samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Simon Elo
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-27 mahdollisuudesta äänestää postitse, kirjeitse, on erittäin kannatettava. Sen verran oma lehmäkin on ojassa, että siskoni asuu vakituisesti Israelissa ja on kaksoiskansalainen, ja esimerkiksi hänen tapauksessaan hän ollut aktiivinen äänestäjä Suomen vaaleissa, ja se on vaatinut häneltä Tel Aviviin menoa kaksi tuntia yhteen suuntaan. Eli kyllä henkilön on pitänyt nähdä tässä vaiheessa hyvin paljon vaivaa, jos todella on halunnut ottaa kantaa meidän demokraattisessa järjestelmässämme ulkosuomalaisena. Eli tämä poistaa paljon esteitä. Mutta viitaten hieman tähän, mitä edustaja Räsänen otti esille ylipäätään vaalilainsäädännöstä ja siihen liittyvistä kysymyksistä, niin jos meillä madalletaan kynnystä äänestää ja siihen mietitään ratkaisuja, kyllä täytyy miettiä ratkaisuja myös madaltaa kynnystä asettua ehdokkaaksi. Siihen tuleva puolue Sininen tulevaisuus on ottanut kantaa tämän vaalirahoituksen osalta niin, että pitäisi asettaa tällainen kampanjakatto, koska rahan valta on kasvanut yhä suuremmaksi kampanjassa. Rahallinen koko on noussut, ja se on suoranaisesti uhka demokratialle ja yksi kynnys asettua sitten ehdokkaaksi. Eli olemme esittäneet, että kuntavaaleissa kampanjakatto olisi 15 000 euroa, maakuntavaaleissa 30 000, eduskuntavaaleissa 40 000 ja sitten europarlamenttivaaleissa 80 000. Sen lisäksi olisi pakollinen vaalirahoituksen ennakkoilmoitus, joka tällä hetkellä on vapaaehtoinen. Näin äänestäjä varmasti tietää
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! On tervetullutta, että ulkosuomalaisten äänestämistä helpotetaan. Kuitenkin mielestäni on tärkeää tässä yhteydessä huolellisesti tutkia myöskin tällaisen kirjeäänestyksen vaikutus vaalisalaisuuteen. Edustaja Heinosen kanssa olen samaa mieltä siitä, että se, mitä olemme oppineet internetin kautta tapahtuvasta häirinnästä, myös vaalien häirinnästä, monissa maailman maissa, on meille tärkeä varoitusmerkki, ja juuri samojen syiden takia itsekin suhtaudun hyvin pidättyväisesti siihen, että siirtyisimme sähköiseen äänestämiseen. Monet asiantuntijathan ovat sanoneet, että sähköisessä äänestämisessä on luovuttava joko vaalisalaisuudesta tai sitten siitä, että äänestystulos on vedenpitävästi luotettava.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Vielä muutama sana kokonaisuudessaan tästä vaalilaista ja siitä, kun tässä nousi tämä nettiäänestäminen esille: On juuri näin, että kaikissa tilanteissa vaalijärjestelmämme pitää täyttää kaksi asiaa. Ensimmäinen liittyy vaalivapauteen eli siis siihen, että jokainen saa oman äänestyspäätöksensä tehdä itsenäisesti. Toinen tärkeä asia liittyy tähän vaalisalaisuuteen eli siihen, että kukaan toinen ei tiedä, minkä äänestyspäätöksen ihminen teki, jollei tämä ihminen sitten sitä itse kerro. Ja on pakko todeta, että kyllähän tähän kirjeäänestämiseen liittyy nimenomaan se kysymys nyt tästä vaalivapaudesta, siitä, missä olosuhteissa se äänestyspäätös tehdään ja ääni laitetaan tähän kirjeeseen ja lähetetään sitten maailmalle. Mutta vaalisalaisuus kyllä pystytään hoitamaan, koska nämä kirjeet ja äänet menevät sinne yhteiseen ääniuurnaan siellä keskusvaalilautakunnassa ja sieltä ei pystytä yksilöimään, kuka on kirjeäänestystä käyttänyt ja kuka ei. Yleisesti voi juuri todeta, kun nyt tästä nettiäänestyksestä paljon puhutaan ja on katsottu vähän näitä Viron esimerkkejä, että täytyy kuitenkin muistaa, että meillä Suomessa tämä meidän nykyinen äänestysjärjestelmämme on hyvin idioottivarma ja se mahdollistaa esimerkiksi sen, että mikäli puolueet haluavat, ne voivat tehdä vaikka omat tarkastuslaskentansa ääntenlaskun ja ääntenvahvistusten jälkeen, niin kuin esimerkiksi kunnallisvaalien jälkeen joillakin paikkakunnilla tapahtui.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-27 Nyt on tehtävä ratkaisuja, jotka johtavat parhaaseen tulokseen koko maapallon elinehtojen kannalta. Metsät ja niiden ilmakehästä sitomat hiilivarastot uusiutuvat Suomessa hitaasti, noin 60—100 vuodessa. Sitä aikaa ei voida odotella. Hakkuutavoitteet on asetettava järkeviin mittasuhteisiin maltillisesti. Tärkeää on käyttää metsiämme pitkäikäisiin ja korkean jalostusasteen tuotteisiin, kuten puurakentamiseen. Metsäenergiaakin tarvitaan. Hallitus pohjaa siihen kuitenkin jo liian voimakkaasti ja ajaa EU:ssa pelimerkkejä, joilla EU:n jäsenmaiden ei tarvitsisi korvata hiilinielun pienenemistä muiden sektorien päästövähennyksillä lainkaan. Ei siinä ole järkeä. Näin sanoivat tällä viikolla lähes 200 ympäristö- ja ilmastotieteiden tutkijaa vedotessaan EU-ministereihin, jotta metsähakkuiden ja maankäytön ilmastovaikutusten huomioimista ei vesitettäisi täysimääräisesti. Hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä tarkoittaa sekä päästöjen nopeaa vähentämistä että hiilinielujen vahvistamista, ei niiden heikentämistä vielä parikymmentä vuotta. Arvoisa puhemies! Kun YK:n ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus tuli voimaan vuonna 94, valmistauduin seuraavan kevään ylioppilaskirjoituksiin maapallon tulevaisuus mielessäni. Kun päästöjen vähentämisestä solmittu Kioton pöytäkirja tuli voimaan vuonna 2005, maailmalla tuntui olevan toivoa. Minä odotin esikoistani. Jotta maailman maat nyt pysyisivät vuonna 2015 Pariisissa sovituissa tavoitteissa, jotta lämpötilan nousu saadaan rajattua 1,5 asteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan, mikään keskinkertainen ei riitä. Olemme luvanneet, että yhteistyö tässä perustuu läpinäkyvyyteen eikä se saa vesittää päästövähennystavoitteita. Olemme Pariisissa luvanneet näin. Arvoisa puhemies! Meistä monet tekevät lupauksia myös lapsilleen. Niitä on kuultu tämän salin puheenvuoroissa tänään useita. Minäkin olen luvannut tehdä parhaani. Vuonna 2050, jolloin päästöjen ja nielujen tulee olla tasapainossa ilmastokatastrofin estämiseksi, lapseni ovat 45-, 43-, 40- ja 34‑vuotiaita. Itse olen ehkä eläköitynyt 74‑vuotias. Arvoisa puhemies! Kukin meistä tässäkin salissa tehköön parhaansa yhteisen maapallomme ja ihmiskunnan elinmahdollisuuksien turvaamiseksi. Tulevaisuus tehdään nyt. Meille kuuluu vastuu omasta osuudestamme, ei vähempää.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-27 metsien monimuotoisuudesta huolehtimalla jotenkin täyttämään, niin Suomen ympäristökeskus ja Luonnonvarakeskus tekivät selvitystä, että kyllä, metsien monimuotoisuudesta pystytään huolehtimaan, vaikka hakkuumääriä kasvatetaan, mutta se vaatii, totta kai, toimenpiteitä. Ja sellainen on esimerkiksi se, että metsälajiston uhanalaistamiskehitystä on saatu hidastettua. Se vaatii kuolleen puuston nykyistä parempaa säästämistä hakkuissa, eräiden elävien säästöpuiden lisäämistä uudistushakkuissa, luonnonhoidollista kulotusta, tietenkin puun korjuun välttämistä arvokkaista luontokohteista ja Metso-rahoista huolehtimista. Ja näistä kaikista hallitus on tehnyt toimenpiteitä, että ne etenevät.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-27 sen suuruisesta hakkuiden lisääntymisestä, jota Suomen hallitus suunnittelee ja johon monet hallituksen tukemat suunnitelmat perustuvat. Se ei muuta myöskään sitä tosiasiaa, että tämä hallitus on suhteellisesti kaikkein suurimmat määrärahaleikkaukset tehnyt toisaalta kehitysapuun ja toisaalta juuri nimenomaan luonnonsuojeluun ja metsäluonnonsuojeluun,
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Yhdessä jo hyväksytyn energia- ja ilmastostrategian kanssa selonteko määrittelee ne keinot, joilla saavutetaan hallitusohjelmassa, EU:ssa ja Pariisin ilmastosopimuksessa sovitut ilmastotavoitteet. Selonteossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen taakanjakosektorilla, johon kuuluvat muun muassa liikenne, maatalous, lämmitys ja jätehuolto. Selonteko on lisäksi merkittävä askel kohti hiilineutraaliutta. Suomen pitkän aikavälin tavoite on vähentää päästöjä vähintään 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasosta. On selvää, että päästöjen vähentämiseksi tehtävien toimien tulee olla maailmanlaajuisesti oikeudenmukaisesti toteutettuja, oikea-aikaisia, taloudellisia ja oikein kohdennettuja. Päästöjen vähentämiseen tulee sitouttaa myös USA. Yhtä tärkeää on päästövähennystoimien yhtäaikainen ajoitus. Tällöin voimme mahdollisimman hyvin estää hiilivuodon eli teollisuuden siirtymisen maihin, missä päästöistä rangaistaan vähemmän tai ei ollenkaan. Päästöjen osalta tuntuu erikoiselta, mikäli Suomi joutuu vähentämään päästöjään 39 prosenttia ja Virossa riittää 13 prosentin päästöjenleikkaus ja esimerkiksi Puolan ja Kroatian täytyy vähentää päästöjään vain 7 prosenttia vuoden 2005 tasosta. Tällaisen hyväksyminen ei ole oikeudenmukaista. Pidän myös tärkeänä, että tässä selonteossa esitetyt toimet eivät saa merkittävästi heikentää talouskasvuamme, koska olemme vihdoin päässeet vakaalle talouskasvun tielle. Maataloudessa lisätoimet koskevat pääasiassa eloperäisten maiden päästöjen hillintää. Tällöin päästöjä vähennetään muun muassa nostamalla pohjaveden pintaa säätösalaojituksen avulla, metsittämällä ja kosteikkometsittämällä eloperäisiä maita ja edistämällä biokaasun tuotantoa maataloudessa. Selonteon mukaan tutkimus- ja kokeilutoiminnalla pyritään edistämään hiilen sitomista maaperään, ja tämä on osa Suomen tukemaa kansainvälistä aloitetta maaperän hiilivarastojen lisäämisestä vuosittain 4 promillen verran. Arvoisa puhemies! Liikenteessä on suurin päästövähennyspotentiaali. Liikenne aiheuttaa noin viidenneksen Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Tästä huolimatta haluan onnitella kaikkia Saudi-Arabian naisia.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Edustaja Kulmuni totesi, että Suomessa metsät kasvavat enemmän kuin niitä hakataan, mutta hallituksen omassa ilmasto- ja energiastrategiassahan on tavoitteena puolittaa metsien hiilinielut vuoteen 2030 mennessä. Vaikka elämme täällä
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-27 Kuten edustaja Karimäki hyvin tietää, niin Suomen hiilinielu, Suomen hiilivarasto tulee kasvamaan, mutta se, että me lisäämme hakkuita sen edellisen vaalikauden metsästrategian päätöksen pohjaisesti, tarkoittaa sitä, että kyllä hieman aikaa hiilinielumme odotetusta kasvusta pienenevät mutta ne palautuvat. Itse asiassa kokonaisuudessaan ne kasvavat koko ajan. ajan. Tuoreimpien lukemien mukaan esimerkiksi Luonnonvarakeskus on arvioinut, että Suomen metsien hiilinielu olisi 20—30 miljoonaa hiilidioksiditonnia vuonna 2030 eikä esimerkiksi 13,5 miljoonaa hiilidioksiditonnia, kuten esimerkiksi Luonnonvarakeskuskin on aikaisemmin arvioinut.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Minä olenkin ekaa kertaa nytten täällä. Kiva katsoa, tämä on upea sali — ja siellä on komeita kansanedustajia paikalla. EU:n ilmastosopimuksen soveltamisneuvotteluissa Suomi unohti oman ohjelmansa. Hallitus on sitoutunut vuodelle 2030 päätetyn ilmasto- ja energiapaketin markkinaehtoiseen toteuttamiseen. Teollisuuden kansainvälinen kilpailukyky ja hiilivuodon torjunta ovat ilmastopolitiikan keskeisiä lähtökohtia. Komission esitystä ei voida toteuttaa markkinaehtoisesti, ja se vaarantaisi teollisuutemme kilpailukyvyn sekä kiihdyttäisi EU:ssa edelleen suomalaisen teollisuuden ulosliputusta, eli suomeksi: hiilivuoto kiihtyisi EU:n sisällä, suomalaiset työntekijät joutuisivat kilometritehtaalle ja maksaisivat tästä lisäveroa ja korkeampaa bensan ja sähkön hintaa. Tämä tie on nyt käyty loppuun, ja Suomen on puolustettava teollisuutemme kilpailukykyä EU:n ilmastoneuvottelupöydissä. EU:n ilmastopolitiikan taloudellinen mielettömyys jatkuu ja pahenee. Niissä maissa, joissa päästöjä vähentävät investoinnit olisivat suhteessa edullisimpia, pyritään minimaalisiin päästövähennyksiin. Niissä maissa, joissa investoinnit ovat suhteessa kaikkein kalleimpia, pyritään maksimaalisiin päästövähennyksiin. Perussuomalaiset ovat olleet ainoa poliittinen voima, joka on yrittänyt estää tämän katastrofin. Suomen teollisuuden, kotitalouksien, maatalouden sekä liikenteen päästöt ovat jo minimaaliset verrattuna Puolaan, Romaniaan, Bulgariaan ja jopa Saksaan ja Tanskaan. Miksi hallitus ei julkaise esityksensä todellista hintalappua? Pellervon taloustutkimuksen mukaan kaukolämmityksen hinta nousee asukkaille noin 40 prosenttia. Kotitalouksille tulee vuositasolla 400—600 miljoonan euron, teollisuudelle 800—1 200 miljoonan euron lisälaskut. Ja vielä liikenteestä: LVM:n oman arvion mukaan se on 800 miljoonaa euroa vuositasolla.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-27 jäi sen verran harmittamaan, että täytyy kommentoida tätä kivihiiliasiaa. Kuitenkin kun hallitus on esittämässä lakia, joka kieltää kivihiilen käytön, niin en nyt kyllä ensimmäisenä olisi hallitusta kritisoimassa siitä, ettei kivihiilen käytön estämiseksi tehdä toimenpiteitä. Ensimmäinen maa maailmassa, joka tulee kieltämään sen lainsäädännöllä. Tästä metsien monimuotoisuudesta haluaisin vielä ottaa esille erään erittäin mielenkiintoisen Greenpeacen tekemän tutkimuksen tämän vuosituhannen alusta, 2000—2013. Siinä vertailtiin pohjoisten koskemattomien metsien metsäkatoa, ja tällä ajanjaksolla Suomessa metsäkato oli 0,2 prosenttia. Sama luku oli Venäjällä 7,2, Alaskassa 5,9 ja Kanadassa 4,5. Metsäteollisuus siirtyy kuitenkin johonkin, kun tuotteille on kysyntää. Me emme varmastikaan halua, että se siirtyy Suomesta pois.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Hallituksen tavoite luopua kivihiilestä on tärkeä ja kannatettava, mutta se on edennyt kovin hitaasti. Hallitus ei ole tehnyt asian eteen yhtään mitään tähän mennessä, ja kivihiilen käyttö on tämänkin vuoden alusta lisääntynyt 3 prosenttia. Tämä on todella valitettavaa, kun on ollut jo kaksi vuotta aikaa valmistella laki ja tuoda se tänne käsittelyyn. Metsäluonnon monimuotoisuus valitettavasti hupenee
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Tuntuu siltä, että kaikki muut paitsi perussuomalaiset ovat kompastuneet tuohon vihreään lankaan ja kaikki tuntuvat uskovan, että Suomi pelastaa koko maailman. minä olen sitä mieltä, että täällä voi lyödä ja hyppiä korkealle, lyödä karvattomaan rintaan ja sanoa, että täältä pesee — ei tapahdu mitään. Ihan sama vaikka tehtäisiin reservaatti tästä Suomesta — ilmastonmuutokselle sillä ei ole mitään merkitystä. Suomessa on maailman puhtain teollisuus, mitä päästöihin tulee, ja jos se siirtyy vaikka Venäjälle, sinnehän voidaan tehdä vaikka Suomen kokoinen aukko — siis kaikki puut pois — ja silloin niitä haittoja saattaa tulla. Mutta eihän semmoisesta välitä varsinkaan vihervasemmisto, koska se haluaa, että täällä on työttömyyttä ja kurjuutta, ja sitten toveripopulismi ja vihreä populismi purevat nimenomaan Hallitusohjelmassa sovittiin perussuomalaisten vaatimuksesta, että Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin Suomi osallistuu vain markkinaehtoisesti. Tämän piti tarkoittaa, että Suomi ei ryhdy taakanjakoihin eikä energiantuotantotukipaketteihin. Suomi otti kuitenkin kantaakseen EU:n eniten saastuttavien maiden Puolan, Romanian ja Bulgarian päästövelvoitteet, koska ne eivät muuten olisi ratifioineet Pariisin sopimusta ja EU olisi jäänyt silloin sopimuksen ulkopuolelle. Arvoisa puhemies! Tämä solidaarisuus merkitsee suomalaisille kotitalouksille 500 miljoonan euron ja teollisuudelle 800—1 200 miljoonan euron lisälaskua vuositasolla Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen mukaan. Kalliita suomalaisille työntekijöille ja yrittäjille tämmöiset sopimukset. Eivätkä lisälaskut jää tähän, koska keskustavetoinen hallitus ilmastosopimukseen vedoten suunnittelee toteuttavansa miljardiluokan veroeurojen tulonsiirron yksityisille toimijoille. Kuinka ollakaan ne ovat päättäjien lähipiiristä. Esimerkiksi tuulivoimalle ollaan etsimässä uutta noin miljardin euron tukipakettia, joka tulee syöttötariffien, 2—3 miljardin euron lisäksi. Siksi Suomi otti kantaakseen Puolan, Romanian ja Bulgarian päästöosuudet. Löytyykö maastamme rohkeaa tutkivaa journalismia, joka paljastaisi tämän rakenteellisen korruption? Mielenkiintoista on nyt todeta, että ennen kesäkuuta hallituksessa olleet puolueet sopivat, että uusiutuvan energian tukipakettien lainvalmisteluakaan ei aloiteta ennen kuin tuulivoiman infraäänien terveystutkimukset on tehty. Niistä on vasta ykkösvaihe toteutunut. Kakkosvaihehan vasta selvittää, onko infraääni aiheuttanut tuulivoimalan lähellä asuville oireet vai ei. Tällainenko arvo- ja moraalipohja on nyt hallituksessa, ettei se edes noudata omia päätöksiään,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-27 olemme ongelmissa erityisesti liikenteen suhteen. Vähänkin asiaan perehtyneenä kuulostaa mahdottomalta, että niihin tavoitteisiin liikenteen päästöistä voitaisiin millään realismilla päästä, koska se autokanta, mitä me tällä hetkellä ostamme uutena, on vasta elinkaarensa puolessavälissä vuonna 2030. Voidaan puhua esimerkiksi dieselistä luopumisesta, mutta eihän siitä dieselistä luovuta vielä ennen kuin vuoteen 2040 mennessä, vaikka tänä päivänä ei myytäisi yhtään dieselautoa. Jos kaikkiin autoihin asennetaan vuodesta 2020 lähtien erään valmistajan toimesta sähkömoottori eli myöskin lasketaan hybridit, niin eihän se autokanta sitä kautta ole uusiutunut kuin vuosikymmenten kuluessa. Sähköautojen teknologia on kallista, puolivalmista, ja on kyseenalaista, miten ympäristöystävällinen se koko elinkaarensa matkalta on. Toisaalta, mistä niitä satojatuhansia sähköautoja tulisi, kun ne ovat niin kalliita, että vain pienellä kansanosalla on varaa niitä uusina ostaa, ja käytettyinä niitä ei ole markkinoilla? On tiettyjä epäilyksiä siitä, miten se akkuteknologia kestää esimerkiksi 10—15 vuoden kuluttua edes kierrättää niitä autoja uusille omistajille käytettyinä.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-27 teollisuudelle, taloudelle, kehitykselle erittäin tärkeä, ja se tulee jatkossakin hoitaa järkevästi ja taloudellisesti. Edustaja Hakkarainen otti täällä äsken esille muun muassa tuulivoiman syöttötariffin. Tämä syöttötariffi on tullut valitettavan kalliiksi veronmaksajille vuosien myötä. Se on onneksi hieman laskenut, mutta sen taso on edelleen 83 euroa 50 senttiä megawattituntia kohti, ja tämäkin huolimatta siitä, että tuulivoima on erittäin epävarma energianlähde. Hallitusohjelmassa syöttötariffikiintiö päätettiin rajata 2 500 megavolttiampeeriin, mutta tämäkin kiintiö edelleen aiheuttaa kansalaisille, veronmaksajille, satojen miljoonien eurojen lisälaskun vielä vuosikausien ajan. Kuten edustaja Hakkarainen äsken totesi, niin hallitus suunnittelee edelleen uusia uusiutuvan energian tuotantotukia. Arvoisa puhemies! Valitettavasti myös tuulivoimaan liittyviä infraäänen vaikutuksia kansalaisille on vähätelty. Monet ihmiset kokevat tuulivoiman tuotantoalueilla sairastuneensa, kokevansa terveyshaittoja. Heille on vuosikausien ajan ehkä jopa naureskeltu, ainakin heidän ongelmiaan on vähätelty, ja tämä on aiheuttanut kyllä oireita kärsiville ihmisille suurta tuskaa. Perussuomalaiset kuitenkin suhtautuvat näiden ihmisten ongelmiin vakavasti, ja vaadimme, että näistä infraäänen vaikutuksista, varsinkin terveysvaikutuksista, tehdään laajamittainen, puolueeton selvitys. Arvoisa puhemies! Aivan lopuksi: on tietysti selvää minulle
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 Ja se on mielestäni esimerkki, joka kuvaa sitä, että sitä hiomista kannattaa tehdä, vaikka se joskus onkin hitaampi tie, toisin kuin esimerkiksi tässä irtisanomislaissa, joka nyt on mieliä kuohuttanut aivan aiheesta. Tässä on paljon hyvää: se tasapainottaa työsuojelupuolta ja levon tarvetta ja sitten toisaalta tuo myös joustavuutta työelämään. Tämän uuden välineen, joka tässä on, niin sanotun joustotyöajan — tai siitä käytetään vähän erilaisia nimikkeitä mutta kuitenkin vapaampi työaika, joka on
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-03 puhemies! Työaikalain uudistusta on odotettu kauan ja hartaasti, ja hyvä, että se tänne nyt saatiin. Siinä on kuitenkin yksi perustava heikkous — nimittäin se, että sirpaletöihin ja muihin epätyypillisiin töihin ei ole juurikaan paneuduttu ja tämä laki on säädetty edelleen pääsääntöisesti kokoaikaisen työn näkökulmasta,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-03 voitaisiin seuraavallakin vaalikaudella lisätä, päästä sinne 75—80 prosenttiin. Minä laskin, kuinka monta työllistävää esitystä hallitus on tänne tehnyt, ja pääsin 50:een, mutta siinä ei ollut vielä kaikki. Niitä on todella paljon, minä jatkan tätä laskemista edelleenkin. Kysymykseni kuuluu: miten näette, että työaikalain sopiminen näissä
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 myös paljon tyytyväisyyttä. Huomaan kuitenkin, että on myös edelleen huolta tämän lakiehdotuksen sisällöstä. Tehyn puolella on oltu erityisen tyytymättömiä ja on sanottu jopa, että tämä on tämmöinen halpuuttamislaki, joka johtaa siihen, että työajat kootaan sillä tavalla, että ei tule ylityökorvauksia maksettavaksi, ja että tämä johtaa Tehyn sairaanhoitajien kohdalla ja muuallakin Tehyn alalla ansioiden laskuun. Jään kysymään, että näinkö se on ja miten tässä näin kävi. Sitten toinen huoli tulee siitä, että kun katsoo tätä yleistä tilannetta, niin tänä päivänä meillä seisoo ei nyt puoli Suomea mutta kuitenkin aika paljon tuotantoa muun muassa vientiteollisuudessa sen takia, että hallitus ajaa härkäpäisesti näitä työsuhdeturvan heikennyksiä lävitse. Kysyn ministeriltä: Miten te aiotte nyt jatkaa tässä? Onko todellakin niin, että kun helpotetaan potkujen antamista, työllisyys paranee?
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-03 Löysin sieltä ehkä yhden semmoisen oleellisen asian, että yövuorojen enimmäismäärä rajataan seitsemästä viiteen, mikä varmasti on hyvä, mutta samalla kertaa vapautetaan yövuorojen tekemisen määrää huomattavasti nykyisestä eri aloilla. Ja kun meillä on Työterveyslaitokselta tutkimustietoa siitä, erityisesti paperialalla ja kemian alalla on tutkittu vuorotöiden merkitystä ihmisten terveydelle, ja se yövuorojen tekeminen
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-03 rouva puhemies! Uusia työpaikkoja on tällä hallituskaudella syntynyt paljon, ja edustaja Olavi Ala-Nissilä toi esille sitä, miten paljon näitä työllistäviä toimenpiteitä on tehty. Samaan aikaan työelämä on muuttunut ja on tarvittu ja tarvitaan uudenlaisia työvälineitä työpaikoillekin, ja tässä työaikalain uudistuksessa työpaikoille tuodaan uusia välineitä tehdä työpaikkakohtaisia työaikaratkaisuja, joissa voidaan ottaa huomioon niin työnantajan kuin henkilöstönkin
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa rouva puhemies! Työaikalaki on tärkeä työntekijöiden suojelun kannalta, ja tässä laissa on paljon hyviä elementtejä, kuten työaikapankki ja mahdollisuus etätöihin ja työaikojen joustoon. Toki keskustelussa on esitetty tärkeitä näkökulmia esimerkiksi epätyypillisten työsuhteiden osalta ja monia muitakin asioita, joihin toivon vielä valiokuntien huolellisesti paneutuvan. Mutta haluaisin kysyä ministeriltä työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamisesta siitä näkökulmasta, että esimerkiksi Ruotsissa
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa puhemies! Ministerin esittely kuulosti hyvältä, mutta oletteko kuulleet esimerkiksi sote-järjestöjen huolta tästä lakiesityksestä, hyvä ministeri? Heidän mielestään jaksotyön lisääminen sote-alalla heikentää työsuojelua ja vaikeuttaa työn ja vapaa-ajan yhteensovittamista huomattavasti. Laki mahdollistaisi työnantajan määräyksellä jaksotyössä jopa 13—19 tunnin työpäiviä, myös työntekijöiden ylityökorvausten maksun kiertäminen tulisi mahdolliseksi — nämä ovat siis sote-järjestöjen lausunnoista. Mitä ministeri vastaa näihin erityisesti sote-alalla kerrottuihin huoliin? Tämä asia on siinäkin mielessä tärkeä, että me kaikki tiedämme, että että meillä on tulevaisuudessa huoli siitä, saammeko sote-alalle riittävästi työntekijöitä. Jos työn imago heikkenee tämmöisistä syistä, niin voi olla, että ei ole halukkaita ihmisiä tekemään tätä työtä jatkossa.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 ikävää on todeta, että aloitettiin pakkolakiuhkailulla, sen jälkeen seurauksena leikattiin ahkerilta julkisen työn työntekijöiltä lomarahat, tuli työttömyysturvaheikennykset, tuli tämä aktiivimalli — eli kivi pullassa, niin kuin ministeri itse siitä sanoi — ja nyt tietenkin päivänpolttava kysymys on tämä potkulaki.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-03 rouva puhemies! Kyllä tässä työaikalaissa on positiivisiakin asioita, kuten työaikapankin laajentaminen ja joustotyöaikojen lisääminen, mutta on myöskin huonoa, muun muassa se, että kun työelämä on jakautunut tällä hetkellä, kun toiset uupuvat liian pitkien työpäivien ja liian suuren työmäärän alle ja toisilla ei ole ollenkaan töitä, niin tässä vuosittainen työaika kuitenkin pitenee. Sitten ovat nämä huolet, mitä muun muassa Tehyn suunnasta on tuotu esiin. Mutta kiinnitän kyllä samaan huomiota kuin muutkin edustajat tässä, että ne hyvätkin puolet, joita tähän uudistukseen sisältyy, kyllä häipyvät tämän nykyisen tilanteen varjoon. Elikkä on aivan käsittämätöntä, että ministeri Lindström ja hallitus eivät ole vieläkään vetämässä pois tätä irtisanomissuojan heikentämistä
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-03 Mielestäni ministeri Lindström on monessa asiassa tehnyt hyvää työtä, mutta erityisesti muutama todella tärkeä ja välttämätön uudistus on valitettavasti jäänyt tällä vaalikaudella hallitukselta tekemättä — viittaan erityisesti laajaan paikallisen sopimisen edistämiseen sekä ulkomaisen työvoiman tarveharkinnan poistamiseen. Mikäli haluamme aidosti nostaa työllisyysastetta lähemmäs pohjoismaista tasoa, nämäkin on saatava työkalupakkiin.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-10-03 tietenkin kaksi eri asiaa. Se tänne tulossa oleva irtisanomislaki, irtisanomisen helpottaminen, on irrallinen laki, ja siinä on taustalla työllisyysasteen nostamisen tavoite, työllistämiskynnyksen alentaminen, ei mikään muu. Ja mielipiteitähän on tietenkin tutkijoilla ja monella muulla taholla. On tullut myös toisenlaista viestiä esimerkiksi yrittäjäkentältä, jossa kerrotaan, että siellä on valmiutta palkata merkittävä määrä ihmisiä tämän lain voimaantullessa. Eli tätä viedään eteenpäin, ja samaan aikaan tietysti koetetaan... — Kyllä ministeri uskoo omia puheitaan. Jos näistä näistä kysymyksistä, joita täällä tuli, käyn osan läpi. Ehkä tästä yötyöstä voisi aloittaa. Yötyötä koskevassa säännöksessä säädetään säännöllisesti tehtävästä työstä, ja vain, siis vain, tilapäisesti yötyöaikaan tehtävä työ ehdotetaan vapautettavaksi tästä sääntelystä. Yötyöaloja koskeva säännös vastaa pitkälti voimassa olevan lain säännöstä, ja yötyötä ei ole terveys- ja työturvallisuussyistä perusteltua vapauttaa. Yötyön tekemiselle on oltava kestävät perusteet, ja kuten edustaja Myllykoski tuossa puheenvuorossaan sanoi, se on ihan tutkittua tietoa. Itsekin muutaman yövuoron tehneenä tiedän, minkälaiset vaikutukset sillä on, ja silti koetan tässä puhua uskottavasti. Valtakunnallisella työehtosopimuksella voidaan sopia kuitenkin se, että työtä voidaan tehdä yöaikaan myös muilla aloilla. Tällöin työehtosopimuksessa voidaan sopia semmoisista turvamekanismeista, joilla työntekijän suojan tarve tulee kuitenkin toteutetuksi. Myös poikkeuslupaviranomainen voi myöntää luvan yötyön teettämiseen ja määrätä ne ehdot, jolla sitten työtä voi teettää yöaikaan. tähän kysymykseen, joka täällä taisi olla edustaja Suutarilla — ainakin ymmärsin näin, että millä lailla nyt sitten paikallisesti voidaan sopia tai miten nämä mahdollisuudet sopia paikallisesti laventuvat tässä uudessa laissa. Työnantaja ja työntekijä saavat sopia 10 tunnin säännöllisestä työajasta siten, että viikkotyöaika ei ylitä 48:aa tuntia. Tällöin työajan pitää tasoittua keskimäärin 40 tuntiin 4 kuukauden tasoittumisjaksolla. Liukuvan työajan rajoja ehdotetaan lavennettavaksi. Päivittäin liukuma saa olla 4 tuntia nykyisen 3 tunnin sijasta Eli tässä tulee paljon liikkumatilaa. Liukuvaa työaikaa saa siirtää työaikapankkiin 180 tuntia vuodessa eli 60 tuntia 4:ää kuukautta kohden. Eli kyllä tässä tulee nyt paljon elementtejä, joista on varmaankin syytä iloita, että tulee joustavuutta ja sääntely työajasta
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-03 Hallituksen esitys tuo työajan säätelyä aimo harppauksen kohti nykyaikaa eritoten kokoaikaisen palkkatyön osalta. Esitys pyrkii harmonisoimaan säätelyä työehtosopimuksista yhteiseen lakiin ja jättää enemmän tilaa joustoille ja sopimiselle. Nämä voivat olla todella hyviä asioita. Ne lisäävät säätelyn selkeyttä ja helpottavat työn ja muun elämän yhteensovittamista. Ne voivat olla myös huonoja asioita. Muutokset voivat tarkoittaa ansionmenetyksiä ylityökorvausten vähenemisen myötä erityisesti varsin pienipalkkaisilla aloilla ja vähemmän mahdollisuutta ennakoida omaa työaikaansa. Jotta hyvät seuraukset toteutuisivat ja huonot eivät, se edellyttää vakiintunutta ja mahdollisimman tasavertaista sopimisen kulttuuria työelämään. Esitys ei ole kovin sensitiivinen sille, että tällainen sopimisen kulttuuri toteutuu eri aloilla tällä hetkellä hyvin eri tavoin. Se ei myöskään anna sellaisia työvälineitä, joilla tätä voisi kehittää ja vahvistaa. Arvoisa puhemies! Lainsäätäjän tehtävänä ei ole vain vastata työmarkkinoiden muutoksiin vaan myös pyrkiä ohjaamaan työelämää yhteiskunnallisesti kestävään suuntaan. Silloin, kun puhutaan työajasta, on tärkeää muistaa, että säätelyn alkuperäisenä historiallisena tarkoituksena on työntekijän, heikomman osapuolen, suojeleminen. Yötyöllä tiedetään olevan merkittäviä kielteisiä terveysvaikutuksia, kuten tässä jo tuli ilmi. Pyrkimystä sen käytön laajentamiseen, vaikka vähäisempäänkin, voi siksi pitää ongelmallisena, ja ainakin olettaisi, että tällaisessa kohtaa esityksestä löytyy sen vaikutusten arviointi. Edelleen jokainen ymmärtää, että satunnainenkin 19 tunnin työvuoro on työntekijälle kohtuuton. Joillakin aloilla se on myös terveysriski muille kuin työntekijöille. Myös vuosityöajan lisäämistä voi pitää laajemmilta yhteiskunnallisilta vaikutuksiltaan ongelmallisena. Tuottavuuden kasvaessahan pitäisi työajan mieluummin vähetä kuin lisääntyä. Arvoisa puhemies! Työaikalaki on niin laaja uudistus, on niin monimutkainen ja koskee niin monenlaista työtä, että lopullinen analyysi on syytä tehdä vasta valiokuntakuulemisten jälkeen. Jo nyt kuitenkin tiedetään, että siinä on ainakin yksi perustava heikkous: se ei käsittele juuri lainkaan pätkä- ja silpputöitä, joihin tällä hetkellä liittyvät suurimmat ja vaikeimmat työajan haasteet. Siksi on selvää, että koko työaikasäätelyn uudistustarpeeseen tämä esitys ei kykene vastaamaan vaan asiaan on jälleen palattava ehkä jo ensi eduskuntakaudella.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa puhemies! Tämä lakiesitys ei ole työmarkkinajärjestöjen kolmikantaisesti loppuun asti valmistelema, ja kenties siitä johtuen lakiesityksessä on tietyillä aloilla nyt paljon huolta ja epäselvyyttä. Toivon, että ministeri voisi nyt kommentoida liittyen näihin esille tuomiini huoliin, joihin hän ei kerinnyt tuossa debattikeskustelun jälkeen vastaamaan. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestöt ovat olleet erittäin huolissaan siitä, mitä tapahtuu, jos laki hyväksytään tällaisenaan. Erityisesti jaksotyön laajentaminen on hankala asia esimerkiksi hoitoalalle. Jaksotyö on työntekijälle työsuojelunäkökulmasta heikko työaikamuoto. Siinä vuorokautista tai viikoittaista työaikaa ei säädellä, vaan säätely tehdään tasoittamisjaksojen ja lepoaikojen avulla. Nykyisen työaikalain yleissäännöksen mukaan työpäivä on 8 tuntia ja työviikko on 40 tuntia, mistä jaksotyö on poikkeus. Työn ja perheen yhteensovittaminen sote-alalla vaikeutuisi uudistuksen myötä, näin on muun muassa Tehy omassa lausunnossaan lausunut. Laki mahdollistaisi työnantajan määräyksellä jaksotyössä 13—19 tunnin työpäivät. Lähes kaikki sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöt olisivat ilman vuorokautista tai viikoittaista säännöllistä työaikaa tämän lain jälkeen. Lakiuudistus heikentäisi myös työntekijöiden ylityökorvauksia, sillä tasoittumisjaksoilla, liukuvalla työajalla, työaikapankilla ja joustotyöllä työnantaja voisi välttyä lisä- ja ylityökorvauksien maksulta, ja tämä on iso asia pienipalkkaisille sote-alan työntekijöille. Vuorokausilepomääräyksiin on hallituksen mukaan tulossa parannus, kun jaksotyöntekijät ja ja varalla olijat saisivat 11 tunnin vuorokausilevon. Tämähän saattaa kuulostaa kyllä ihan hyvältä, mutta käytännössä tämä kyllä tarkoittaa sitä, että lepoaika korvautuisi yleensä ilman työnantajan erityisiä toimenpiteitä seuraavan vuorokausilevon yhteydessä tai viimeistään silloin, kun työvuorojen väliin tulisi joka tapauksessa vähintäänkin pidempi tauko. Työntekijät joutuisivat melkoisesti joustamaan, kun työviikoista tulee epäsäännöllisiä, työaika voidaan sijoittaa kuudelle päivälle viikossa ja yötyötä teettää melko vapaasti. Tämä siis tarkoittaa sote-alalle huomattavaa työsidonnaisuuden lisääntymistä. Meillä on kova huoli yhteiskunnassa siitä, miten saamme tulevaisuudessa sote-alalle työntekijöitä. Tämä lakiesitys toteutuessaan heikentäisi huomattavasti alan vetovoimaisuutta, sillä työn ja vapaa-ajan yhteensovittaminen vaikeutuu ja työsuojelu ottaisi takapakkia. Arvoisa puhemies! En usko, että ministeri oikeasti haluaa tätä sote-alalle, vai kuinka? Toivoisinkin, että jos on ymmärretty Tehyssä tai sote-alalla jotain tästä lakiesityksestä väärin, niin korjaisitte nytten, mutta nämä huolet tulevat sieltä käytännön työtä tekeviltä ihmisiltä. Loppuun asti kolmikannassa tehtynä lakiesityksessä olisi kenties pystytty huomioimaan nämä sote-alan esittämät näkökulmat paremmin,
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa rouva puhemies! Työelämä muuttuu hurjaa vauhtia, ja osaltaan tämä työaikalaki vastaa paremmin niihin haasteisiin, joita meillä on. Tokikaan tämä ei ole vastaus kaikkiin ongelmiin, ja ilman muuta jatkossakin ja tulevalla hallituskaudella erityinen huomio pitää kiinnittää niihin, jotka tekevät töitä työsuhteen, yrittäjyyden ja opiskelijuuden välimaastossa erilaisissa hankkeissa, projekteissa, omaishoitajina ja niin edelleen. Mutta itse näen tässä työaikalaissa hyvää etenkin joustotyöajassa ja työaikapankin laajentamisessa. Toki — ilman muuta olen samaa mieltä edustaja Myllykosken kanssa siitä — näitä pitää käyttää hyvässä yhteisymmärryksessä työpaikoilla niin, että se ei ole sanelua kummaltakaan puolelta. On selvää, että valiokuntakeskusteluun ja -käsittelyyn jäävät ilman muuta sosiaali- ja terveysalan huolenaiheet ja se, miten pystymme vastaamaan niihin. Mutta meidän pitää käsitellä myöskin seurakuntien tilannetta, ja toivoisin teiltä, ministeri Lindström, perusteluja sille, miksi nyt uskonnollisen toimituksen käsite halutaan laajentaa. EU:n työaikadirektiivissä puhutaan nimikkeellä ”religious ceremonies” eli uskonnolliset seremoniat — tai uskonnolliset toimitukset, kuten suomeksi ehkä paremmin sanomme — ja nyt tämä uusi laki käsittää kuitenkin uskonnolliset toimitukset ja tehtävät,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa puhemies! Tässä keskustelussa on hyvin noussut esiin niitä kysymysmerkkejä, joita tässä laissa on, ja se, miten voisimme turvata ja varmistaa sen, että lainsäädäntö turvaa sen, että hyvä tarkoitus joustavasta työajasta ei johda siihen, että itse asiassa poltamme työntekijät loppuun. Yksi asia, jonka haluaisin nostaa esiin ja joka on suomalaiselle työelämälle hieman erityispiirre verrattuna vaikkapa Pohjoismaihin, Ruotsiin, on se — vaikkapa Euroopan alueen tilasto osoittaa osoittaa sen — että meillä tehdään poikkeuksellisen paljon yötyötä. Meillä tehdään itse asiassa puolitoistakertainen määrä yötyötä verrattuna vaikkapa Ruotsiin. Tämä kertoo myös siitä, että meidän työsuojelun pitää silloin olla erityisen vahvaa ja meillä pitää olla muita välineitä, joilla me pidämme huolen siitä, että työntekijät jaksavat eivätkä uuvu. Ja niin hyvä kuin tämä joustotyö ajatuksellisesti on — koska sen tarkoitus on tietenkin vastata niihin erityistarpeisiin, jotka tulevat nopealla aikavälillä työyhteisöissä, joissa pitää pystyä tekemään joustavasti töitä eikä sen normaalin työpäivän puitteissa — tutkimukset myös osoittavat, että erityisesti asiantuntijatyössä, jossa usein kuormittuu liiaksi sitä kautta, että palaa työllensä, on innostunut työstänsä, tekee sitä täysillä ja unohtaa välillä levätä, joustotyön riski on siinä, että työmäärä on liian suuri suhteessa siihen määrään, joka niitä työtunteja on käytössä, ja sitten ruvetaan nipistämään niistä öistä. Ja tämän lisäksi tehdään vielä paljon sellaista työtä, joka saattaa myös matkustamisen ja muun kautta sitten viedä niitä öitä. Millä me turvaamme asiantuntijatyössä sen, että joustotyöstä ei tule sääntö vaan että se on ennemminkin poikkeus ja sitä käytetään silloin, kun siihen on perusteet? Ja toinen asia: millä me turvaamme sen, että se on vapaaehtoista? Tästä laista en nyt uusinta versiota niin tarkkaan vielä ehtinyt katsoa, miten siinä on muotoiltu se pykälä, voiko koeaikana tehdä joustotyösopimuksen. Mielestäni silloin työntekijä on aika heikoilla, koska hänen pitää näyttää sitä joustavuuttansa ja paremmuuttansa, niin että olisi kohtuullista, että koeaika ei olisi sellainen, jolloin joustotyösopimus voidaan tehdä. Sillä me turvaisimme sitä, että se on oikeasti vapaaehtoinen. Ja vielä kolmas asia, joka liittyy työn pirstaloitumiseen ja siihen, miten työelämä muuttuu: Yhdyn siihen kritiikkiin, että me emme ehkä oikein osaa vastata työn muutokseen reaaliajassa vaan aina jälkikäteen. Esimerkiksi, kun nollatuntisopimusten lainsäädäntöä tehtiin tässä talossa, kävi ilmi, että siellä on ongelma niiden ihmisten kohdalla, jotka tekevät osa-aikatyötä. Nollatuntisopimuksiin tuli lisätyösuostumukseen selkeämmät säännökset, mutta osa-aikatyössä niitä ei ole.
Puhuja: Jaana Laitinen-Pesola
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa puhemies! Työaikalainsäädännön uudistus on tarpeellinen, kuten täällä on useaan otteeseen todettu, ja tämä esitys sisältää useita joustoelementtejä, jotka varmasti auttavat työntekijöitä paremmin yhteensovittamaan työ- ja perhe-elämää. Mutta ikävä kyllä näistä joustoelementeistä ei ole hyötyä aloilla, joilla työskennellään työvuorosuunnitelman mukaisesti, ja tämän esityksen ongelmallinen kohta minunkin mielestäni on nimenomaan jaksotyön lisääntyminen. Jaksotyöhän on hyvin sellainen työaikamuoto, jossa työhön sidonnaisuus on muutenkin jo aika runsasta. Tämän esityksen mukaan sosiaali- ja terveyspalveluissa lähes kaikilla työntekijöillä voitaisiin käyttää jatkossa jaksotyötä. Kuten edustaja Mäkisalo-Ropponen täällä jo totesi, jaksotyössä ongelma on se, että vuorokautista tai viikoittaista työaikaa ei säädellä lainkaan vaan ylityöraja on työaikajaksokohtainen. Tämä on tietysti työntekijälle työsuojelullisesti melko heikko työaikamuoto, ja alan vetovoiman kannalta tämä on sellainen asia, joka pitää ratkaista. Kuten täällä on myös sekin todettu jo aikaisemmin, kannattaa muistaa, että tässä työajan sääntelyssä, varsinkin kun mietimme sosiaali- ja terveysalaa, ei ole kyse ainoastaan niitten työntekijöiden suojelusta tai tuottavuudesta vaan myös usein potilasturvallisuudesta. Jos ajatellaan sitä todellisuutta tuolla sosiaali- ja terveydenhuollon työpaikoilla, niin tänäänkin useita työntekijöitä pyydetään tekemään tuplavuoroja tai teetetään monta tuntia työtä varallaolon aikana tai on suunniteltu iltavuoron jälkeen heti aamuvuoro,
Puhuja: Ilkka Kantola
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa puhemies! Työaikalainsäädännön tehtävä on ennen muuta työsuojelullinen. Yhtäältä työaikalainsäädännön tehtävä on suojella työntekijää työnantajan vaatimuksilta ja ehkä työnkin vaatimuksilta säätämällä tiukasti siitä, millä tavalla työaikaa voidaan käyttää, kuinka paljon sitä voi mihinkin kohtaan jaksottaa. Ja toinen asia työaikalainsäädännössä on se, että se suojelee työntekijää häneltä itseltään. Hänellä voi olla kyvyttömyyttä ehkä työn imun takia tai muusta syystä suojella itseään, ja työ kuormittaa häntä yli, ja sitten seuraukset ovat sellaisia, mihin edustaja Laitinen-Pesola äsken viittasi, että se voi näkyä myös työn laadussa sellaisina riskeinä, jotka esimerkiksi potilastyössä voivat olla kohtalokkaita, mutta muutenkin laajemmin työn laatu heikkenee, jos työaikalainsäädäntö ei ole kunnossa ja työntekijä ylikuormittuu siinä työssä. Edustaja Järvinen on täällä nostanut esiin sekä debattipuheenvuorossa että varsinaisessa puheenvuorossaan tämän kirkollisen alan problematiikan, ja minä kysyn vähän samaan tapaan kuin hän: Viittaan tähän EU:n työaikadirektiiviin, jossa 17 artiklassa todetaan, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus poiketa näistä työaikalainsäädännön määräyksistä muun muassa silloin, kun on kyse työntekijöistä, jotka suorittavat uskonnollisia toimituksia kirkoissa ja uskonnollisissa yhteisöissä. minulla on jonkinlainen kokemus siitä, miten nämä uskonnolliset toimitukset kirkollisissa yhteyksissä ymmärretään, ja nyt kun tässä lakiesityksessä tuodaan sinne kirkollisten toimitusten lisäksi ja oheen nämä kirkolliset tai
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa rouva puhemies! Työlainsäädännössä perinne tulee teollisesta toiminnasta, jossa perinteisesti tehdään 40 tunnin työviikko viitenä päivänä seitsemästä neljään, mutta palvelualoilla ei voida tehdä palvelua varastoon, kuten teollisuudessa voidaan tuotteet varastoida ja jakaa asiakkaille silloin, kun niille on kysyntää. Tämä 24/7 johtaa siihen, että myös osa työvoimasta joutuu olemaan teollisuustyöstä poikkeavina työaikoina. Siltä osin kuin ajatellaan koeaikaa, joka on tarkoitettu nimenomaan osoittamaan puolin ja toisin, sopiiko työ tekijälle ja tekijä työnantajalle, on parempi jo aika
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-10-03 suhteesta jaksamiseen, ja työaikasuojelua koskevan sääntelyn lisäksi työsuhdetta koskee tietenkin myös työturvallisuuslainsäädäntö, joten tästä kokonaisuudesta tämä työntekijän suoja muodostuu. Edustaja Mäkisalo-Ropposelle ja monelle muulle, huoli sotesta: tässä esityksessä jaksotyöalojen lepoaikoja ollaan itse asiassa pidentämässä 9 tunnista 11 tuntiin, ja tämä on jatkossa pääsääntö. Se, mihin sote-alan lausunnoissa on viitattu heikennyksinä ja kerrottu jopa 19 tunnin vuoroista, liittyy voimassa olevaan, tarkasti määritettyyn erityistilanteeseen, jota ei tässä yhteydessä siis olla muuttamassa. Lepoaikasääntely ei heikkene suhteessa voimassa olevaan lakiin, päinvastoin tulee parannuksia, kuten vuorokausilevon pidennys 11 tuntiin, yövuorojen rajoittaminen, viiden yövuoron jälkeen 24 tunnin lepoaikojen lyhennykset ovat rajoitettuja, ja ne ovat täsmällisesti määriteltyjä. Korvaavien lepoaikojen antamisen aikarajoja on lyhennetty siltä osin kuin kysymys on lyhennetystä vuorokausilevosta. Edustaja Karimäki nosti esiin työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen, liukuvan työajan järjestelyt. Ne ottavat huomioon perhe-elämän vaatimukset. Joustavat työaikajärjestelyt ylipäänsä mahdollistavat perheiden aseman huomioon ottamisen tässä. Työsopimuslaissa on säännökset osittaisen hoitovapaan ja lyhennetyn työajan käyttämisestä, ja työaikalaissa on säännös lyhennetystä työajasta, jota voidaan soveltaa, kun lyhentämiselle on sosiaaliset, terveydelliset seikat. Ja jos työnantaja ei ole halukas osa-aikatyöhön, hänen on perusteltava tämä kieltäytymisensä. Edustaja Suutarille: työehtosopimukseen perustuva sopiminen on käytössä normaalin sitovuuden piirissä, ja yleissitovuuskentässä nämä sopimusoikeudet vastaavat voimassa olevan lain sääntelyä. Työaikapankki, liukuva työaika ovat otettavissa käyttöön kaikissa yrityksissä. Samoin työnantajan ja työntekijän välillä tehtävät joustavat työajat ovat otettavissa käyttöön, ellei sitten työsuhteessa ole tätä nimenomaisesti estetty. Edustaja Järvinen, edustaja Kantola, nämä uskonnolliset toimitukset: jotta uskonnolliset toimitukset ja niitä tehtäviä tekevät työntekijät rajautuisivat tämän lain soveltamisalan ulkopuolelle, heillä on oltava työaika-autonomia. Muussa tapauksessa tämä laki soveltuu heihin. Edustaja Myllykoski, työaikapankkivapaata ei ole kytketty säästövapaaseen. Laissa on asetettu vähimmäismäärät, paljonko pankista on määrätyssä ajassa annettava vapaata. Käytännössä näistä on kuitenkin sovittava, sovitaan paikallisesti. Vuosityöaikaa ei lisätä, enimmäistyöaika määrittää sen pisimmän työajan. Siihen lasketaan sitten kaikki mahdolliset työtunnit, ei ainoastaan ylityötunteja. Myös aloittamis- ja lopettamistyöt lasketaan mukaan enimmäistyöaikaan. Niitä voi olla 200 vuodessa, ja niitä ei nyt siis oteta työajassa huomioon. Jaksotyöalat eivät juurikaan laajene. Tämä luettelo on saatettu vastaamaan näitä nykytilan vaatimuksia. Ensihoito tulee jaksotyön piiriin, muilta osin periaatteessa ter-veydenhuollon osalta ei tule muutoksia.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-03 hyvin perusteltuna yliopistojen ja korkeakoulujen huolta siitä, että kun annetaan lisää tehtäviä, esimerkiksi elinikäisen oppimisen mahdollistaminen, mutta ei anneta lisää rahaa, niin miten kummassa se on mahdollista pistää toteen. Toiseksi kannan huolta myöskin tästä opiskelijavalinnasta. Sinänsä joustavoittaminen on hyvä pyrkimys, mutta kuinka aiotte jatkossa varmistua siitä, että valintakriteerit tulevat olemaan kuitenkin läpinäkyviä? Ylipäätään minusta tällä vaalikaudella ollaan menty hieman tämmöiseen eriarvoistavaan suuntaan siinäkin mielessä, että
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 yliopistoissa, ammattikorkeakouluissa, on juuri tätä koulutuksen tason nostamista ja laajentamista, joka on meidän Suomen tärkein voimavara. Kuitenkin tässä jo viitattiin tähän rahoituskysymykseen. Pidän itse tärkeänä, että kun tilauskoulutusta lisätään, se ei saa olla pois normaalista tutkintokoulutuksesta, ja sen takia myöskin rahoitusta pitää lisätä ja turvata. Se on tärkeää, että tilauskoulutus ei mahdollista maksuja EU- ja Eta-maiden kansalaisille, että tilaaja maksaa.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-03 eikä vain avoimena yliopisto-opetuksena. On myöskin hyvä, että ylempään ammattikorkeakoulututkintoon voisi hakea jatkossa, kun uudistusta viedään eteenpäin, jo kahden vuoden työkokemuksella nykyisen kolmen vuoden Tuon terveiset Kuntoutuspäiviltä. Kerroin tästä uudistuksesta, ja terveydenhuoltoala on todella innostunut. Esimerkiksi nyt kuntoutusalalla on todellakin mahdollista saada Jyväskylän yliopiston liikunta- ja lääketieteelliseen tiedekuntaan sellaista täydennyskoulutusta, että meidän sote-osaajat ovat entistä parempia. Eli tämä on nyt mittava loikka siinä, miten voidaan syventää osaamista ja mahdollistaa jatkuva
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-03 Ammattikorkeakoulujen tki-toiminnan perusrahoitus on edelleen erittäin alimitoitettu. Se koostuu pääosin erittäin kilpaillusta ESR- ja EAKR-rahoituksesta, jonka määrä supistuu ja eriytyy alueellisesti. Akatemian rahoitusta AMKit saavat vain marginaalisesti, kuten tiedetään. Myös Business Finlandin myöntöpolitiikka suosii selvästi yliopistoja ja valtion sektoritutkimuslaitoksia.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-03 Tässä ollaan nyt siis yhtäältä antamassa lisätehtäviä korkeakouluille tämän jatkuvan oppimisen ja elinikäisen oppimisen mahdollistamiseksi, mikä on hyvä, että korkeakoulut siinä kantavat vastuuta. Toisaalta linjataan, että se ei saa olla pois tutkintoon johtavasta koulutuksesta, mutta ei anneta lisärahoitusta näiden uusien tehtävien hoitamiseksi. Samanaikaisesti opetus- ja kulttuuriministeri on tämän visiotyön puitteissa linjannut tutkintoon johtavan koulutuksen määrän lisäämisestä, koska halutaan nostaa korkeakoulututkinnon suorittaneiden aikuisten osuus 50 prosenttiin. Eli myöskin tätä tutkintoon johtavaa koulutusta pitäisi korkeakoulujen sitten jatkossa tehdä enemmän, mutta siitä huolimatta tähänkään tarkoitukseen ei ole lisää rahoitusta ohjattu.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa puhemies! Tässä tietysti on kyse isommastakin kokonaisuudesta, josta me keskustelemme, kun puhumme työn murroksesta ja digitalisaatiosta. Vastaus muuten ristiriitaisten johtopäätösten keskellä tuntuu aina olevan, että osaaminen ja koulutus ovat ne, joilla me kansakuntana ja myöskin ehkä yksilötasolla pärjäämme. Näin ollen tämä lähtökohta, jolla tätäkin lakiesitystä on tehty, on sillä tavalla oikea. Haluaisin ministeriltä kysyä nimenomaan tästä, tästä, kun tässähän on fokus korkeakoulutuksessa. Meillä on tietysti ehkä näitä osaamistasohaasteita matalammin koulutetun väestön osalta jopa enemmän, ja tämä on varmaan se haaste, johon meidän täytyy seuraavalla kaudella tarttua. Mutta nyt, kun tässä on tehty tätä yhteistyötä korkeakoulujen kanssa,