samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Omat asiat reilassa, lähiympäristöön vakautta, sikäli kuin voidaan siihen vaikuttaa, hyvät naapuruudet, siihen voidaan vaikuttaa. EU:n toimintakykyyn ja yhtenäisyyteen voidaan vaikuttaa — EU:llahan on merkitystä, silloin kun se on toimintakykyinen, myös turvallisuusyhteisön näkökulmasta. Ja sitten tärkeä pointti on se, että me ponnistelemme vahvasti kansainvälisten sääntöjen ja kansainvälisen oikeuden vahvistamisen puolesta. Varsinainen kysymykseni liittyy tähän Yhdysvalloista kenties tulleeseen uutiseen: onko se totta vai ei, ja mitä se oikein tarkoittaa. Ilmastonmuutos on joka tapauksessa vakavin mahdollinen uhka kaikille maille, kaikille ihmisille täällä maapallolla, joka tapauksessa, ilman Trumpinkin mahdollista uutta ilmoitusta.
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 herra puhemies! Globaalit haasteet ja se, miten monimutkaisiin kysymyksiin pitäisi löytää älykkäitä ratkaisuja, ovat tulleet varsin useassa puheenvuorossa jo esiin. EU:n uudistamisen tarve on aivan ilmeinen, brexitistä johtuen tai brexitistä huolimatta. Maanantaina, kun pidettiin COSAC-konferenssia, komission varapuheenjohtaja Timmermans antoi suuren arvon sille, että parlamenteissa on käyty perustavanlaatuista keskustelua EU:n tulevaisuudesta, ja varsinkin, ja varsinkin, että valkoinen kirja on ollut näiden keskusteluiden sytykkeenä. EU27‑maiden uudistaminen ei todellakaan ole mikään komission harjoitus, vaan sen pohjana on meidän kaikkien jäsenmaiden yhteinen näkemys siitä, mitkä ovat EU:n toimintalinjaukset ja mikä on EU:n rooli kansainvälisessä yhteisössä. Meillä Suomessa eduskunnan rooli on luonnollisesti ratkaiseva. Tällaiset keskustelut, ja varsinkin kun puhutaan eduskunnan ennakollisesta vaikuttamisesta,
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 Trumpin pitäisi ymmärtää, kuten Kiinakin tekee, että Pariisin ilmastosopimuksessa pysyminen on myös taloudellinen etu. Jos se saataisiin hänen tietoisuuteensa, ehkä mieli muuttuisi.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 Pienet kansakunnat eivät selviä yksin. Viime vuosina turvallisuusympäristömme on kehittynyt huolestuttavaan suuntaan. Britannian lähtö EU:sta ja Venäjän pyrkimys suurvalta- ja etupiiripolitiikkaan ovat heikentäneet Euroopan vakautta. Euroopan turvallisuuden perustaksi tarvitaan transatlanttisen yhteistyön rinnalle vahvaa EU:n omaa turvallisuusyhteistyötä. Saksan liittokansleri Merkel sanoi asian ääneen: Euroopan on otettava tulevaisuus entistä vakaammin omiin käsiinsä. Suomi on tehnyt oikeita valintoja olemalla kaikissa EU:n yhteistyön ytimissä. Tällä tiellä on jatkettava. Suomen on oltava aktiivinen, jotta EU:n valuutta-, talous-, turvallisuus- ja ilmastoyhteistyöstä tulee tiivistä ja että se kattaa laajasti puolustuspolitiikan ja mahdollistaa yhteisen puolustuksen. Meidän on pidettävä kiinni siitä, mitä neljännesvuosisata sitten saavutimme.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-05-31 Ensinnäkin edustaja Stubbin ja Heinäluoman kysymykseen kansanäänestyksestä. Tämä hallitus ei tule tuomaan esitystä kansanäänestyksestä, jossa äänestettäisiin Euroopan unionista eroamisesta. Suomen paikka on Euroopan unionissa, ja omasta puolestani voin sanoa, että en tule olemaan missään roolissa ikinä hallituksessa, joka tuommoisen esityksen toisi. Edustaja Urpilainen, me olemme tehneet yhdessä vision Euroopan unionille. Olemme vaikuttaneet ennakolta siihen visioon. Nyt teemme kaikkemme tuon vision toteuttamiseksi. Ennakkovaikutamme, haemme kumppaneita, käymme keskustelua, käymme keskustelua myös suuren valiokunnan kanssa ja täällä sisäisesti, käymme myös kansalaiskeskustelua Suomessa näistä kysymyksistä. Edustaja Sarkkinen, tämä sosiaalinen ulottuvuus. Tästä on aika laaja skaala nyt mielipiteitä Euroopan unionin sisällä. Monille se tarkoittaa eri asioita. Se, millä kulmalla Suomi on tätä lähestynyt, on se, että edistämme kaikin tavoin tasa-arvoa, esimerkiksi naisten asemaa työmarkkinoilla ja niin edespäin, mutta emme halua rakentaa sitä kautta uutta tulonsiirtoelementtiä Euroopan unioniin. Pohjoismaisesta yhteistyöstä kysyi useampikin edustaja, edustaja Henriksson muun muassa. Siellä keskusteltiin Agenda 2030:n toteuttamisesta hyvin konkreettisella tasolla. Puhuimme siellä myöskin ilmastonmuutoksen vastaisesta työstä. Edustaja Niinistö nosti tämän esille ja useampikin teistä. Se on yksi foorumi, jossa voimme tehdä työtä yhdessä, ja haastoimme siellä toisiamme myöskin numeraalisten tavoitteiden kiristämiseen sillä tavalla, että voimme edetä yhdessä nopeammin. Tässä on Pohjoismaidenkin kesken eroavaisuuksia, mutta se yhteneväisyys meillä on, että me kaikki haluamme taistella ilmastonmuutosta vastaan konkreettisin toimin ja yhdessä. Edustaja Essayah, oikeastaan vastasin kaikkiin kysymyksiinne ensimmäisessä puheenvuorossani. Mutta palaisin tähän "ytimissä"-keskusteluun. Minua häiritsee tämä vanhanaikainen termi "ytimissä olevat". Se ei mielestäni palvele tämän päivän keskusteluja. ytimissä ollessa kun tuolla Eurooppa-neuvostossakin kuuntelee sitä, että kun halutaan integraatiossa mennä eteenpäin, niin joillekin se tarkoittaa sitä, että mennään eteenpäin yhteisvastuussa sen vuoksi, että omia uudistuksia ei tarvitsisi tehdä, ne jätetään ikään kuin sen alle. Ja tällaisessa kehityksessä emme halua olla mukana. Mutta me pragmaattisesti mietimme jokaisen asian erikseen, ja toistaiseksi olemme päätyneet jokaisessa
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2017-05-31 uuden hallinnon linjauksista. Ei tässä nyt mököttäminen auta, vaan nyt täytyy olla yhteyksissä, tehdä yhteistyötä. Vain sillä tavalla mahdollisesti — ja vain sillä tavalla — voidaan USA toivon mukaan palauttaa muun muassa näihin ilmastotalkoisiin. Jos ruvetaan uhoamaan täällä, että nyt tämä asia jotenkin muuten hoidetaan pitkällä tähtäimellä, niin sen päästä ei kyllä hyviä ratkaisuja löydy vaan yhdessä toimien, sitkeästi, uudestaan, hyvillä perusteluilla, paremmilla perusteluilla: tämä on teidän etu, siinä on cleantech-bisnesmahdollisuuksia, siinä on uuden talouden mahdollisuuksia, siinä on kestäviä asioita, hyvää luontoa, puhdasta tulevaisuutta lapsille. Näinpäin tämän täytyy mennä, pidä ruveta mököttämään ja nakkelemaan. Sen minä olen oppinut tässä parin vuoden aikana ulkoministerinä, että semmoinen viskely ei vie mihinkään. Sitten hyvään täsmäkysymykseen. Edustaja Stefan Wallin, joka on fiksu mies, kysyi edustustoverkosta. Onneksi nykyisen hallinnon aikana ei ole yhtään edustustoa lakkautettu, päinvastoin, nyt Myanmar ja Bogotá korotetaan lähetystötasolle ja São Pauloon tulee konsulipalveluita. Olen mielihyvin edistämässä tätä, mitä viisas ulkoasiainvaliokunta on jo useamman kauden aikana vienyt eteenpäin. Sinne satsattu raha tulee moninkertaisesti takaisin. Se ei välttämättä tule sen ulkoasiainministeriön budjetin kautta, mutta se tulee kauppana, kontakteina, yhteistyönä. Se on järkevää. Sitten on tämä Britannia. Suosittelen samanlaista lähestymistapaa kuin USA:ta kohtaan. Emme me tästä brexitistä sillä pääse, että nyt kostetaan, nyt on pahaa tahtoa tai jotain muuta. Neuvotellaan, tehdään ratkaisu ja haetaan ratkaisu, koska huonoin mahdollinen ratkaisu on se, että britit lähtevät brexitissä ilman neuvotteluratkaisua. Se on se vaihtoehto, eli haetaan nyt se ratkaisu kiihkottomasti. Ja tilanne on tietenkin vaikea — se on aivan karsea. Mutta olen kyllä edustaja Arhinmäen kanssa, kun vielä saan puheenjohtajana olla hetken, samaa mieltä kerrankin. Kyllä te siinä olitte oikeassa, että tämän brexitin taustalla oli todellisia ihmisten huolia, ja tämä on otettava vakavasti. Näihin on pysyttävä vastaamaan, niin sitten päästään eteenpäin.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2017-05-31 Neuvotteluthan brexitin suhteen ollaan EU:n puolelta valmiit käynnistämään käytännössä heti Britannian vaalien jälkeen, ja näin toivottavasti päästään myös tekemään. Kuten tässä ulkoministeri toi esille, neuvottelutulos on tärkeä tavoite, koska vaihtoehto on todella se, että EU:n ja Ison-Britannian välille ei synny erosopimusta, mikä on entistäkin sekavampi vaihtoehto. Nimenomaan brexitin syyt ovat erittäin tärkeä puheenaihe, ja tässä korostan jälleen rakentavaa, järkevää lähestymistä, mikä tarkoittaa itsekriittisyyttä niin EU:n kuin ehkä myös Ison-Britannian puolella. Tästä kansanäänestysasiasta totean sen, minkä pitäisi luullakseni ollakin itsestäänselvää: Tämä hallitus noudattaa ohjelmaansa. Se on hyvä, ja se torjuu liittovaltion mutta ei lupaa minkäänlaista kansanäänestystä Suomen EU-jäsenyydestä. Sen sijaan tulevia hallituksia ei tietenkään sido tämän hallituksen ohjelma, ja olen kansanäänestyksestä puhuessani puhunut tulevista hallituksista ja vaalikausista. Kansanvallassa ei ole kiellettyä puhua, mistä aiheesta sitten katsookin kansallisesti merkittäväksi keskustella, ja on vain realismia tunnustaa, että EU on kovin erilainen kuin silloin, kun suomalaiset ensimmäisen ja toistaiseksi viimeisen kerran jäsenyydestä äänestivät. Olemme kokeneet itälaajenemisen, yhteisvaluutan, perustuslain eli Lissabonin sopimuksen, vakausmekanismien tulon, eurooppalaisen ohjausjakson ja paljon muuta. Eli näistä asioista EU on tullut hyvin toisenlaiseksi kuin silloin, kun suomalaiset äänestivät. Ja vaali- ja puolueohjelmissa mikä tahansa puolue voi ottaa sen linjan näihin kysymyksiin, minkä haluaa, aivan samoin kuin kansanäänestykseen. Mutta toistan: tällä hallituksella ohjelmassaan ei ole kansanäänestystä. Perussuomalaiset kuten koko hallitus tietenkin noudattavat hyvää ohjelmaansa. Kuten pääministeri spekuloi
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa puhemies! Tämä oli kyllä järkyttävää kuultavaa, mitä tässä äsken kuultiin. Jos Suomi ei olisi Euroopan unionin jäsen, mehän olisimme ulkokehällä ja itse asiassa Venäjän etupiirissä, aivan hulttiona, niin että tällaista puhetta ei pitäisi kyllä kuulla Suomesta, joka on niin paljon hyötynyt turvallisuudessa ja muutenkin tästä Euroopan unionista. No niin, mutta sitten näihin muihin asioihin. Suuri muutos on tapahtunut Yhdysvalloissa, ja se on vaikuttanut koko tähän ulkopoliittiseen ilmapiiriin ja kielteisellä tavalla. Ilmastosopimuksesta nyt kuultiin, mutta myöskin se, että presidentti Trump ei sitoutunut Euroopan puolustamiseen käydessään täällä tapaamassa eurooppalaisia kollegoja ja johtajia. Suomihan on tässä vähän niin kuin hankalassa, skitsofreenisessa asetelmassa. Toisaalta Yhdysvallat on menossa huonompaan suuntaan ja on vääriä kannanottoja, mutta toisaalta Suomen elimellinen etu on se, että meillä on hyvät suhteet Yhdysvaltoihin joka tapauksessa. Me emme voi ajatella Yhdysvaltain suhteita
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 puhemies! Kun suuret ikäluokat tulivat maailmaan, meitä oli 2 miljardia. Nyt meidän ei tarvitse elää Metusalemin ikään nähdäksemme 9 miljardin ihmisen maailman. Emme ole koskaan aikaisemmin olleet tällaisessa maailmassa, jossa ilmastonmuutos, kestämätön kehitys ja joukkotuhoaseet voivat lopettaa kokonaan inhimillisen elämän mahdollisuudet. Ja tällaisessa maailmassa ei ratkaista mitään ongelmia rajoja sulkemalla, ei kyseenalaistamalla oikeusvaltiota, demokratiaa, ihmisoikeuksia eikä millään varustautumisella, vaan me tarvitsemme mahdollisimman laajaa yhteistyötä ja johtajuutta. Ja nyt katseet kohdistuvat nimenomaan Eurooppaan.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Tämä lähialueiden epävakaus ja terrorismi on kyllä nostanut EU:n turvallisuuspoliittista merkitystä vahvasti, ja se on myös näissä puheenvuoroissa käynyt täällä ilmi. Tämä EU:n puolustusyhteistyön kehittäminen on tietysti yksi keskeinen tekijä, missä Suomi on ollut hyvinkin aloitteellinen. Tämän hybridiosaamiskeskuksen perustaminen Suomeen on kyllä vahva yhteinen tahtomme. Mutta kysyisin teiltä, herra puolustusministeri: Nyt meillä tietysti lainsäädäntöä tässä tehdään, ja kansainvälisen avun antaminen ja vastaanottaminen on yksi osa sitä, mutta kun puhutaan tästä EU:n puolustusyhteistyöstä laajemmin, niin mitkä ovat ne sotilaalliset suorituskyvyt, joita Suomi nimenomaan pystyy tähän tarjoamaan? Ja toisaalta,
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 "vähemmän EU:ta, mutta parempaa EU:ta". Euroopassa tarvitaan yhteisöä, jossa etsitään pienimpiä yhteisiä nimittäjiä, nimenomaan arvoihin, kulttuuriin ja yhteiseen eurooppalaiseen perintöön liittyen. Tällainen toteutuu parhaiten nimenomaan tunnustamalla
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa herra puhemies! Kiitän pääministeriä siitä, että omassa puheessanne nostitte esille myös talouden. Kysynkin seuraavaksi Trumpin verouudistuksesta, jonka suurin ongelma nähdäkseni on nimenomaan se, että sitä ei ole olemassakaan. On oikeastaan olemassa vain tämmöinen republikaanien oma taustapaperi. Ennalta-arvaamattomuus ja siihen liittyvä epävakaus on iso haaste,
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-31 puhemies! Minäkin arvostelen perussuomalaisia mutta aivan toisesta näkökulmasta kuin täällä useimmat. Nimittäin arvostelen heitä nimenomaan EU-kritiikin puutteesta, kun kahteen vuoteen en ole semmoista havainnut täällä salissa. Huolestuneena seurasin myös sitä, että ainakin siltä osin kuin puhutaan Euroopan unionin militarisoinnista, vihreät ja perussuomalaiset lähestyvät hyvää vauhtia toisiaan. Jos ajatellaan, minkälaista aikaa Euroopassa elämme — massatyöttömyyttä, talouskriisiä, joka kytee yhä pinnan alla, pakolaiskysymystä — niin juuriko sotateollisen kompleksin rakentaminen on se liima,
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-05-31 ajatella, miten hallitus voi tehdä menestyvää EU-politiikkaa tai ulkopolitiikkaa yleensä. Ehkä sen sitten ymmärtää, että meidän kuviomme myöskään EU:ssa ei ole kovin vahva, täysin päinvastoin kuin perinteisesti on ollut. Minä näen tämän kyllä aika isona ongelmana. Ihan siitä huolimatta, onko viisasta vai tyhmää haaveilla oppositiosta, se on kuitenkin eri asia, että toimii juuri eurooppaministerinä tässä hallituksessa, ja pääministeri on antanut juuri tälle puolueelle sekä ulkoministerin että eurooppaministerin paikan. Tästä olisi varmasti kyllä tarpeen keskustella. Haluan
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 keskeinen. Sitä taustaa vasten ministeri Terhon puheenvuoron peilaus ei oikein toimi, tulee tunne, että hallituksella on kaksi Eurooppa-poliittista linjaa. Toivottavasti linja selkenee ja rivit ammutaan suoriksi. EU on tiivistämässä puolustusyhteistyötään, ja EU-komissiolta on tulossa linjauksia puolustusyhteistyön kehittämiseen. Arvoisa pääministeri, mainitsitte pysyvän rakenteellisen yhteistyön ja tähän liittyen muutamia esimerkkejä.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa herra puhemies! Turvallisuuspoliittinen tilanne on muuttunut nopeasti ja yllättäenkin. On uudenlaisia uhkia, kyberterrorismi, mutta myöskään perinteisen sodankäynnin uhka ei ole poistunut maailmasta. Meidän tulee elää vahvasti ajassa, ja lainsäädännön täytyy olla ajan tasalla. Täytyy antaa kiitosta hallitukselle, että lainsäädäntöä on vihdoin ryhdytty päivittämään määrätietoisesti. Kansainvälisen avunannon vastaanottaminen ja avun antaminen on nyt saatettu ajan tasalle, kuten myös joukkojen nopeutta on tehostettu puolustusministeri Niinistön johdolla. Tärkeää on myös se, että on riittävät resurssit, ja tässä tärkeässä roolissa ovat tietysti määrärahat
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Siinä erosopimuksessa on toki tärkeää turvata kansalaisten turvallisuus, mutta muutama kysymys: Suomi menettää tämän Britannian lähdön mukana tärkeän liittolaisen vapaakaupan ja vähemmän sääntelyn edistämisessä, ja meidän on haettava uusia kumppaneita tähän koalitioon. Mistä niitä löytyy, keitä he mahdollisesti ovat? Ja onko EU:ssa yleensä meille uusia kumppaneita tässä kysymyksessä?
Puhuja: Vesa-Matti Saarakkala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 Tässä on keskustelussa ollut esillä EU:n eteneminen eritahtisesti tässä tulevaisuuden kehityksessä eli se, että toiset jäsenmaat syventäisivät yhteistyötä ja toiset jättäytyisivät sitten ulkokehälle. Aika usein kuulee, että Suomi haluaa olla mukana kaikissa EU:n ytimissä, mikä toki on vähän kulunut klisee, mutta kuitenkin, näinhän se on tähän asti ollut. Sitten toisaalta meillä hallitusohjelmassa on kirjaus, että "yhteisömenetelmä on keino taata unionin vakaus ja tasapuolinen toiminta sekä demokratian toteutuminen EU-politiikassa". Ja toinen lainaus: "Unionia on uudistettava, ja sen toimintaa on parannettava, mutta hallitus ei pidä perussopimusten muuttamista nyt ajankohtaisena." Samoin emme halua syventää tätä taloudellista yhteisvastuuta. Jos näihin tehdään muutoksia, kyllä EU-kansanäänestys silloin on aivan ajankohtainen. Ja myös keskusta on eurovaaliohjelmassaan
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 Ministeri on instituutio, ministeri edustaa valtiota, ja tällaiset puheet, joissa jossitellaan eroa Suomen Euroopan unionin jäsenyydestä tai siitä kansanäänestyksen järjestämisestä, heikentävät Suomen kansainvälistä asemaa ja heikentävät myöskin meidän uskottavuuttamme. Ymmärrän sen, että on paineet käydä puheenjohtajakamppailua, mutta sitä ei pitäisi tehdä Suomen kansainvälisen maineen kustannuksella. Näin ollen minä todellakin toivon, että pääministeri voisi käydä jonkinlaisen kehityskeskustelun tuoreen ministerin kanssa
Puhuja: Alexander Stubb
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 Se, että ruvetaan spekuloimaan Suomen erolla Euroopan unionista tällaisessa kansainvälisessä tilanteessa, kun Suomi ei ole Naton jäsen, on kerta kaikkiaan edesvastuutonta istuvalta ministeriltä, ja todella toivon, että tämäntyyppisiä puheenvuoroja tuolta aitiosta ei enää kuulla.
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa puhemies! Haluan minäkin yhtyä edustaja Urpilaisen ja edustaja Stubbin hyviin puheenvuoroihin. Näinä aikoina kun Yhdysvaltain rooli maailmassa on muuttumassa ja se ei kanna vastuuta Euroopan maiden turvallisuudesta ja ylipäätään sen suhtautuminen vapaakauppaan, kansainväliseen yhteistyöhön on lievästi sanottuna epävakaa, niin juuri nyt Euroopan unionin rooli meidän arvopohjana niin turvallisuudessa, taloudessa kuin Suomen kansainvälisinä viitekehyksinä vain kasvaa ja meidän on rakennettava sellaista Euroopan unionia, joka vastaa niihin huoliin, joita ihmisillä on eriarvoistumisesta tai globalisaation hedelmien epätasaisesta jakautumisesta. Mutta me emme voi antaa periksi, me emme voi hyväksyä sellaista tilannetta, että Suomen hallituksen sisältä heikennetään Suomen sitoutumista Euroopan unionin kehittämiseen flirttailemalla EU-erolla ja kansanäänestyksellä. Tämä vaikuttaa Euroopan unionin kehittämiseen, kansainväliseen keskusteluun siitä, mihin suuntaan EU:ta voidaan ylipäätään viedä, ja tämä heikentää Suomen asemaa. Toivon, että pääministeri pitää tiukan puhuttelun nyt ministeri Terholle. Ei näin voi jatkua.
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 Ja kyllä yhdyn näihin edustaja Essayahin sanomiin, että onko liittovaltio olemassa muutamien vuosien tai vuosikymmenien päästä. Jos luetaan komission linjauksia, siellä puhutaan syventävästä yhteistyöstä, on sitten kysymys puolustuksen alasta, talousliitosta, rahaunionista ynnä muista. Kyllä meidän olisi hyvä käydä keskustelua eikä vain puhua, että mitä mieltä nyt ollaan Trumpista.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Kyllä me tiedämme sen, että kaikissa EU-maissa on poliittisia voimia, jotka haluavat irrota EU:sta, se ei ole mikään salaisuus. Tärkeintä on se, että pääministeri, joka johtaa EU-politiikkaa, linjasi sen hyvin selvästi, ja me kukin omien puolueidemme edustajina teemme selväksi sen oman tahtomme, ja se on, että meidän paikkamme on EU:ssa, joka on se väline, jonka kautta me voimme näihin aikamme isoihin haasteisiin vastata. Tämä on äärimmäisen selvä asia, ei saa olla tästä epäselvyyttä. Tähän liittovaltiokeskusteluun sanon vain sen, että sain olla kahta perussopimusmuutosta neuvottelemassa, perustuslakisopimusta
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa puhemies! Täytyy vielä jatkaa tätä peruskeskustelua siitä, millaisia viestejä suomalaiset ja Suomen ministerit maailmalle lähettävät. Me olemme tunnettu kansakuntana siitä, että me pidämme sen, mitä sanomme, ja meidän tekemisiimme voi luottaa. Jos luodaan epävarmuus siitä muille EU-maille tai EU:n ulkopuolelle, onko Suomi tosissaan mukana unionissa vai ei, niin sillä aidosti on vahingollisia seurauksia. Jos henkilö vastaa Suomen EU-politiikasta ja tähän liittyvistä neuvotteluista muiden jäsenmaiden kanssa ja samanaikaisesti ryhtyy keskustelemaan EU-erosta, niin voi tietysti kysyä, miten muut maat suhtautuvat näihin meidän vaatimuksiimme, ovatko ne todellisia, pääsemmekö toteuttamaan — otetaanko meidän vaatimuksemme vakavasti — meille hyviä kompromisseja? Tämä on siis tärkeä asia puhua halki,
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa puhemies! EU-komissio on ilmoittanut käynnistävänsä työmarkkinaosapuolten kuulemisen tavoitteena nollatuntisopimusten kieltäminen. Tämä hanke on osa komission Euroopan sosiaalisen ulottuvuuden rakentamista. Sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisen esityksiin kuuluu myös perhevapaiden minimitasosta säätäminen. Kysynkin: onko hallitus valmis kannattamaan ja edistämään näitä ihmisten sosiaali- ja työoikeuksia vahvistavia sosiaalisen ulottuvuuden aloitteita? Vastikään EU teki myös aloitteen yhteisestä yhteisöveropohjasta, jolla tukittaisiin veropohjien vuotoa ja verokilpailua. Suomi kuitenkin suhtautui tähän negatiivisesti, vaikka nimenomaan tällaiset verokilpailun ja verovuotojen estämistä koskevat aloitteet olisivat omiaan ja tarpeellisia EU:n legitimiteetin vahvistamiseksi kansalaisten silmissä ja hyvinvointivaltioiden rahoituspohjien varmistamiseksi Euroopassa.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-05-31 puhemies! Edustaja Urpilaisen ja edustaja Stubbin loistavien puheenvuorojen jälkeen on hyvinkin vähän lisättävää, mutta arvoisa pääministeri, tämä asia on kyllä hyvinkin vakava. Meillä on Eurooppa-asioista vastaava ministeri, joka ilmoittaa tavoitteekseen brexit-tyyppisen kansanäänestyksen ja kyseenalaistaa avoimesti Suomen EU-jäsenyyden. on lisäksi vielä perustellut asiaa sillä, että hän ei ole itse saanut ottaa kantaa EU-jäsenyyteen, koska oli liian nuori vuonna 94, kun järjestettiin kansanäänestys. Tämä on tietysti myöskin hyvinkin arveluttava, huono perustelu. Pääministeri, on äärimmäisen vakava asia, jos syntyy kuva, että hallitus puhuu useammalla suulla tai on useampi EU-linja, mitä tulee perustavaa laatua olevaan kysymykseen Suomen jäsenyydestä.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-05-31 linja suhteessa tähän kansanäänestykseen. Vastaan täällä esiin tulleisiin yksittäisiin kysymyksiin. Ensinnäkin edustaja Kaikkonen ja edustaja Salolainen viittasivat tähän USA:n viestiin Nato-maille. Se viesti mielestäni on ollut hyvin selkeä pitkän aikaa, eli lähinnä tämän ta- loudellisen vastuunkannon lisääminen. Mielestäni tämä avaa myöskin tässä puolustusyhteistyössä uusia mahdollisuuksia, isot eurooppalaiset maat, joilla on vajetta tähän 2 prosenttiin, voivat nyt investoida osan tästä lisäyksestään Euroopan unionin yhteistyön kautta. Tästä olen keskustellut esimerkiksi Saksan Merkelin kanssa, ja hän mainitsi kyber-yhteistyön sellaisena mahdollisuutena, joka ei olisi päällekkäistä Naton toiminnan kanssa, se on myöskin Suomen puolustusvoimien ykköseksi nostama yhteistyöhanke. Tämä on hyvä esimerkki siitä. Sitten edustaja Kaikkonen kysyi tästä arktisesta huippukokouksesta. Jos tilanne on sopiva, niin Suomi on sen järjestämiseen valmis. Sitten täällä edustaja Elo kysyi tästä yhteisvastuun lisäämisestä. Yhteisvastuun lisääminen ei tule kysymykseen, vaan meidän täytyy saada rakenteemme kuntoon. Se on lähestymistapamme tähän. Edustaja Virolaiselle jäi vastaamatta: Me käymme hyvää tulevaisuuskeskustelua. Meillä on useampikin ennakointipaperi suuressa valiokunnassa, ja käymme sitä kautta keskustelua näistä komission keskustelupapereista ja sitä kautta EU:n tulevaisuudesta. Edustaja Aalto viittasi vapaakauppakeskusteluun. On ihan selvä asia, että Suomi tukee kaikkia niitä yhteisiä toimintoja, jotka tähtäävät vapaakaupan lisäämiseen. Uskon, että tässä tilanteessa, jossa rajoja pistetään myöskin kaupassa kiinni, se avaa mahdollisuuksia. Tästä nimenomaan keskustelimme Maltalla Eurooppa-neuvoston yhteydessä, että Euroopan täytyy tarttua siihen mahdollisuuteen kaupan lisäämiseen. Tästä keskusteltiin myöskin Kiinan presidentin Suomen-vierailun yhteydessä. Siihen pitää tarttua. Edustaja Karille: puolustusrahastot ovat osana puolustusyhteistyön syventymistä, ja Suomi on tukenut sitä. Edustaja Pakkanen kysyi, löytääkö Suomi kumppaneita tähän aukkoon, jonka Britannian ero aiheuttaa. Kyllä löytää, Pohjoismaat,
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2017-05-31 oppositiolla mutta myös hallituskumppaneilla, ja haluan olla mahdollisimman selkeäsanainen. Kuten tarkkaavaiset varmaan huomasivat jo ensimmäisestä puheenvuorostani, en ottanut minkäänlaista kantaa itse Suomen EU-jäsenyyteen tai varsinkaan sitä vastaan vaan kansanäänestyksen järjestämiseen joskus tulevaisuudessa, ei tällä vaalikaudella. Linjaus ei ole puolueellemme uusi, ja se on yleisesti tiedossa yhtä lailla kansallisesti kuin kansainvälisesti. Keskustelu kuuluu kansanvaltaan, enkä tästä oikeudesta luovu missään olosuhteissa, mutta toistan erittäin selvästi: sekä puolueemme että minä henkilökohtaisesti olemme sitoutuneet tähän hallitusohjelmaan. Minä olen itse ollut neuvottelemassa tätä EU-osiota, ja olisihan se merkillistä, jos se ei minulle sitten kelpaisi. Otan siitä muutaman esimerkin: Hallitus arvioi kaikkea EU-sääntelyä kilpailukyvyn, talouskasvun ja työllisyyden näkökulmasta — tämä on juuri järkevää EU-politiikkaa. Suomi tavoittelee nykyistä vähemmän mutta parempaa ja kevyempää sääntelyä — kyllä. Integraatiota ei ole tarpeen syventää kaikilla politiikan aloilla — kyllä. Emua ei tule kehittää sellaisen talouden koordinaation kautta, joka johtaisi yhteisvastuun laajentamiseen — juuri näin. Perussopimusten avaaminen ei ole hallituksen mielestä ajankohtaista — tämä on juuri niin kuin tuleekin EU:hun ja sen nykytilanteeseen suhtautua.
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-05-31 puhumme itse asiassa enemmän kriisinhallinnasta kuin perinteisestä puolustuksesta. Jatkossakin Suomi rakentaa uskottavan, kansallisen puolustuksensa kovan ytimen kotimaassa, kentällä ja kasarmilla. EU-yhteistyöllä voimme saada lisäarvoa. Tässä yhteydessä on todettava, että en ymmärrä edustaja Mustajärven puhetta EU:n militarisoinnista, sillä siitä ei ole kyse. Turvallisuusympäristö on muuttunut, ja tähän muutokseen olemme vastaamassa. Suurimman osan EU-maista puolustusratkaisu on yksiselitteisesti Nato. Siksi EU-tasolla tehtävä puolustusyhteistyö on luonteeltaan täydentävää, ei päällekkäisyyksiä luovaa. Mitään EU-armeijaa emme ole luomassa, niin kuin edustaja Savola varmasti hyvin tietää, mutta uusien uhkien, kuten hybridin ja kyberin, torjunnassa voimme paljon saavuttaa. Otetaan esimerkiksi Saksa, joka aikoo satsata tulevaisuudessa runsaasti kybersodankäyntiin. Tällä hetkellä Saksalla on muutamia satoja sotilaita kybersodankäynnin puolella, mutta se aikoo lisätä tämän lukumäärän 15 000:een, joten kyseessä on miljardiluokan satsaukset. Tässä yhteistyössä Suomen kannattaa olla mukana. Hyvä esimerkki Suomen panoksesta EU-puolustusyhteistyöhön, mutta myös EU:n ja Naton välillä tehtävään yhteistyöhön, on Helsinkiin vasta perustettu hybridiosaamiskeskus. Lopuksi: Henkilökohtaisesti luulen kyllä, että jos tätä ajanjaksoa katsotaan joskus historiana, niin EU-yhteistyötä, EU-puolustusyhteistyötä, merkityksellisempänä
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 puhemies! Minun on kyllä ihan pakko vielä palata tähän keskusteluun EU-kansanäänestyksestä sen vuoksi, että pitää ymmärtää, että pelkästään se puhe siitä on Suomen kansallisten etujen vastaista, se on tässä se ydin, pelkästään se puhe. Kokonaan toinen asia on se, että jos sitten joku haluaa siitä puhua, niin silloin joutuu kysymään, mitenkä pääministeri tähän asiaan suhtautuu,
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 herra puhemies! Aivan samoin, kuten edustaja Salolainen edellä, haluaisin kyllä myös kysyä pääministeriltä selkeäsanaisesti sitä, että jos hallituksenne eurooppaministeri on tällä kannalla kuin hän täällä äsken ilmoitti, niin näettekö, että sillä ei ole mitään vaikutusta meidän vaikutusvaltaamme esimerkiksi eurooppalaisilla areenoilla. tämä nyt ihan sillä tavalla mene, että me kuvittelemme, että me täällä jossakin umpiossa näitä puheitamme pidämme. Kyllä meitä seurataan aika tarkasti niin naapurimaitten toimesta kuin myös muiden maiden, EU-maiden ja kumppaniemme, toimesta.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Maltalla Euroopan parlamentit keskustelivat Euroopan tulevaisuudesta, ja sielläkin nousi todella esiin yhteistyön tarve talousasioissa, turvallisuudessa, ilmastonmuutoksessa. Toisaalta nähtiin kolme aika tuoretta ongelmaa: pakolaiskriisi etelässä, nationalismi idässä, brexit lännessä. Tässä todella tarvitaan aktiivista politiikkaa Suomelta. Pääministeri on puhunut keskitien EU-politiikasta. Pidän siitä termistä. Ymmärrän, että siihen kuuluu
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 Olemme suuressa valiokunnassa edellyttäneet, että hallitus tuo EU-linjauksensa vähintään pääministerin ilmoituksena eduskunnan suureen saliin. Brexit, poliittiset muutokset EU:n mahtimaissa, autoritääristen naapurimaiden ja itäisten jäsenmaiden ihmisoikeusloukkaukset ja monet muut isot teemat kaipaisivat Suomen linjalle selkeyttä ja aktiivisuutta. Sen sijaan pääministeri tuo saliin ulko- ja turvallisuuspoliittisen ilmoituksen, jossa on sivuvirtana myös EU, ja suuren valiokunnan jäsenet saavat täällä kolmatta tuntia anella minuutin puheenvuoroja. Tämä ei ole 100-vuotiaan Suomen kunniakkaiden parlamentaaristen periaatteiden arvoista. Ja sitten vielä tämä surkeuden summa: ministeri, joka käyttää tuota arvokasta aitiota omaan
Puhuja: Alexander Stubb
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 puheenvuorona jäin myös miettimään tuota EU:n kehityskulkua. Itse olen yrittänyt määritellä sen kahdella tavalla. Ensimmäinen on se, että Euroopan unioni tulee aina olemaan enemmän kuin kansainvälinen järjestö mutta aina myös huomattavasti vähemmän kuin liittovaltio. Vaikka kuinka itse puolustaisin jonkinnäköistä liittovaltiokehitystä, niin en koskaan tule Euroopan unionia sellaisena näkemään.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 Minusta on hyvin mielenkiintoista, että täällä salissa monille tulee yllätyksenä, että perussuomalaiset ovat Suomen eduskunnan ainoa EU-kriittinen puolue. Hyvä, että olette sen huomanneet. Kiitän eurooppaministeriä selkeäsanaisesta puheenvuorosta. Täytyy vain kritiikkiin todeta, että onko Nato-jäsenyydestä keskusteleminen sitten Suomelle turvallisuusriski, voinette siihen vastata. Mutta Suomen kannalta huolestuttavaa on, että Ranskan tuore presidentti Emmanuel Macron ja Saksan liittokansleri Angela Merkel ensimmäisessä tapaamisessaan eivät poissulkeneet EU:n perussopimusten uudelleenneuvottelua. uudelleenneuvottelua. Tämähän on luonnollisesti ristiriidassa Suomen hallitusohjelman kanssa, jossa suhtaudutaan selkeän kielteisesti EU:n perussopimusten uudistamiseen. Lisäksi Macron kannattaa yhteisiä velkakirjoja. Perussuomalaiset vastustavat liittovaltiokehitystä meidän aatepohjaltamme ja tietysti hallitusohjelmaankin nojaten,
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 arvoja, että meillä ei ole takana Eurooppa-aatetta? Se on kyllä kovin erilainen lähtökohta kuin se, kun toisen maailmansodan jälkeen Euroopan unionia lähdettiin rakentamaan, tai se, kun Suomi päätti liittyä Euroopan unionin jäseneksi.
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 Olen myös haukkonut henkeä näistä eurooppaministerin lausunnoista. On ollut erittäin huojentavaa huomata, että jokaisessa muussa tässä salissa olevassa puolueessa niitä lausuntoja on pidetty eurooppaministerille ja ministeri-instituutiolle täysin sopimattomina. Erittäin hyvä, että ministeri Terho sanoo, että hän on sitoutunut hallitusohjelmaan, mutta silti meille jäävät vielä puheet tulevaisuudesta. Yleensä vaaleissa luvataan ihmisille sitä, mitä he haluavat, mutta suomalaiset eivät halua EU-eroa. Mielestäni kansanäänestyksestä puhuminen on näin ollen aivan turhaa. Miettikää sitä, mitä on tapahtunut brexit-äänestyksen jälkeen, miten kansainvälisissä kokouksissa brittejä on kohdeltu — "kylmäkiskoisesti" on aika lievä ilmaus siihen.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Yhdysvaltain ilmoitus ilmastosopimuksesta irtautumisesta on varmaan aikamoinen sokki, mutta toisaalta pitää muistaa se, että suurvalta tekee aina — Yhdysvallat on maailman johtava suurvalta — omat linjauksensa kovin paljon muita kuulematta. Mutta on syytä muistaa kuitenkin yksi tosiasia: Yhdysvallat on maailman johtava teknologiavaltio, joka varmasti omalla teknologiallaan pystyy kehittämään sellaisia energiamuotoja, jotka palvelevat ihmiskunnan tulevaisuutta muun muassa ilmastopolitiikan kautta. On totta, että siellä on muun muassa Alaskassa valtavia energiavaroja, joita he haluavat hyödyntää, emmekä me voi heitä siitä tuomita. Muistuttaisin tässä asiassa nyt siitä Urho Kekkosen aikanaan antamasta neuvosta, että älkäämme olko maailmanpolitiikassa tuomareita vaan mieluumminkin lääkäreitä. Sen me tiedämme, että
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 Nyt meidän kuitenkin pitää muistaa, kun puhumme Pariisin ilmastosopimuksesta, että kyseessä on globaali sopimus, jossa myös Yhdysvallat on ollut osallisena, eli he ovat vastuussa siitä, että tämä sopimus menee eteenpäin. Mutta tällä hetkellä tarvitsemme todella luottamusta. Tarvitsemme sitä luottamusta Euroopan ja Yhdysvaltojen välille, tarvitsemme luottamusta Euroopan unionin jäsenmaitten välille ja näemmä tarvitsemme yhä enemmän luottamusta myös Suomen hallituksen sisällä. Jos tätä luottamusta ei ole, meidän on vaikea saada mitään asioita tällä hetkellä eteenpäin. Toivon todella, että hallitus, silloin kun se haluaa myöskin vaikuttaa Euroopan unionin politiikkaan, pitää omat rivinsä suorina. Meillä on hyvin paljon valvottavaa yhteisessä Euroopassa, tarvitsemme myöskin Suomen sisältä käsin sellaista politiikkaa, joka turvaa tasa-arvoisen kehityksen Suomessa niin alueellisesti kuin sosiaalisesti. Minusta meidän pitää olla hyvin avoimia esimerkiksi Euroopan unionin budjetin
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa puhemies! Minä arvostan Suomea ja yhteiskuntaa, uskon demokratiaan, ja hain eduskuntaan siksi, että voisin toimia kansanedustajana ja että voisin keskustella asioista. Olen siinä mielessä nyt hieman hämmentynyt tästä menneestä keskustelusta, koska täällä on sanottu, että eurooppaministeri ei saisi puhua kansanäänestyksestä, ja sitten toisaalta häneltä vaaditaan vastausta oman äänestyskäyttäytymisensä suhteen. Eli nyt minäkin haluan sen listan, mistä täällä saa puhua ja ei saa puhua. Voin vain todeta, että paras tapa radikalisoida yhteiskunnassa on ulkopuolistaa ja kieltää keskustelemasta. Olen järkyttynyt siitä, että kansanäänestys aiheuttaa arvostamiltani edustajilta tällaisia dramaattisia reaktioita tässä salissa.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-31 tämä keskustelu osoittaa sen, mikä suuressa valiokunnassa on ollut tiedossa, että keskusteluja integraatiosta ja EU:n suunnasta on ollut hyvin vaikea käydä ja hallitus on aina viime tipassa tuonut ne linjauksensa ja enempi tällaisina teknisinä järjestelyinä. Siinä mielessä tuntuu, että edelleen se kysymys, mikä on Suomen linja, mikä on Suomen valinta näissä erilaisissa EU-skenaarioissa, on edelleenkin jäänyt epäselväksi. Puhutaan kyllä pragmaattisesta lähestymistavasta, mutta onko se juuri sitä, että kun tuodaan joku esitys, niin esitys kerrallaan sitten reagoidaan niihin ja ne ovat enempikin tällaisia teknisiä järjestelyjä, joihin otetaan kantaa? Tai sitten kun puhutaan keskitiestä, niin mikä se keskitie on? Elikkä ne isot kysymykset siitä, miten me suhtaudumme tähän eritahtisuuteen, määräenemmistöpäätöksentekoon, olemmeko me siellä
Puhuja: Elina Lepomäki
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 myös pohjoismaisesta yhteistyöstä — toki pääministerikin siitä puhui, ja hyvä niin — ja ulkoministeri viittasi myös siihen, että olisi hyvä syventää yhteistyötä myös ulkopolitiikan saralla Ruotsin kanssa. Kun tässä ihan pari viikkoa sitten EU-komissio linjasi, että nyt virityksessä oleva Nord Stream 2 ‑hanke meidän lähiympäristössämme
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 rouva puhemies! Puolustusministeri Niinistö, kiistitte täällä salissa yhden edustajakollegamme näkemyksen siitä, että Euroopan unioni olisi ikään kuin militarisoitumassa omien ohjelmiensa kautta. Olen kyllä ministerin kanssa samaa mieltä. Itsekään en tällaista kehitystä näe. Näen Euroopan unionin turvallisuusulottuvuuden hyvin samalla tavalla kuin ministeri, joka on kuvannut mediassa usein eurooppalaisen puolustusyhteistyön tärkeyttä, puolustusyhteistyön syventämistä eri elementtien kautta. Kysyn puolustusministeriltä: miten te näette, miten Suomi pärjäisi oman puolustuksensa suunnittelun kanssa, jos emme olisi
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 yhteistyökyvystä, mitä olemme täällä useassa puheenvuorossa Euroopan unionin suhteen korostaneet, korostaneet, on varmasti syytä pitää kiinni ja Suomen olla kehittämässä EU:ta ja tuomassa omia esityksiä aina ensisijaisesti, mutta on kyllä huomattava, että EU:ssa on hyvin erilaisia maita. Tämä kieltämättä pistää kyllä silmään ja tuntuu epäoikeudenmukaiselta, että joillain mailla tuntuu olevan vain oikeuksia ja velvollisuudet ovat huomattavasti vähemmässä, puhutaan sitten ihmisoikeuskysymyksistä, turvapaikanhakijoista, niihin liittyvistä vastuukysymyksistä, talouskysymyksistä ja niin edelleen. Tarkoitan tällä nyt esimerkiksi talouskysymyksissä Kreikkaa tai sitten ihmisoikeuskysymyksissä Puolaa tai Unkaria, turvapaikanhakijakysymyksissä ja niin edelleen. Kysyisinkin vielä, arvoisa pääministeri: kuinka Suomi vaikuttaa siihen, voiko olla pelkästään hyötyjä, esimerkiksi koheesiorahastojen kautta, näille maille, niin että he voivat vain hyötyä, mutta heidän ei tule samaa vastuuta kantaa kuin meidän
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 puhemies! Siviilikriisinhallinnalla puututaan juurisyihin, jotka ajavat ihmisiä pois kotimaistaan. Sillä myös tuetaan yhteiskunnan jälleenrakentamista. Kysyisin pääministeriltä: ollaanko unionissa kehittämässä tämmöistä siviilikriisinhallinnan nopeaa toimintaa, jolla voisimme ripeästi ja konkreettisesti puuttua esimerkiksi heti kun Syyriassakin tilanne antaisi siihen mahdollisuuden?
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 tuo tilanne, joka on syntynyt Yhdysvaltain vaalien jälkeen, ja ennen kaikkea kokonaisuudessaan Euroopassa on aika lailla uusi tilanne, uusia haasteita, jotka odottavat vastauksia, eikä niitä oikein löydy siitä hallitusohjelmasta, joka rajaa, että siihen tai tähän ei ainakaan kosketa. Juuri nyt tarvittaisiin sellaista näkemystä eteenpäin ja aloitteellisuutta, mitä ei tuosta hallitusohjelmasta vielä löydy.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 puhemies! Ristiriitoja tässä keskustelussa löytyy yllättävän paljon, ja eräs liittyy tähän sosiaaliseen ulottuvuuteen. Aivan vasemmalta varoitellaan yhteistyön syventämisestä, pelotellaan federalismilla, mutta samassa puheenvuorossa puhutaan myönteisesti työlainsäädännöstä, EU-tason verotuspäätöksistä. Nämä kaksi teemaa eivät oikein mahdu samaan puheenvuoroon. Mikäli me annamme toimivaltaa esimerkiksi työlainsäädännössä tai verotuksessa unionin tasolle, niin pitää muistaa, että sen jälkeen ei vain poimita rusinoita pullasta vaan meillä on aika paljon itsellämmekin sellaista lainsäädäntöä, esimerkiksi työlainsäädännössä, joka ei välttämättä tämän EU:n kilpailuajattelun kanssa käy yksiin. Meillä on aika paljon sellaisia rajoituksia, joita muualla Euroopassa ei tunneta.
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-31 ne muutokset ja epämiellyttävät asiat, joita lähialueilla tapahtuu. Se on hyvä, että niistä keskustelemme. Siitä kiitokset hallitukselle.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-31 Edustaja Stubb ryhmäpuheenvuorossaan kävi tällaisen katsauksen lähihistorian tapahtumiin. 90-luvulle tultaessahan erityisesti Fukuyaman suulla puhuttiin historian lopusta. Tätä aikaa muistellessa näin jälkiviisaana romantikkona ajattelen, että kun Varsovan liitto lakkasi olemasta, niin tuolloin olisi pitänyt Natokin lakkauttaa, kun Nato on nykyisellään tullut pitkälti YK:n tontille, etsinyt uutta roolia. Meillä on todella paljon resursseja, ulkopoliittisia resursseja, joita voisimme entistä enemmän käyttää, on Euroopan neuvosto, on Etyj. Nimenomaan Etyjin osalta haluan ajatella
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-31 Sen takia ajattelen niin, että meidän pitää ottaa myöskin tämä globalisaatiokritiikki ja ihmisten huolet vakavasti, niitä ei pidä missään määrin väheksyä. Toivoisinkin, että Suomi voisi ottaa aktiivisemman roolin globalisaation hallinnassa. Mielestäni tarvitaan nyt selkeä analyysi menneestä, niistä globalisaation hyvistä puolista mutta myöskin niistä haitoista, ja on tehtävä selkeä politiikkaohjelma globalisaation toisesta vaiheesta ja vietävä tätä politiikkaohjelmaa myöskin EU-tasolle, koska näen, että globalisaation hallinnan pitäisi olla yksi EU:n kärkitavoitteista.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-05-31 "EU:n jäsenyys on poliittinen valinta, joka kytkee Suomen läntiseen arvoyhteisöön." Siellä lukee edelleen: "Suomi on talous- ja rahaliiton jäsenenä sitoutunut edistämään euroalueen vakautta." Tähän ovat kaikki ministerit sataprosenttisesti sitoutuneet. No sitten tähän Euroopan unionin tulevaisuuteen ja visioon. Suuren valiokunnan jäsenet tietävät varsin hyvin, että teimme Rooman julistuksen eteen paljon töitä Suomen hallituksessa. Siinä näkyy Suomen, suomalaisten kädenjälki. Se lähtee siitä, että me tunnustamme ja olemme ylpeitä siitä, mitä Euroopan unioni on 60 vuoden aikana saavuttanut. Se perustuu vahvaan arvopohjaan: rauhaan, vapauteen, demokratiaan ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen ja niin edespäin. Me yhdessä sitouduimme siihen, että unionin kehittämiseksi tehdään töitä erityisesti neljän pääkategorian alla: — Turvallinen ja suojattu Eurooppa. Siitä mainitsin puheenvuorossani. Vauras ja kestävästi kehittyvä Eurooppa. Tässä lohkossa erityisesti nyt se Britannian jättämä aukko tulee täyttää sitten Suomen, Pohjoismaiden, Alankomaiden, Saksan aktiivisuudella. Sosiaalinen Eurooppa. Tämä on vielä ulottuvuus, joka ei ole saanut Euroopan unionissa selkeää muotoa, mutta tässä me korostamme unionia, joka edistää naisten ja miesten tasa-arvoa ja joka torjuu työttömyyttä, syrjintää, sosiaalista syrjäytymistä, köyhyyttä ja niin edespäin, ja myöskin tähän olemme toimittaneet jo hallituksen ennakkovaikuttamiskannan, ja tästä käydään keskustelua suuren valiokunnan kanssa. — Vahvempi Eurooppa globalisoituneessa toimintaympäristössä. Me toteamme tässä, että "pyrimme näihin tavoitteisiin uskoen vakaasti siihen, että Euroopan tulevaisuus on omissa käsissämme ja että Euroopan unioni on paras väline tavoitteidemme saavuttamiseksi".
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa rouva puhemies! Pari vastausta kysymyksiin. Edustaja Lepomäki puhui Nord Streamista. Tämä kakkonen tavallaan saa saman kohtelun kuin ykkönenkin, ja Suomi on katsonut sitä ympäristö- ja kaupallisena projektina. Jonkun verran toivoimme, että EU-komissio olisi jotain sanonut tästä asiasta, mutta se ei sitä tehnyt. Sitten meillä oli tavallaan malli siitä Nord Stream ykkösestä eikä oikein mitään kunnon perustetta harkita sitä uudestaan. Tämä jakaa voimakkaasti EU-maita, Baltian maita, Saksaa, monia muita. Sitten edustaja Kiuru kysyi, onko muita riskejä. Kyllä niitä ikävä kyllä on, ja minä luulen, että se lähtee lähinnä siitä ajatuksesta, että — vaikka se ei nyt samanlainen sopimus ole — näihin YK-järjestöjen rahoittamisiin kuitenkin se Yhdysvaltain politiikka iskee. Siellä on paljon projekteja, joitten erittäin huomattava rahoittaja Yhdysvallat on. Ja pakko sanoa, että vähän herättää nyt tämä arktinen puoli huolta, koska me onnistuimme kolme viikkoa sitten saamaan tämän arktisen deklaraation, jossa mainittiin Pariisin ilmastosopimus ja mainittiin kestävän kehityksen tavoitteet. Miten tälle nyt sitten käy? Tämän me pystyimme sopimaan ulkoministeri Tillersonin kanssa, mutta tätä on pakko miettiä. Jos pieni kevennys sallitaan tähän loppuun, ennen kuin kiitän hyvästä keskustelusta:
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-05-31 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Kari kysyi, miten pärjäisimme kansallisen puolustuksen kehittämisen kanssa, jos emme olisi osa EU-perhettä. Yleensä jos-alkuiseen kysymykseen on parempi olla vastaamatta, mutta vastataan nyt tämän kerran ainakin. Nimittäin kyllä pärjäisimme, sillä kuten jo edellisessä puheenvuorossa totesin, puolustuksen kova ydin rakennetaan kotimaassa tehtävällä työllä. EU-puolustusyhteistyö tuottaa lisäarvoa, ja toivottavasti se tuottaa sitä jatkossa yhä enemmän. Sen lisäksi on tärkeää muistaa, että teemme tärkeää kahdenvälistä konkreettista puolustusyhteistyötä eri maiden kanssa, mainitsen nyt erityisesti Yhdysvallat ja Ruotsin. Parhaillaan Yhdysvalloissa China Lakessa tehdään työtä Hornet-hävittäjiimme integroitavan JASSM-rynnäkköohjuksen kanssa. Tällainen kahdenvälinen yhteistyö on Suomelle erityisen tärkeää kansallisen puolustuksen suorituskykyjen kehittämisen kannalta, koska — kuten jokainen meistä ymmärtää — kotimainen puolustusteollisuutemme ei ole riittävän kattava. Edustaja Kopra kysyi Suomen satsauksista kyberpuolustukseen. Kyberpuolelle on Suomen puolustusvoimissa sisäisin siirroin kohdennettu viime vuosina huomattavia voimavaroja.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2017-05-31 pyysitte kyllä- tai ei‑vastausta. Te saatte sen — kun aika on kypsä. Tällä hetkellä asia ei ole ajankohtainen, koska tätä kyseistä kansanäänestystä ei ole tässä hallitusohjelmassa, jota me kaikki noudatamme. EU:n perusarvoihin, kuten täällä on tänäänkin viitattu, kuuluu sananvapaus ja mielipiteen vapaus, ja olen melko varma, että ne on tarkoitettu kattamaan myös EU:sta itsestään keskustelemisen. Näitä me kaikki varmasti pystymme noudattamaan.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-31 Isis, Isil, Daesh, miksikä nyt haluamme nimittääkään, on paha. Se on julma, se on alistava. Se tekee karmeita julmuuksia sillä alueella ja kiduttaa kansalaisia, ja tietysti ne vaikutukset näkyvät monelta osin terrorismina myös täällä Euroopassa. Ne on pystyttävä eliminoimaan. Suomi on osallistunut tähän operaatioon 2015, jatkanut viime vuonna operaatioon osallistumista, ja nyt sitten tällä päätöksellä jatketaan tätä osallistumista. Tässähän ollaan tietysti yhtenä osana vastaamassa myös Ranskan Lissabonin sopimuksen mukaiseen avunpyyntöön, kun Ranskan terrorismi-isku tuli, joten tältä osalta pystymme myös tätä omaa kansainvälistä vastuutamme kantamaan. Mutta oikeastaan on nyt muutamia kysymyksiäkin, ja haluaisin, arvoisa puolustusministeri, teiltä varmistaa tiettyjä asioita. Silloin kun näihin aiempiin operaatioihin osallistuttiin, painotettiin hyvin vahvasti sitä, että suomalaisilla kouluttajilla siellä on olemassa parhaat mahdolliset välineet käytössään, turvallisuudesta huolehditaan parhain mahdollisin keinoin ja varsinaisiin konfliktitilanteisiin ei osallistuta, ja varmistaisinkin: onhan tilanne nyt sama siinä, että me huolehdimme meidän omien joukkojemme turvallisuudesta, kouluttajiemme turvallisuudesta siellä? Sen lisäksi: onhan nyt myös pääkärkenä tässä