Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 Pääministeri Sipilän hallituksen lääkkeet talouden tervehdyttämiseen ja Suomen kilpailukyvyn parantamiseen ovat osoittautuneet oikeiksi, mutta tietysti tarvitsemme täsmälääkitystä vielä jatkoonkin, ja siksi lisätalousarviossa on hyviä panostuksia siihen, että Suomi laitetaan kuntoon, työllisyys parantuu edelleen ja saamme osaavaa työvoimaa koulutuksen kautta työvoimapulasta kärsiville aloille. kaikkein parasta antia tässä talouskasvun temmellyksessä on se, että valtion velanotto kuitenkin vähenee arvioidusta 3 miljardista 1,7 miljardiin euroon tänä kuluvana vuotena. Se on hyvä osoitus siitä, että valtion tarve velanotolle vähenee, mutta ennen kaikkea lähestymme sitä aikaa, että velanotto kokonaisuudessaan loppuu ja pystymme pikkuhiljaa maksamaan tuota lähes 108 miljardin euron euron lainamäärää, joka Suomen taakkana tällä hetkellä on, mikä on noin 46 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Eli kyllä tämän velan määrän pitäisi jo hillitä eduskunnan keltaiseen kirjaan laitettavien hankkeiden, tavoitteiden, toiveiden ja korotusten plusmerkkistä osuutta siitä, eli edelleen meidän pitää elää suu säkkiä myöten kireästi sillä tavalla, että velanottoon emme seuraavina vuosina sorru. Arvoisa puhemies! On tärkeää siis todellakin, että Sipilän hallitus nyt laittaa panostuksia työvoimapalveluiden ja työn vastaanottamisen mahdollisuuksiin, niin että me teemme kaikkemme siinä, että selätämme kohtaanto-ongelman, joka on todella suuri este, kasvun este, Etelä‑ ja Pohjois-Suomessa kaivannaisteollisuudessa, metalliteollisuudessa ja matkailussa, joihin kipeästi tarvitaan osaavaa ja koulutettua työvoimaa. Sinne me tarvitsemme panostuksia lisää. lisätalousarviossa esitetään työnhakijoiden jatko‑ ja täydennyskoulutukseen 24 miljoonaa euroa. Lisäksi vaikeassa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen edistämiseksi lisätään 5 miljoonaa euroa. Tällä käynnistetään kasvupalvelupilotteja. Näiden lisäksi työ‑ ja elinkeinotoimistoihin laitetaan lisää henkilöresursseja 206 henkilötyövuoden verran, ja tällä pyritään mahdollistamaan se, että aktiivimallin käyttöönotto ja soveltaminen olisivat mahdollisimman hyvin toteutettavissa työttömien osalta. Erityisen tyytyväinen olen siihen, että kun me pyrimme löytämään kasvun avaimia yhä enemmän ja myöskin niin, että panostukset täällä eduskunnassa näkyisivät maakunnissa ja yrityksissä ja työllisyyden kasvussa, niin ennen kaikkea perusväylänpitoon ja väyläverkoston kehittämiseen laitetut eurot tulevat moninkertaisena takaisin. Me mahdollistamme monia isoja investointeja, ja esimerkiksi joku eritasoliittymän parantaminen lisätalousarviossa olevien kahden hankkeen osalta mahdollistaa nytkin tulevien isojen teollisuusinvestointien ja työpaikkojen syntymisen. Olen tyytyväinen siihen, että Keski-Pasilan keskustakorttelin kehittämiseenkin, lisäraiteen rakentamiseen, löytyi 8,8 miljoonan euron valtuuden korottaminen — se parantaa kapasiteettia radan varrella — mutta myös aivan välttämättömän valtatie 4 Oulu—Kemi ‑hankkeen lisärahoittamiseen siltojen osalta, johon on luvassa 15 miljoonan euron Oulujoen siltojen uudelleenrakentamisen määräraha. Tämäkin on aivan välttämätön, jotta pidämme Nelostien hyvässä kunnossa ja se kasvu ja kehitys tapahtuvat ennen kaikkea eteenpäin. Mutta olen edelleenkin samaa mieltä siitä, mitä edustaja Taavitsainen otti täällä edellä esille, että perusväylänpitoon ja korjausvelkaan tulee kiinnittää tulevinakin vuosina erityistä huomiota. Me olemme tänä kuluvana vuotena perusväylänpidon korjausvelan suhteen supervuodessa, kesällä on luvassa monia tienparannuksia ja myöskin rataosuuksien parantamisia — siis olemassa olevan infran kohentamiseksi. Ne superpanostukset tulevat hallituksen kärkihankkeena, ja toivon, että seuraavatkin hallitukset arvostavat ja arvottavat sen, että meidän perusväylänpidon pitää olla kunnossa silloin, kun me mietimme esimerkiksi uusia kehittämishankkeita ja uusia investointeja. Korjausvelkaa on edelleen satamissa, radoilla ja teillä todella paljon, ja sen eteen me nyt mietimme uusia rahoitusratkaisuja suoran budjettirahoituksen ulkopuolelta. Mitä ne tulevat olemaan, niin sitä ratkotaan parhaillaan parlamentaarisessa työryhmässä. Hallitus on myös vastannut huutoon siitä, että kun Malmin korvaavan kentän kehittäminen nyt tuli aiheelliseksi, niin me arvostamme ja näemme pienilmailun tulevaisuuden tärkeänä niin henkilö‑ kuin tavaraliikenteenkin osalta. Malmin korvaavan kentän kehittämiseen on nyt luvassa 2 miljoonaa euroa siirtomäärärahaa, ja sillä pyrimme ylläpitämään pääkaupunkiseudun ilmailun