Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2017-09-26 Jos muistellaan menneitä, niin edellisen kerran talouskasvumme oli 3 prosenttia vuonna 2010, eli siis tällä välillä vastasyntynyt on ehtinyt jo kouluikäiseksi. Myös ennusmerkit tuleville vuosille ovat lupauksia antavia. Suunta on rohkaiseva. Meidän kaikkien on kuitenkin toimittava sen eteen, että kasvun käyrää saataisiin edelleen jyrkennettyä. Hallituksen talouspolitiikalla on kolme kärkeä. Ensimmäinen on työllisyyden parantaminen, toinen yritysten uudistamisen ja kasvun tukeminen sekä kolmas julkisen talouden saaminen vakaalle pohjalle. Ilman korkeampaa työllisyyttä emme onnistu julkisen talouden saamisessa vakaalle pohjalle. Työllisyyden paraneminen puolestaan edellyttää, että elinkeinoelämämme kykenee uudistumaan ja näin työllistämään entistä enemmän. Hallitus jatkaa työllistävää politiikkaa, jonka tuloksena yhä useampi työtön on saanut töitä. Työllisyys ei ole vielä parantunut samaan tahtiin kuin talous kasvaa. Voimakkaampi käänne työllisyyteen on odotettavissa lähikuukausina, jos vanhat ennusmerkit pitävät paikkansa. Työllisyyden paraneminen on hieman voimistunut, mutta vauhti ei vielä riitä siihen, että hallituksen työllisyystavoite toteutuisi. Osaavan työvoiman saatavuus ei saa muodostua kasvun esteeksi. Esimerkiksi positiivisen rakennemuutoksen selvityshenkilö Ahon esittämällä siltasopimuksella voidaan purkaa työvoimakapeikkoja. Yhä useampi pk-yritys on saatava osallistumaan vientiin ja kasvamaan. Uutta luovat yrittäjät ja osaavat työntekijät mahdollistavat Suomen menestymisen. Ideat on jalostettava tuotteiksi ja palveluiksi maailmanmarkkinoille. Meidän on huolehdittava, että yritysten toimintaympäristö on kilpailukykyinen ja että kasvun rahoitus toimii. Uudet työpaikat syntyvät pääosin pk-sektorille pieneen joukkoon kasvavia yrityksiä. Usko kasvuun on vahvistunut pk-yrityskentässä. Viimeisimmässä pk-yritysbarometrissa 87 prosenttia voimakkaasti kasvuhakuisista yrityksistä uskoo taloussuhdanteen kohentumiseen. Nyt onkin erityisen tärkeää tukea yritysten kasvua ja uudistumista, jotta yritysten kyky työllistää vahvistuu. Yritystoiminnan edistämiseksi viimeisimpinä toimina budjettiriihessä päätimme muun muassa helpottaa työttömien oikeutta aloittaa yritystoiminta työttömyysturvalla ja kohdentaa lisäpanostuksia yritysten omistajanvaihdoshankkeiden edistämiseen. Vuoden 2018 talousarvioesitys työ- ja elinkeinoministeriön osalta vastaa hyvin yritysten kasvun ja kansainvälistymisen tarpeisiin. Olemme valmistelleet Business Finland ‑uudistusta, jossa Innovaatiorahoituskeskus Tekesin ja Finpron palvelut kootaan yhteen. Business Finland madaltaa kynnystä tarttua innovaatio-, tuotekehitys- ja kansainvälistymispalveluihin, kun ne jatkossa löytyvät yhden ja saman katon alta. Esitämme lisäpanostuksia kasvun, kansainvälistymisen ja innovaatiopolitiikan tukemiseen. Business Finlandin avustusvaltuudet kohoavat yli 270 miljoonaan euroon, mikä on 30 miljoonaa euroa enemmän kuin kuluvana vuonna. Myös lainavaltuudet kasvavat 10 miljoonalla eurolla. Myös VTT:n perusrahoitusta lisätään 2 000 eurolla, millä samalla vahvistetaan erityisesti pk-yritysten ja kasvavien vientialojen osaamista. Samoin ammattikorkeakoulujen ja tki-toiminnan lisärahoitus tukee pk-yritysten uudistumista. Matkailun kehittyminen on yksi hallituksen kasvukärjistä. Matkailu 4.0 ‑hanketta tuetaan ensi vuonna 8 miljoonalla eurolla. Ensi vuoden talousarvioesitys sisältää myös 35 miljoonan euron lisäpanostuksen käytettäväksi Kasvurahastojen Rahaston — tämä on järjestykseltään kolmas — kokoamiseen. Tavoitteena on, että valtion 35 miljoonan euron panostuksen vauhdittamana voidaan koota yli 100 miljoonan euron kokoinen rahasto suomalaisten yritysten kasvun tukemiseen. Synnyttyään rahasto yhdessä yksityisten sijoitusten kanssa mahdollistaa yrityksille useitten satojen miljoonien kasvurahaston. Lopuksi haluan tuoda esille, että kaverinkin esittämistä lupauksista pidetään kiinni.