Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2017-09-26 Arvoisa puhemies! Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteena on vahvistaa maamme kansainvälistä asemaa, turvata itsenäisyys ja alueellinen koskemattomuus sekä parantaa suomalaisten turvallisuutta ja hyvinvointia. Hallitus esittää ulkoasiainministeriön hallinnonalalle vuoden 2018 talousarvioesitykseen yhteensä 1 092:ta miljoonaa euroa. Määrärahojen avulla Suomi edistää kansainvälistä vakautta, rauhaa, demokratiaa, ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta ja tasa-arvoa. ja ennakoimattomuus. Muuttoliike, Euroopan ja Itämeren heikentynyt turvallisuustilanne, kasvanut terrorismin uhka, talouden globalisaatio, maailmankaupan sisäänpäin kääntymisen uhka, ilmastonmuutos ja maailman eri alueilla edelleen vallitseva suuri köyhyys vaikuttavat toimintaamme, ja ne tulee ottaa huomioon toimenpiteissämme. Ulkoasiainhallinnon toimintamenoihin esitetään 218,6:ta miljoonaa euroa, mikä on noin 1,8 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuoden 2017 talousarvioesityksessä oli. Voimavaroja painotetaan maihin, joiden poliittinen ja taloudellinen merkitys Suomelle kasvaa. Toimintatavoissa otetaan huomioon myös yhteistyömahdollisuudet Pohjoismaiden, Baltian maiden ja EU:n ulkosuhdehallinnon kanssa sekä Team Finland ‑toimintamalli. Edustustojen roolia viennin edistämisessä vahvistetaan tiiviissä yhteistoiminnassa tulevan Business Finland ‑organisaation kanssa. Ulkoasiainhallinnon tarjoamia kansalaispalveluja kehitetään ottamalla huomioon konsulipalvelulain muutokset Vuoden 2018 aikana valmistaudutaan myös Suomen EU-puheenjohtajuuteen vuonna 2019 sekä vietetään ulkoasiainhallinnon 100-vuotisjuhlavuotta. Arvoisa puhemies! Kriisinhallinnan merkitys korostuu, kun kasvavina haasteina ovat pakolaisuus, hallitsematon muuttoliike, radikalisaatio ja terrorismi. Suomen etujen mukaista on osallistua terrorisminvastaiseen toimintaan. Kriisinhallinnan keinoin osana Suomen muuta toimintaa pyritään vakauttamaan heikkoja valtioita ja luomaan parempia elinehtoja ihmisten elämälle. Kriisinhallinta edistää myös kansallisen puolustuksen kehittämistä. Suomalaisten kriisinhallintajoukkojen ylläpitomenoihin esitetään 52,6:ta miljoonaa euroa. Siviilihenkilöstön osallistumiseen kriisinhallintaan esitetään 15,4:ää miljoonaa euroa, joista 500 000 euroa kohdistetaan rauhanvälitykseen. Suurimmat kriisinhallintaoperaatiot ovat UNIFIL-operaatio Libanonissa, Irakin koulutusoperaatio ja Resolute Support ‑operaatio Afganistanissa, mutta Suomi osallistuu operaatioihin myös Kosovossa, Välimeren alueella ja Afrikassa. Suurin osa Suomen siviilikriisinhallintaosallistumisesta suuntautuu EU:n operaatioihin. Sotilaallisiin kriisinhallintatehtäviin ja siviilikriisinhallintatehtäviin palkattua henkilöstöä arvioidaan vuonna 2018 olevan noin 640 henkilöä. Arvoisa puhemies! Kehitysyhteistyömenojen arvioidaan vuonna 2018 olevan yhteensä 886,3 miljoonaa euroa, mikä vastaa tämänhetkisten ennusteiden mukaan noin 0,38:aa prosenttia bruttokansantulosta. Ministeri Mykkänen kertoo puheenvuorossaan sisällöistä ja painopisteistä, mitä tämän alan asioihin ja kysymyksiin tulee. Muista määrärahoista haluan nostaa esille nämä: Itämeren, Barentsin ja arktisen alueen yhteistyöhön esitetään 1,8:aa miljoonaa euroa, ja toiminnassa painotetaan Suomen Arktisen neuvoston puheenjohtajuutta 2017—2019 tukevia hankkeita. Jäsenmaksuihin ja rahoitusosuuksiin esitetään 90:tä miljoonaa euroa. Suurin osa määrärahasta kohdistuu Suomen maksuosuuksiin YK:lle. Arvoisa puhemies! Ulkoministeriön hallinnonalalle arvioidaan kertyvän 33,9 miljoonaa euroa sellaisia tuloja, jotka eivät sisälly ministeriön toimintamenoihin.