettei se vain ole siellä jossakin ja sitten todetaan aikojen takaa,
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 erittäin arvokasta keskustelua, vaikka meitä ei täällä aivan valtaisa joukko parlamentaarikkoja paikalla olekaan. Tässä ollaan ihan ydinasioitten äärellä. Kyllähän kuitenkin meidän perustuslakimme lähtee edelleen liikkeelle siitä, että ensisijainen ylimmän vallan ja lainsäädäntövallan käyttäjä on tämä sali, eduskunta, johonka valitaan 200 edustajaa eri vaalipiireistä, ja me olemme se joukko, joka edustaa kansan kulloistakin tahtoa. Nyt ehkä muutaman vuoden aikana on syntynyt vähän sellainen kulttuurikin liittyen tähän someaikaan ja netti-ilmiöihin, että tuntuu, että monesta kansalaisesta kansalaisaloitteet ovat sellainen pääasiallinen tapa muuttaa lainsäädäntöä ja viedä asioita eteenpäin. Eihän sen niin pitäisi olla. Kansalaisaloitejärjestelmä on ihan hyvä täydentävänä, mutta ei ole minusta terve kehitys, jos kaikista asioista ryhdytään laatimaan kansalaisaloitteita. Kyllä minusta ennen kaikkea pitää edelleenkin vaikuttaa puolueiden kautta, ja siinä kaikilla puolueilla, niin eduskuntapuolueilla kuin eduskunnan ulkopuolisilla puolueilla, on selkeästi peiliin katsomisen paikka, minkä takia näitä aloitteita, joita nyt on kansalaisaloitteenakin tuotu tänne taloon, ei ole viety eteenpäin puolueissa, vaikka puoluekokousaloitteina. Pidän, arvoisa puhemies, omalta kannaltani henkilökohtaisesti vähän outona sitä, jos kansanedustajat tai Euroopan parlamentin jäsenet hyvin voimakkaasti osallistuvat kansalaisaloitekeräyksiin. Se ei tietenkään ole kiellettyä, eikä sitä minusta tarvitse erikseen lakisääteisesti kieltää, mutta tämän meidän järjestelmämme jäntevyyden ja, voisiko sanoa, koherenssin kannalta ei ole kovin järkevää, että me, joilla on mahdollisuus toimia parlamentaarisesti, menemme sinne vapaan kansalaistoiminnan vyöhykkeelle. Loppuun haluan todeta, että olen edustaja Myllykosken kanssa samaa mieltä siitä, että kyllä tätä edustajien aloitteitten käsittelyä valiokunnissa pitää terhakoittaa, ja kyllä pitää
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-28 niin valiokuntien rooli kansanedustajien tekemien lakialoitteiden käsittelyssä niin, että niistä tehdään päätöksiä, voisi ehkä, jos ilkeästi sanotaan, tehtailua hieman hillitä, jos kansanedustaja tietoisesti altistaa itsensä sille, että tämä lakialoite käsitellään valiokunnassa ja siihen kommentoidaan jotakin. Varmasti tässä olisi yksi semmoinen kanava, että tämä kansanedustajien lakialoitteitten tekeminen saisi ehkä omaa arvokkuuttaan lisää, kun kansanedustaja tietää, että tästä tehdään päätös, joka sitten julkaistaan eduskunnassa. Tällöin olisi ehkä vastuullisempaa ajattelua, minkälaisia lakiehdotuksia tehdään, ettei sitä tehdä vain julkisuuden tavoittelun vuoksi, vaan että siellä on todellinen tahto muuttaa suomalaista lainsäädäntöä joko niin, että omat taustaryhmät ovat
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Vaikka tämä Kristiinankaupungissa tapahtunut tapaus on räikeimmästä päästä, voidaan varmaan sanoa, ettei vanhusten‑ eikä vammaistenhoito ole tällä hetkellä Suomessa kunnossa. Hallitukselle on eri tavoin jo vuosia tuotu viestiä hoitajilta, omaisilta ja järjestöiltä siitä, että henkilökuntaa on vanhustyössä liian vähän — niin asumispalveluissa eli yhteisökodeissa kuin kotihoidossakin. Toivottavasti kaikki nyt heräämme tähän tosiasiaan.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 On hienoa, että voimme keskustella tästä tänään perusteellisesti ja valottaa laajan kysymyksen eri lähestymiskulmia. On hyvää hoivaa, on huonoa hoivaa. Valtaosa ikääntyneistä suomalaisista ei vielä tarvitse apua, ja niistä, jotka ovat vanhuspalveluiden piirissä, kuusi kymmenestä on kotipalveluiden asiakkaita. Neljä kymmenestä on niiden palveluiden piirissä, joissa valvontaviranomainen Kristiinankaupungissa käytti järeintä mahdollista toimenpidettään eli sulki kokonaisen Esperi Care ‑yrityksen yksikön.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Hyvä, että ministerikin on herännyt asian vakavuuteen ja myöntää, että korjattavaa on. Kysymys on nimittäin ihmisoikeuksista, joita nyt ikäihmisten ja vammaistenkin kohdalla rikotaan. Vanhustenhoidon ongelmat väkisinkin kilpistyvät siihen tosiasiaan, että hoitohenkilökuntaa on monin paikoin liian vähän. Lupaukset ja suositukset eivät ole tilannetta parantaneet, ja siksi tarvitsemme minimimitoitukset lainsäädäntöön. SDP on vaatinut riittävän hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin jo vuosikausia, mutta eri verukkeiden avulla tätä on vastustettu. Esperi Caren esimerkit osoittavat, että ilman riittävää lain antamaa vahvaa selkänojaa hoitajien määrästä tingitään yleensä säästösyistä.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Ennen itse asiasisältöön vastaamista totean, että eduskunta oli antanut hallitukselle ohjeistuksen, että tällä vaalikaudella vielä ehdittävät lait oli syytä tuoda eduskuntaan 5. joulukuuta mennessä. Eli tämän vaalikauden puitteissa esittämiänne muutoksia ei ole aikataulullisestikaan mahdollista tehdä. Hallituksen tärkein tavoite myös suomalaisten ikäihmisten vuoksi on saattaa vihdoin loppuun se rakenneuudistus, joka takaa paremmat palveluiden järjestäjät nykyisten kuntien sijaan: isommat ja vahvemmat maakunnat. Mitä tulee kysymykseenne, olen aivan samaa mieltä kanssanne siinä, edustaja, että suomalainen hoitohenkilöstö — lähihoitajat, sairaanhoitajat ja muut ammattilaiset — on hyvän hoivan sydän ja ydin.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Ehdin jo iloita, kun huomasin tänään, ministeri Saarikko, teidän tviittinne, jossa sanoitte kannattavanne vanhuspalveluiden henkilömitoituksen kirjausta lakiin. Nyt en oikein ymmärrä. Miksi sanotte kannattavanne asiaa mutta väistätte vastuuta aikataulusyihin vedoten? Tänne taloonhan tuodaan koko ajan lakeja käsiteltäväksi,
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Tämän vaalikauden vanhustyön, ‑hoivan, painopiste on ollut kotihoidon kehittämisessä. Viimeisen viikon ajan on keskusteltu — ja syystä, oikeutetusti — tehostetusta palveluasumisesta eli sellaisista hoitopaikoista, joissa ympärivuorokautisesti hoitajat ovat vanhusten tukena. Valtaosa palveluista on kuitenkin kotihoitoa. Olemme kehittäneet muun muassa ympärivuorokautista kotihoitoa ja palveluohjausta palveluiden piiriin. Ja olemme myös varmistaneet, että kuntien taloutta ei ole heikennetty samoin kuin edellisellä kaudella, jotta nykyiset, hyvin toteutetut vanhuspalvelulain kriteerit voisivat olla kunnille aidosti toteutettavissa. Ei ehkä ole mielekästä käyttää tätä yhteistä aikaa arvioimalla prosesseja tai eduskunnan aikatauluja. Totean sen yleisohjeen, joka eduskunnalle on annettu, ja myöskin huomautuksenne siitä, että lait olisi syytä valmistella hyvin.
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Haluan kiittää jokaista niistä hoitajista ja omaisista, jotka ovat tuoneet nämä tapaukset meidän tietoomme. Kiitos heidän rohkeudestansa, empatiastansa, siitä, että me käsittelemme ja keskustelemme tästä kysymyksestä. Kyse on meidän vanhemmistamme, isovanhemmistamme, niistä ihmisistä, jotka ovat rakentaneet tämän maan. He ansaitsevat hyvää hoitoa, hoivaa. He ansaitsevat sen, että he voivat kokea, että ikääntyminen Suomessa on turvallista, että heitä arvostetaan ja heistä halutaan pitää huolta. Me haluamme, että jokainen vanhus, ikäihminen, voi nukkua yönsä turvallisesti. Me haluamme, että jokainen heistä saa riittävästi ravintoa ja ruokaa. Me haluamme, että jokainen heistä pääsee myös ulkoilemaan. Heillä on siihen ehdottomasti oltava oikeus. Tämä kaikki kilpistyy aika pitkälle kysymykseen hoitajamitoituksesta, siitä, että meillä on riittävästi hoitavaa henkilökuntaa esimerkiksi meidän palveluasumisessa ja laitosasumisessa. Kysyn vielä kerran: Oletteko te valmiita korjaamaan tämän tilanteen, tuomaan eduskuntaan esityksen, johon hyvin laajasti kaikki puolueet näyttävät olevan sitoutuneita kokoomusta lukuun ottamatta?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Aiemmin vastasin jo. On ne aikataulurealiteetit, mitkä sitovat tätä eduskuntakautta ja hallituksen erityispainopisteen siihen, että rakenneuudistus, se kuuluisa sote-maakuntauudistus, pitäisi saattaa valmiiksi, jotta meillä vihdoin olisi aikaa ja mahdollisuuksia yhdessä keskittyä juuri tämänkaltaiseen, kaikkein oleellisimpaan sisältökeskusteluun, jolla suomalaiset — ne, joiden omaiset tällä hetkellä ovat esimerkiksi vanhuspalveluiden piirissä — mittaavat koko yhteiskunnan luottamusta ja haluaan ja rohkeuttaan ja kiinnostustaan maksaa tälle yhteiskunnalle veroja, että heidän läheisensä ja ikäihmisensä hoidetaan arvokkaasti. Oleellista on huomioida myös tosiseikat sen jälkeen, kun laatusuositus on asetettu eli määritelty kentälle ajatukset siitä, mitkä ovat suuntaviivat henkilöstön määrälle. Asiat ovat paremmalla tolalla. Yksityisissä hoivakodeissa hoidettavaa kohden on keskimäärin 0,64 hoitajaa ja julkisissa 0,66 hoitajaa hoidettavaa kohden. Olemme hyvään suuntaan matkalla jo tällä laatusuosituksella.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Tämän piti olla eduskunnan yhteinen viesti siitä, että me voimme vanheta turvallisesti ja vanhuksista pidetään huolta, mutta nyt toisin kävi. Teidän hallituksenne ensimmäisiä esityksiä oli vanhuspalvelulain heikennykset ja leikkaukset. Nyt tämä on konkretisoitunut vanhustenhoidon laiminlyönteinä ja jopa vanhusten
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 ja siihen on yhdessä pyritty. Kukin meistä vuorollaan — te olitte viime kaudella hallituksessa mukana, nyt tämä hallitus — on kehittänyt meidän vanhustenpalveluitamme. Nämä ongelmat ovat olleet meidän kaikkien tiedossa, ja yhdessä olemme niitä pyrkineet ratkomaan. Ministeri Saarikon johdolla ja aikaisemmin ministeri Rehulan johdolla on tällä kaudella panostettu erityisesti kotipalveluihin, joiden piirissä on 60 000 vanhusta. Ne ovat olleet keskeinen huolenaihe. Mutta ongelmia on edelleen, enkä minä voi hyväksyä yhtään laiminlyöntiä, joita meillä on. Enkä minä voi hyväksyä ollenkaan emmekä hallituksena hyväksy sitä, että voittoa tavoitellaan vanhusten kustannuksella. Voittoa ei voi vanhusten kustannuksella tavoitella. Mitä tulee tähän hoitajamitoitukseen, kun kyse on pitkäaikaisesta ongelmasta — ja nyt on kyse siitä, että on tehty laiminlyöntejä auttaisiko yksi desimaali siihen, että näitä laiminlyöntejä ei tehtäisi? Ei auta. Me kaikki haluamme, että hoitajia on riittävästi, kun me olemme tästä yksimielisiä, että me haluamme riittävän määrän hoitoa, niin ehdotan tässä, että tehdään tämä työ parlamentaarisesti ja valmistellaan seuraavalle hallitusneuvotteluryhmälle pohjaksi vahva eduskunnan tahto, koska tälle eduskunnalle ei enää ehditä tuomaan uutta lainsäädäntöä. Tehdään tämä yhdessä, koska meillä on yhteinen tavoite, riittävästi hoitajia, joka lähtee kunkin hoidettavan yksilökohtaisista, henkilökohtaisesta tarpeista, ei desimaalista.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Tämä on ollut tiedossa jo pitkään, ja sen vuoksi tarvitaan vähimmäismitoitus, ainakin minimitaso, sille, kuinka paljon henkilöstöä on hoitamassa, jotta näiltä laiminlyönneiltä pystytään välttymään. Tässä on nyt kyse siitä, yritetäänkö löytää uusia selityksiä vai tehdäänkö tekoja. Arvoisa puhemies! Hallitus väittää, että se ei voisi enää tuoda esitystä eduskuntaan. Viimeksi tänään hallitus on tuonut eduskuntaan maatalouden tuloveroa koskevan esityksen. Hallitus tuottaa koko ajan esityksiä, tulee sijoittajille, tulee maatalouteen. Mutta nyt kyse on siitä, vastaatteko te nyt tähän kysymykseen. Ikäihmiset tätä vaativat, hoitajat vaativat, omaiset vaativat. Ministeri Orpo, onko niin, kun te viimeksi tänään olette sanonut, että te tätä vastustatte, että teidän kantanne on se, joka estää hallitusta tuomasta vanhustenhoitoa parantavaa esitystä eduskuntaan? Onko kokoomus tässä ainoa, joka tätä vastustaa?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 omaisten surusta ja erittäin raskaasta hoitotyöstä, koska kaikki tutkimukset osoittavat, että elämme yhä pidempään, ja se tarkoittaa myös sitä, että hoidettavat ovat entistä huonokuntoisempia. Siksi erityinen huoleni kiinnittyy niihin viesteihin ja tutkimuksiin, jotka koskettavat henkilöstön jaksamista ja alan houkuttelevuutta tulevaisuudessa. Olisi helppoa vastata, että vain lisäämällä pykälä lakiin kaikki ratkeaisi. Näin ei kuitenkaan ole. Esimerkiksi haluan haastaa tässä salissa kaikkia kuntapäättäjiä. Olemmeko yksityisille firmoille palveluita ulkoistaessamme satsanneet kilpailutuksissa laatutekijöihin?
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 Me kaikki haluamme, että meidän vanhuksemme saavat parhaan mahdollisen hoidon, ja siihen on yhdessä pyritty. Edelleen uudistan sen ajatukseni, että tehdään parlamentaarinen työskentely yhdessä. Meillä on seuraavat hallitusneuvottelut, ketkä siellä ovatkaan, tulevien kuukausien päässä, ja tehdään hyvää valmistelua. Minusta tämä on niin iso kysymys, ja koska tässä on kuitenkin määrätietoista työtä tehty tällä vaalikaudella esimerkiksi kotipalveluiden osalta, aikaisemmin tehtiin vanhuspalvelulaki, niin jatketaan tätä työtä myöskin yhdessä ja luodaan pohjaa. Arvostetaan niitä ihmisiä, jotka tekevät hoitotyötä. Ei saa yleistää, jos jossain on mustia kohtia, huonoa työtä. Arvostetaan niitä kymmeniätuhansia, satojatuhansia suomalaisia sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia, vanhuspalveluhenkilöstöä niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 Hoiva-alan megayritykset tahkoavat miljoonavoittoja palvelutason kuitenkin yhä heiketessä, kun henkilöstöstä karsitaan. Tämä heijastuu potilasturvallisuuden lisäksi myös hoitohenkilökunnan jaksamiseen. Suuryritysten voitontavoittelua on hankala sovittaa yhteen potilaiden ja hoitajien hyvinvoinnin kanssa. Hoitajat ovat jaksamisensa rajoilla. Kaikki kärsivät, kun samalla on luotu pelon ilmapiiri, niin ettei ongelmista uskalleta puhua. Hallituksen ratkaisujen takia moni mummo ja pappa jää hoitamatta. Työskentelin itse vanhustenhoidon parissa jo 70-luvulla. Silloin tehtiin paljon kovaa työtä mutta näin vakavia ongelmia ei ollut. Keskusta on sanonut haluavansa hoitajamitoituksen lakiin, kuten perussuomalaiset ovat vaatineet jo pitkään. Te olette olleet neljä vuotta pääministeripuolue, mutta nyt vaalien alla heräätte.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Viittasitte kysymyksessänne näihin suuriin ulkomaalaisiin yrityksiin, ja tätä aihetta olen tällä viikollakin tutkaillut paljon. Ensinnäkin muutama tunnusluku aiheesta. Suomalaiset kunnat, joiden päättäjiä täälläkin on tänään paljon, ovat ulkoistaneet puolet ympärivuorokautisen hoivan palveluista yksityisille yrityksille. Näiden joukosta erottuu ehkä kolme suurinta, voidaan kutsua, jättiluokan terveysyritystä ja hoivapalvelutuottajaa, mutta lisäksi on hyvä muistaa, että meillä on satoja pienyrittäjiä, perhepohjaisia toimijoita, pieniä hoivakoteja, jotka lasketaan nyt myös tämän yksityisen otsakkeen alle. Tämäkin toimintakenttä on moninainen. Ja kuten olen aiemmin todennut — ja toistan viestini mielelläni — en voi hyväksyä sitä, että ahneen voitontavoittelun nimissä poljetaan niitä yhteiskunnan yhteisiä pelisääntöjä, jotka on lakiin ja laatusuositukseen kirjattu. Se on ahnetta, se ei ole moraalin mukaista, ja tämä on keskeinen keskustelunaiheeni huomenna, kun näitä yrityksiä tapaan yhdessä valvontaviranomaisen, kunnan ja palkansaajajärjestöjen, hoitohenkilöstön, työntekijöiden kanssa.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 meillä pitää olla laadukkaat tavoitteet ja suurin osa saa hyvää hoitoa, ei vastaa nyt mitään niille ihmisille, jotka tuolla odottavat, miten heidän isovanhempiensa, äitinsä asiat hoidetaan. Heillä ei ole aikaa odottaa ensi kesään sitä, että ehkä vaipat vaihdetaan, ehkä vaippoja ei vaihdeta. Nyt konkreettinen kysymys kuuluu, mitä hallitus aikoo tehdä nyt ja tässä. Miksi hoitajamitoitusta ei voi määritellä? Kuten olemme täällä todenneet, lakeja tulee koko ajan. Sen voisi tehdä nytkin,
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 puhemies! Tämä tähän asti keskusteltu on viitannut siihen yleiseen isoon tilannekuvaan suomalaisten ikäihmisten hoivasta tehostetussa palveluasumisessa ja kotihoidossa. Viittaatte yksittäistapauksiin. Olen myös saanut paljon samanlaisia yhteydenottoja hoitajilta, niin kuin varmasti me kaikki, ja ihmisten läheisiltä. Jospa kertaan heidän vaikuttamismahdollisuutensa. Ensinnäkin tämä julkinen keskustelu vaikuttaa jo varmasti paljon. Uskon myös tämän vaikuttavuuteen. Mutta sitten tapa toimia on meidän kolmiportainen valvontajärjestelmämme: Omavalvonta, joka ei ole toiminut näissä yksiköissä, jotka nyt ovat pahimmillaan päätyneet valvontaviranomaisen toimesta suljettavaksi. Toinen keskeinen vastuutaho on kunta, joka tällä hetkellä vastaa vanhuspalveluista. Vaikka se ulkoistaisi sopimuksin ja kilpailutuksin palvelunsa yksityisille, ne ovat yhä julkisia, yhteisillä varoilla toteutettavia palveluita ja kunnan on huolehdittava siitä, että laatu toteutuu. Valvontaviranomainen eli Valvira ja avi ovat ne tahot, joihin voi ottaa yhteyttä ja joidenka työlista on tällä hetkellä pitkä näiden ikäihmisten hoivayksiköiden kanssa, ja tuohon työhön luotan suuresti. Ja mitä tulee suosituksiin, ei tämä ole vain laatusuosituksia. Meillä on vanhuspalvelulaki, joka eduskunnassa hienosti viime vaalikaudella hyväksyttiin. Se ohjaa joka ikisen vanhuspalvelussa toimivan yrityksen ja julkisen sektorin työtä.
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2019-01-31 me etsisimme tässä keskustelussa syyllisiä, meidän pitää hakea yhdessä ratkaisuja. Ratkaisuja pitää hakea kuntapäättäjien siellä kunnissa, mitä tehdään, myös oman rahoituksen osalta, onko rahoitus riittävällä tasolla siellä, miten on järjestetty nämä palvelut, ja sitten tietysti lainsäätäjä miettii omalta osaltaan. Mutta asia, johon haluan erityisesti viitata, on tämä hankintaosaaminen myös kunnissa. Meillä on uusi hankintalaki tällä hetkellä voimassa, ollut reilun vuoden ajan.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Vanhustenhoidosta esiin tulleet ongelmat ovat varmasti järkyttäneet meitä kaikkia. Hyvinvointivaltioon tällaiset tarinat eivät kuulu, ja Suomessa on pystyttävä takaamaan asianmukainen hoito ja oikeus hyvään vanhuuteen kaikille. Hoitajilla on nytkin lakiin perustuva velvollisuus raportoida epäkohdista työnantajalleen. Ne tarinat, mitä kuulemme tänä päivänä hoitohenkilökunnalta, kuitenkin kertovat toista: Monia pelotellaan. He sanovat, että he pelkäävät työvuorolistojen rukkauksia, jos ovat liian äänekkäitä näistä epäkohdista. Työnantaja ehkä uhkaa potkuilla tai erilaisilla oikeudenkäynneillä. Ja sama koskee osittain asiakkaita ja omaisia — ei uskalleta nostaa esiin epäkohtia. Itse asiassa elämme pelon ilmapiirissä vanhustenhuollon suhteen.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 On järkyttävää ja väärin, jos hoitohenkilöstö näkee työssään eettisesti katsoen kyseenalaista toimintaa tai jopa vääryyttä eikä kykene siihen puuttumaan oman työpaikkansa pelossa. Toisaalta on kuitenkin hyvä muistaa, että samanaikaisesti kun kärjekkäimmät tapaukset ovat nyt julkisessa keskustelussa, kunnat tekevät myös hyvää työtä, yritykset tekevät hyvää työtä, ja valvontaviranomaisen puuttumisen myötä asioita on myös laitettu paremmalle tolalle. Kaikki tapaukset eivät onneksi päädy pisteeseen, jossa toimintayksikkö suljetaan, vaan ohjauksen ja huomautusten kautta, jo pelkästään kunnan palveluiden ostajana tekemän huomautuksen kautta, asiat tulevat paremmalle tolalle.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Arvoisa ministeri Saarikko, jos meillä olisi mahdollisuus hoitohenkilöstöllä ilmoittaa nimettömästi suoraan viranomaisille, jotka valvovat, eikö tämä voisi parantaa nimenomaan tätä pelon ilmapiiriä ja mahdollistaa sen, että henkilöstön ei tarvitsisi pelätä irtisanomista tai seurauksia? Sanoitte, että omavalvonnassa on ollut puutteita. Ihmettelen kuitenkin sitä, että hallitus ajaa voimakkaasti Suomeen tämmöistä markkinalähtöistä sote-mallia, joka nimenomaan kasvattaisi omavalvontaa. Se lisäisi omavalvonnan paineita, ja viranomaiset arvelevat, että valvonnan resurssit ylipäätään eivät tule riittämään, kun sote-markkinat pirstoutuvat ja palveluketjut tulevat entistä monimutkaisemmiksi. Siksi kysynkin hallitukselta: oletteko nyt pohtineet tarkemmin viime päivien kohujen seurauksena sitä, kannattaako teidän ajaa Suomeen tämmöisiä laajoja yksityisten firmojen pyörittämiä sote-markkinoita, joilla valinnanvapaus itse asiassa on tämmöistä ikään kuin kauniisiin lupauksiin kätkettyä
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 yksi suurimpia syitä on meidän kuntarakenne. Kunnat ovat vastuussa vanhuspalveluiden järjestämisestä, ja ne kunnat ovat liian pieniä, niillä ei ole riittävästi resursseja, ei riittävästi osaamista, ne ovat joutuneet ulkoistamaan ilman kunnon pelisääntöjä, ilman osaamista, ja sieltä nämä sieltä nämä ongelmat juontavat. Siksi, hyvät kollegat, me tarvitsemme sote-uudistuksen. Vahvemmat kokonaisuudet, vahvemmat julkiset järjestäjät, joihin pystytään ottamaan vahvempaa valvontaosaamista ja vahvempaa ostamisosaamista — pystytään olemaan sen vanhuksen puolella paremmin. Siksi me tarvitsemme sote-uudistuksen, ja me saamme samalla säännöt yksityisen sektorin osallistumiselle, ja saamme sen paremmin julkisen sektorin käsiin.
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-31 Tänään kaikki eduskuntapuolueet ovat ilmoittaneet kannattavansa sitovan hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin — paitsi kokoomus. Ministeri Orpo, desimaalit hoitajamitoituksessa eivät ole mitään lillukanvarsia, vaan ne ovat ihan oikeita ihmisiä ja hoitavia käsiä. Nyt te täällä esitätte parlamentaarista yhteistyötä, mutta näyttää siltä, että koko muu parlamentti on yhtä mieltä siitä asiasta, että hoitajamitoitus on kirjattava lakiin. Arvoisa puhemies! Myöskin haamuhoitajat ovat nousseet tällä hetkellä keskusteluun, siis ne hoitajat, joita ei ole ollenkaan olemassa. Työvuorolistoihin saatetaan suunnitella työvuorot niin, että ne näyttävät siltä, että hoitajamitoitus toteutuu, mutta todellisuudessa ne eivät kuitenkaan vastaa sitä, mitä käytännössä tapahtuu. Kaikkiin työvuoroihin ei välttämättä saada hoitajia, tai ei edes aiota kutsua hoitajia suunniteltuun työvuoroon,
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Äskeisen kysyjän vahvoihin väitteisiin vielä täydennyksenä: itse asiassa maakunta tulevassa uudistuksessa saa vahvemmat lakipykälät tuekseen toimia valvojana niille palveluille, joita esimerkiksi asiakassetelillä voi hankkia, ja voi esimerkiksi alentaa hintaa kaikille niille palveluntuottajille, jotka eivät täytä vaatimuksia. Tämä tärkeä kysymys, jonka edustaja Pekonen esitti, on aihepiiristä, jota aion erittäin vakavasti lähestyä huomenna työkokouksessa muun muassa näiden suurimpien yritysten edustajien kanssa. Ilmiöstä kuuluu kaikuja sekä valvontaviranomaiselta että henkilöstöjärjestöiltä, ja pidän tuota ilmiötä vakavana, ja pahimmillaan se on rikos,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-31 Petteri Orpo, nämä nyt esille tulleet ongelmat ovat kyllä nykymallin ongelmia, ja sitä saa, kun yhdistää riittämättömän rahoituksen puuttuvaan valvontaan ja voitontavoitteluun. Mutta nämä ongelmat eivät tule ratkeamaan hallituksen esittämällä sote-uudistuksella, vaan ne tulevat ainoastaan pahentumaan. Eli jos te nyt olette huolissanne suuryritysten ahneudesta, miksi te ajatte sellaista sote-mallia, jossa voitontavoittelu vielä entistä vahvemmin tulee ohjaamaan suomalaisten sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden tuotantoa?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Isompia lukuja löytyy muun muassa Vantaalta ja muista suurista kaupungeista, kuten Tampereelta. Eli yksityiset palveluntuottajat ovat jo täällä. Tämän mallin ero nykytilaan, jota te nyt maalailette riskiksi vanhuspalveluille, on ennen kaikkea siinä, että valinnanvapauden kautta vanhus ja hänen läheisensä pääsevät vaikuttamaan siihen, missä ja minkälaisessa hoivapalvelun yksikössä ikäihminen viimeiset vuotensa viettää. Minusta tämä on aika merkityksellinen muutos siihen, mikä on ihmisen oman äänen kuuluminen palveluissa ja laadun merkittävyys.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 Pelkästään niiden tekemät investoinnit meidän vanhuspalveluiden ja sosiaali- ja terveyspalveluiden infraan ovat miljardiluokkaa. Tämä yhteistyö on aivan välttämätöntä, ja siihen tarvitaan kunnon pelisäännöt. Siksi sote-uudistus on välttämätön, ja se vahvistaa julkisen sektorin otetta tästä kokonaisuudesta — vahvistaa otetta — ja jatkossakin valtaosa, suuri osa sosiaali- ja terveyspalveluista on julkisen sektorin tuottamaa ja päätäntävalta täysin sen käsissä. Vielä lyhyesti: Ministeri Saarikko kertoi, että vanhuspalveluissa hoitajamäärässä ollaan keskimäärin 0,65:n tasolla.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-31 Värderade fru talman, arvoisa puhemies! Alla ska ha rätt till en trygg ålderdom, och vanvård kan aldrig över huvud taget accepteras. Vi måste ta den här saken på stort allvar. Arvoisa puhemies! Tässä keskustelussa kenelläkään ei ole varaa syytellä muita. Vanhushuollon tila on meidän kaikkien yhteinen ongelma, niin on myös vastuu sekä täällä kansallisesti että paikallisellakin tasolla. Sen takia meidän tehtävämme on nyt etsiä niitä keinoja, millä me tämän ongelman ratkaisemme. Suomalaiset odottavat meiltä ratkaisukeskeisyyttä. Arvoisa puhemies! Me teimme hieman taustatyötä siitä, miten valtiollinen valvonta toimii Suomessa. On todella hienoa, että eläinsuojelua valvotaan, emmekä missään nimessä ehdota siihen muutoksia, mutta, arvoisa hallitus, miten se voi olla näin? Onko valmiuksia lisätä vanhustenhuollon valvontaresursseja?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Esittämänne huomio valvonnan määrästä: Toinen huolenaihe, jota tässäkin salissa on käsitelty viime syksynä, on ollut lastensuojelu. Siihenhän hallitus päätyi lisäämään henkilötyövuosia valvontaviranomaiselle. Se valtiollinen valvojahan on kaksitahoinen tällä hetkellä nykyjärjestelmässä: Valvira valtakunnallisille toimijoille ja avi paikallisille yrityksille. Nykyään itse asiassa muuten julkinen yksikkö ei tarvitse luvitusta ollenkaan, toisin kuin yksityinen. Nämä kaksi asiaa on tarkoitus muuttaa sote-maakuntauudistuksessa. Syntyy vain yksi valvoja, joka on vahvempi kuin nykyinen kahtiajakoinen malli, Luova, uusi valvontavirasto, ja vastaavalla tavalla tämä kokonaisuus selkiytyy. Mitä tulee valvontaviranomaisen resursseihin, jaan huolenne ja olen valmis tästä myös keskustelemaan hallituksen sisällä, pystyttäisiinkö resursseja nyt akuutissa tilanteessa lisäämään.
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-31 puhemies, värderade talman! De fall av vanskötsel inom äldrevården som nu kommit till vår vetskap under den senaste veckan är totalt förkastliga. Vanhustemme on voitava olla varmoja siitä, että he saavat elää ihmisarvoista elämää myös silloin, kun joutuvat huonokuntoisuuden, turvattomuuden ja yksinäisyyden johdosta muuttamaan pois omasta kodistaan. Ei voi olla niin, että ikäihmiset joutuvat ojasta allikkoon, turvattomasta omasta kodista palveluasumisen kaltoinkohtelun kohteeksi. Sote-uudistus perustuu suurelta osin eri tahojen valvontaan, ennakko- ja omavalvontaan, mutta jälkivalvonta perustuu lähinnä asiakkaiden valituksiin. Pitääkö huonokuntoisten vanhusten itse huomata, että heitä hoidetaan väärin? Arvoisa ministeri Saarikko, olette pitänyt kuntien hankintaosaamista huonona.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 ensinnäkin, arvoisa puhemies, valvontaviranomaisen tehtävä on valvoa sekä yksityistä että julkista palveluntuottajaa. Ja enemmän kuin valvontaviranomaisten tarve kasvaisi ikään kuin valinnanvapauslainsäädännön myötä, kyllä se tarpeen kasvu liittyy ennen kaikkea siihen, että ikäihmisiä on jatkossa yhä enemmän. Me olemme keskeisesti yhdessä täällä minusta sopineet vaalikausien mittaan, että me painotamme jatkossa kotihoitoa enemmän ja valvontaresurssien tulisi riittää myös sinnekin.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Vanhustenhoidon monin paikoin katastrofaalinen tilanne ei ole uusi ongelma, vaan tätä on nostettu toistuvasti esiin. Kysynkin: joko nyt on se hetki, jolloin asia oikeasti otetaan vakavasti ja korjausliikkeeseen ryhdytään välittömästi? Vanhustenhoidossa on räikeitä puutteita niin laitoksissa kuin kotihoidossa. Hoitajamitoitukseen liittyen Hallituksella olisi ollut mahdollisuus panostaa vanhustenhoitoon tämän vuoden budjetissakin, mutta tuntuu, että vanhukset jäivät sivuun. Valtionosuuksiin tehdyt rajut leikkaukset vaikuttavat väistämättä kuntien mahdollisuuksiin vastata kasvavaan hoitotarpeeseen. Myös kilpailuttamiseen vaaditaan osaamista ja lainsäädännöllisiä muutoksia hyvän hoitotason takaamiseksi.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 ei ole leikattu valtionosuuksia. Indeksi on jäädytetty, mutta se ei ole raju leikkaus. Viime kaudella, edellisessä hallituksessa yhdessä kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien kanssa — vasemmistoliittokin taisi olla mukana ja vihreät — leikkasimme kuntien valtionosuuksista rajusti. Nyt me teimme tällä kaudella päätöksen, että kuntien valtionosuuksia ei leikata, koska kunnat ovat ne, jotka käyvät sen todellisen taistelun meidän ihmisten lähipalveluiden, vanhusten hyvien palveluiden, inhimillisten palveluiden puolesta. Ja jälleen kerran: kun me olemme saaneet talouden kasvuun ja kun verotuloja kertyy myöskin kuntiin enemmän, niin meillä on paljon paremmat edellytykset — kunnes päästään sote-uudistuksessa eteenpäin — kunnissa huolehtia meidän vanhusten palveluista. Viime kädessä kaikki on kiinni siitä, että Suomessa ovat ihmiset töissä ja useampi töissä ja meillä on veroeuroja, millä me pystymme hoitamaan näitä asioita. Me olemme kymmenen vuotta — ennen viimeisten parin vuoden talouskasvua — eläneet maassa, joka eli velaksi ja joutui kituuttamaan. Nyt on parempi tilanne tässäkin asiassa.
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2019-01-31 tämän hallituksen aikana kunnille on annettu uusia tehtäviä tai velvoitteita, niihin on ollut sataprosenttinen valtionosuus. Mutta sitten haluan todeta kyllä sen, että totta kai valtionosuuksilla on valtavan suuri merkitys kunnan peruspalveluille, kuinka ne pystytään siellä järjestämään ja rahoittamaan, mutta sitten on totta kai se muu rahoitus, mitä kunnalla on — lähinnä verotulojahan ne kunnan
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-31 rouva puhemies! Ministeri Orpo, palaan näihin desimaaleihin. Kun puhutaan desimaaleista, niin siinä on kysymys hoitavien käsien määrästä. Te olitte viime vaalikaudella yhdessä sopimassa lausumaa, joka myös eduskunnassa hyväksyttiin ja jossa todetaan, että hoitajien vähimmäismitoituksesta on säädettävä laki, mikäli yksikin vanhusten ympärivuorokautisen hoidon toimintayksikkö jää hoitajamitoituksessa, eli näissä desimaaleissa, alle tavoitetason. Nyt ilmi tulleiden pahojen ongelmien ja puutteiden vuoksi useat puolueet, myös keskusta ja siniset, ilahduttavasti ovat muuttaneet aiempaa kantaansa ja kannattavat tätä lakisääteistä mitoitusta. Kun tässä
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 Hallitus on tehnyt määrätietoisesti — samoin kuin edellinen hallitus — töitä suomalaisten vanhuspalveluiden parantamiseksi, ja pääpaino erityisesti on ollut nyt kotipalveluissa, koska 60 000 vanhusta on kotipalveluiden piirissä. Siellä on tehty erittäin hyvää työtä. Me olemme nähneet sen, että hoitajamäärät ovat lähteneet nousuun, kiitos hyvän vanhuspalvelulain, joka on tehty. Meidän kaikkein tärkein asia on huolehtia, että siellä hoivapaikoissa hoivapaikoissa on riittävästi hoitajia, mikä lähtee niiden vanhusten tarpeista. Riittävästi hoitajia, mikä lähtee vanhusten tarpeista. Meillä on ongelmia, joita ei pidä hyväksyä, ja ne ovat vastoin vanhuspalvelulakia ja niihin pitää puuttua. Jos se on yksityinen tuottaja, niin silloin se sopimus pitää irtisanoa ja pitää sanktioida. Ja sama koskee julkista puolta: jos ei olla tyytyväisiä, jos ei se hoito ole riittävää,
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Tässä mennään vähän arkeologian puolelle, jos näin voi sanoa. Olin silloin itse sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen, kun tätä vanhuspalvelulakia, joka meille kaikille oli tärkeä, silloin säädettiin, ja siellä oli paljon erilaisia ponsia. Jos tutustuu siihen mietintöön, niin se sisälsi paljon ponsia ja hyviäkin ponsia. Mutta eihän tämä mitoituskysymys sitten kuitenkaan siellä hallituksen piirissä edennyt, kuten silloinen ministeri Räsänen tietää. Totean edelleenkin sen, että nyt kun olemme tässä tilanteessa, että vanhuspalvelulaki on ollut muutaman vuoden voimassa ja me kaikki tiedämme, että paikoitellen, sekä yksityisellä puolella että julkisella puolella, on palveluissa ongelmia, niin se täytyy tietysti meidän itse katsoa yhdessä, mitä kohtia siellä voidaan tehdä. Ministeri Saarikolla on huomenna työkokous, jossa laajasti on asiantuntijoita paikalla,
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 Ne, jotka jarruttavat sote-uudistusta, saavat pian maistaa omaa lääkettään monessa kunnassa. Siellä kolkutellaan ylikansallisten yhtiöitten taholta ovien takana, luvataan maat ja mannut, ja tiedän, että monissa kunnissa tullaan vielä näkemään kokonaisulkoistuksia. Siksi toivoisin, että yhteisesti ja rakentavasti viemme tämän soten maaliin, että päästään tästä tilanteesta eteenpäin. Arvostan hoitajia siellä
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Edustaja Kalmari, on hienoa kuulla, että Kivijärvellä lähimmäisenrakkautta toteutetaan vapaaehtoistyövoimin. Sitä ei lasketa henkilöstömitoitukseen, mutta sen arvo voi silti olla hyvin suuri. Siksi ehkä tämänkin keskustelun yksi viesti tämän kaiken väittelyn ja esitysten keskellä pitäisi olla se, että suomalaisen yhteiskunnan ikääntyminen on niin iso murros meille ja kuvamme maasta muuttuu niin dramaattisesti, että me emme voi koskaan ajatella, että ikäihmisten kysymys ratkeaisi vain hoitajilla. On kohtuutonta ajatella, että suomalaiset lähihoitajat, ne kymmenettuhannet, jotka tekevät töitä, pärjäisivät yksinään, elleivät omaiset ja läheiset kanna vastuuta