Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-08 Arvoisa puhemies! Tämä laki tulee kyllä vakavasti koettelemaan kansalaisten oikeudentuntoa. Siis se, että ihmisen, joka ei saa omista yrityksistään huolimatta työtä, toimeentuloa leikataan sen takia, että hän ei ole saanut työtä, sehän on sama asia kuin se, että henkilölle, joka ei tervehdy, maksetaan alennettua sairauspäivärahaa, kun hän ei ole tervehtynyt, silloin kun siihen asiaan itse ei voi vaikuttaa. Ihmettelen, että tämmöinen on voinut mistään hallituksesta mennä lävitse. Yleensä on aina niin, että joka hallituksessa on joitakin tolkun ihmisiä, jotka ymmärtävät katsoa asiaa myös ihmisten kannalta. Olaus Petri antoi aikoinaan 500 vuotta sitten tuomarinohjeet, joissa sanottiin, että mikä ei ole oikeus ja kohtuus, ei voi olla lakikaan. Tämä Olaus Petrin 500 vuotta vanha historia soveltuu kyllä tämän lain käsittelyyn mitä parhaimmalla tai mitä ikävimmällä tavalla. Tällainen laki ei ole oikeutta, ei tee oikeutta eikä edusta kohtuutta. Se syntyy jostain kummallisesta ideologisesta ajopiirturista, jossa lähtökohtana on, että kepillä pitää yhteiskuntaa ohjata — ei hyvä. Koko tämä ajattelu, että työntekijöillä ei saa olla mitään vähimmäissuojaa, on minusta hämmästyttävä muutos, joka on tapahtunut tämän hallituksen aikana. Kaikkialla lähtökohtana on, että pitää olla vähimmäissuoja työntekijöillä, jotka ovat se työelämän heikompi osapuoli. Sitä vähimmäissuojaa meillä järjestetään työehtosopimuksin tai virkaehtosopimuksin. Sitten sitä voidaan tehdä tietysti myös lainsäädännön kautta. Mutta kyllä kaikissa sivistysvaltioissa jompikumpi reitti on käytössä. Ei ole semmoista maailmaa, mitä edustaja Vartiainen täällä haikailee, että työntekijöillä ei ole mitään suojaa, johon vedota, vaan jokainen pankkitoimihenkilö neuvottelee sitten konsernijohtaja Björn Wahlroosin kanssa omasta palkkauksestaan ja koettaa saada sen, mikä sieltä on irti saatavissa. Ei, kyllä joku suoja on, ja se koskee sekä palkkausta, työaikoja, työsuojelua että muuta kohtelua. Aivan erityisesti on tärkeätä, että me emme rupea määrittelemään palkkoja esimerkiksi sen mukaan, mikä on kansallisuus tai tai syntyperä tai ikä. Eihän ikä ole mikään palkkauksen peruste vaan se todellinen työsuoritus, joka tehdään. Sitten meillä on mahdollisuus tukea niitä, jotka ovat työelämässä heikommassa asemassa, vaikkapa vajaatyökykyisiä, tukijärjestelmien kautta. Maksetaan sitten palkkatukea, jolla voidaan ottaa huomioon tämä, että jos tämä henkilö on vajaatyökykyinen, niin ei tietenkään hänen työpanoksensa ole sama kuin se on täysin työkykyisellä. Näin se on muuten Ruotsissakin tehty. Minä ihmettelen, että edustaja Vartiainen — joka nyt tosin on poistunut — ei tätä suostu sanomaan tälle salille. Ruotsissa on erittäin huomattava palkkatukijärjestely, jolla mahdollistetaan tämä korkea työllisyysaste eri ryhmissä. Tämän ikääntyvien korkean työllisyyden jo selitin, että sen taustalla ovat vuosikymmeniä olleet säännökset, jotka estävät ikääntyvien lähettämisen ensimmäisinä työttömyyskortistoon. Se on luonut voimakkaan perusteen pitää siitä huolta, että työpaikalla käytetään kaikkien osaamista hyväksi. Todettakoon kuitenkin, että ruotsalaisessa mallissa tähänkin voi sopimalla tehdä muutoksia eli tällaisessa yhteistoimintamenettelyssä voi sopia, että tästä järjestelystä poiketaan, ja se voidaan työpaikalla arvioida, noudatetaanko tätä irtisanomisjärjestystä. Tässä on kyllä hiipinyt tähän yhteiskuntaan tosi kova markkinavalta. Se on tullut huomaamatta tämän hallituksen aikana. Ainahan on ollut yksittäisiä yrityksiä, mutta ikävä kyllä Sipilän hallituksen aikana näistä yksittäisistä yrityksistä on nyt tehty yksi johdonmukainen toimintalinja, joka tuodaan asia kerrallaan tänne käsittelyyn. Kestää jonkun aikaa ennen kuin huomaa, että tässä on kysymys samasta kolikosta ja sen eri puolista. Tätä markkinalinjaa viedään täällä sosiaali- ja terveyspalvelujen puolella perustuslain ei perustuslain ei pelkästään rajoja hipoen vaan vastaisesti, ja sitten vain perustuslakivaliokunnan kannanotot ovat estäneet hallitusta tekemästä tätä valtaisaa osakeyhtiömallia koko terveydenhuoltoon, mikä oli keskustelun kohteena vielä viime vuonna ja tämän vuoden keväällä. Sitä tuodaan työnvälityspalveluihin. Kun meillä tällä hetkellä on se tilanne, että meillä on kolmasosa tai neljäsosa niistä resursseista, joita muissa Pohjoismaissa tai esimerkiksi Ruotsissa on työttömien auttamiseen, niin tämäkään heikennys ei riitä vaan nyt halutaan lopettaa tämä yhteiskunnan työnvälityspalvelu kokonaan ja siirtää se markkinoille osakeyhtiöiden tehtäväksi — ensin nämä siirretään maakunnille ja sitten maakunnille sanotaan, että ne eivät saa itse tuottaa näitä palveluja vaan heidän pitää ostaa ne markkinoilta. Vaikea nähdä, että tämä tulisi auttamaan työttömiä. Kun edustaja Vartiainen puhui työttömyyden ratkaisusta, niin ihmettelen kyllä, missä ovat ne tutkimukset, joissa kerrotaan, että työttömyysturvan leikkaukset johtavat uusiin työpaikkoihin. En kyllä ole sellaisia tutkimuksia nähnyt. Kun en ole nähnyt, niin epäilen, että eipä niitä oikein taida sitten ollakaan, koska onhan tästäkin jo nyt niin kauan puhuttu, että luulisi, että tässä salissa ne, jotka uskovat tähän työttömien kepittämiseen ja työttömyysturvan leikkauksiin työllisyyslääkkeenä, olisivat ne tuoneet esille. Kehittynyt yhteiskunta, jollainen Suomi on, voi pärjätä vain korkealla kaikkien ihmisten osaamisella. Siksi täytyy satsata koulutukseen, ja se alkaa jo peruskoulusta ja jatkuu tietysti aina yliopistoihin saakka, mutta se koskee myös työssä olevia ja työttömiä. Koko pohjoismaisen mallin idea on, että työtöntä ei jätetä yksin eikä työttömyyttä laiteta yksittäisen ihmisen syyksi vaan lähdetään siitä, että annetaan apua sekä tukityöllisyysmahdollisuus niille, jotka sen kautta voivat löytää työtä, mutta ennen kaikkea koulutusmahdollisuus ja pidetään siitä huolta, että työttömät voivat päivittää oman osaamisensa tai sitten kouluttautua kokonaan uudelle alalle, jos se oma työpaikka on teknologisessa kehityksessä mennyt alta pois. Nyt tämän vastuun, tämän koulutusvastuun ja tämän tukivastuun, tämä hallituksen lakiesitys kiistää kokonaan. Tämän keskustelun hyöty tähän saakka on ollut se, että ehkä tämä on alkanut kertoa siitä, kenen kynästä nämä ehdotukset ovat syntyneet, ja ehkä se, ketkä täältä ovat pois, kertoo, keillä on vielä joku oikeudentaju jäljellä. En tiedä, onko se nyt merkki oikeudentajusta, että ei tule puolustamaan esitystä, mutta ehkä sen hyväntahtoisesti voi näinkin ajatella, että poissaolo on merkki siitä, että ei halua puolustaa tätä lakiehdotusta. Tämä näyttää olevan yksi esimerkki siitä sarjasta, että tahtipuikko tässä hallituksessa on siirtynyt kokoomukselle, ja tämän sarjan esitykset eivät tule jäämään