Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-06 tapana sanoa, että ”olisihan se aivan onnetonta” — ja olisihan se aivan onnetonta, jos Suomen talous ei vieläkään olisi päässyt kansainvälisen talouden, EU-alueen ja euroalueen talouskasvuun mukaan. Onneksi on päässyt. Mutta niin valtiovarainministeri Orpo totesi, ei tämä 2,6 prosenttia tänä vuonna ja 2 prosenttia ensi vuonna talouskasvua millään tavalla kuitenkaan poikkea niistä näkymistä, mitä tuolla EU-alueella ja kansainvälisessä taloudessa on, jos kansainvälisen talouden ennustetaan kasvavan 3—4 prosenttia ja EU-alueellakin parin prosentin luokkaa. Kun ottaa huomioon, kuinka syvällä olemme olleet, niin sen jälkeen sitä kasvua on aika helppo saada, kun tosi pohjalta lähdetään. Mutta hyvä, että on päästy tähän talouden kasvuun mukaan ja se parantaa työllisyyttä. Suomalainen elinkeinorakennehan on investointivaltainen, ja se yleensä tarkoittaa sitä, että notkahduksesta noustaan viiveellä ja notkahdukseen myöskin syöksytään viiveellä, mutta tämä on laiha lohtu. Jos ne huonot näkymät, mitä väistämättä maailmalla on, sekä poliittinen epävakaus, öljyn hinta, EKP:n rahapolitiikan muutokset ja sitä kautta korkoriskit toteutuvat, niin kyllähän tämä talouden pyrähdys voi aika lyhyeksi jäädä. mitä tulee siihen, kun debatissa käytiin kovaa keskustelua kilpailukyvystä, niin toistan sen nyt tässä varsinaisessa puheenvuorossanikin vielä, että ollaan nyt sitten kikystä, sen syntyhistoriasta, mitä mieltä tahansa, niin kyllähän se on aivan käsittämätöntä, jos lähdetään siitä, että pidemmällä aikavälillä suomalainen kilpailukyky ja suomalaisen elinkeinoelämän mahdollisuus kansainvälisillä markkinoilla ja sitä kautta työllisyys ja talouskasvu perustuisivat jatkossakin siihen, että leikataan palkkoja, pidennetään työaikaa ja samaan aikaan leikataan opetuksesta, tutkimuksesta, tuotekehityksestä ja osaamisesta, niin kuin tällä vaalikaudella on tapahtunut. Kyllä kilpailukyvyn lähteet ovat aivan muualla. Pieniä kehuja on todella annettava hallitukselle niistä ”murusista”, mitä osaamiseen ja koulutukseen tässä lisäbudjetissa annetaan. Vaikka se on pieni osa, niin on tärkeitä kohteita, ja ihan pienenä esimerkkinä mainitsisin sen, että perusopetukseenkin on mahdollista saada opintotukea myös kansanopistojen ulkopuolella. Tämä koskee maahanmuuttajataustaisia oppivelvollisuusiän ylittäneitä, ja se on tärkeätä, että heidät tällä tavalla mahdollistetaan perusopetuksen piiriin ja sitä tuetaan. tuetaan. Arvoisa puhemies! Yksi yksityiskohta, joka tähän sisältyy: Nämä samat ekonomistit, jotka tänään hehkuttivat joidenkin mielestä kovastikin kikyä, ehdottivat myös jämäkkää otetta yritystukien leikkaamiseen. Tähän lisäbudjettiin sisältyy taas nimittäin 46 miljoonaa aikaisemmalta nimeltään Talvivaara, sitten Finnvera ja nyt tällä hetkellä Suomen Malmijalostus Oy. Elikkä sille nyt pääomitetaan 46 miljoonaa. No, se on budjettineutraalia, koska se raha otetaan Teollisuussijoituksesta, sinne aiemmin myönnetyistä muista varoista. Olisin kyllä ministeri Lintilältä kysynyt, jos hän olisi ollut paikalla, eikö niille ollut sitten Teollisuussijoituksessa tarvetta. Ja kun niin kovasti kehutaan, miten hyvin tällä hetkellä Talvivaarassa menee — ja se on hyvä asia, että menee hyvin — onko tällainen 46 miljoonan pääomittaminen näihin yhtiöjärjestelyihin siellä todellakin aivan välttämätöntä? No, sitten lopuksi haluan, rouva puhemies, vielä todeta sen, että kyllä vasemmistoliitto tulee omassa vastalauseessaan ehdottomasti tyrmäämään nämä valinnanvapauspilotit ja niihin tässä lisäbudjetissa myönnetyn lisän, 100 miljoonaa, kuten — kun tämä momentti on auki — myöskin sen 100 miljoonaa, joka on varsinaisessa budjetissa myönnetty vastoin