Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-18 vi talar om nästa års budget talar vi samtidigt om framtiden. När vi fattar beslut om hur vi ska använda våra pengar bestämmer vi samtidigt i vilken riktning vi vill styra Finland. Vad vi väljer att satsa på nu har betydelse för hur framtidens Finland ser ut. Framtiden är nyckelordet. Vi ska tänka långsiktigt i våra val. För vem bygger vi framtidens Finland? Jo, för kommande generationer. Därför ska vi satsa på skola och utbildning. Anna-Maja Henriksson tog i sitt tal upp att nästa riksdagsval kommer att vara ett utbildningsval. Någon kan ju säga att det föregående också var det, men här är vi ändå. SFP vill satsa på hela skolstigen från daghemmet till högskolestudierna. En av de självklara satsningarna är en subjektiv rätt till dagvård. Nå, det är ju faktiskt ingen satsning, för regeringens inbesparing, där de avskaffade den subjektiva rätten — ja — den inbesparingen uteblev. Men den är fortfarande avskaffad. Ärade talman! SFP vill också se en mer jämställd framtid i Finland. Därför är det viktigt att nästa regering prioriterar att genomföra en familjeledighetsreform. Genom reformer som stöder jämställdheten i dag sår vi frön för en mer jämställd framtid och en högre sysselsättningsgrad. SFP anser att en familjeledighetsreform ska få kosta, för endast då innebär det att reformen är tillräckligt omfattande för att skapa den förändring vi behöver. ska stöda ansvarsfördelningen i familjerna och öka på flexibiliteten så att det är lättare att kombinera familj och arbete både för mamma och pappa. Arvoisa puhemies! Tämä kesä oli poikkeuksellisen lämmin, lämpimin kymmeneen vuoteen. Suomessa mitattiin yhteensä 63 hellepäivää. Vaikka lämpimästä säästä toki sai nauttia, tämä kesä antoi meille suomalaisille myös esimakua kiihtyvästä ilmastonmuutoksesta. Ilmastonmuutos on aikamme suurin haaste. Jo lähitulevaisuuden kannalta on äärimmäisen tärkeää, että jokainen päätös tehdään kestävällä pohjalla ja päätöksen ilmastovaikutukset huomioon ottaen. pitkään jatkunut kuivuus piinasi myös maanviljelijöitä. Tämä vuosi on maanviljelijöille huonoin 30 vuoteen, ja vuoden viljasadosta ennustetaan tulevan 2000‑luvun pienin. Siksi on hyvä, että hallitus päätti 30 miljoonan kriisipaketista tämän vuoden lisäta-lousarvioon helpottamaan maanviljelijöiden tilannetta. emme kuitenkaan voi rakentaa tulevaisuuttamme kriisipakettien varaan. Ennakoimattomista sääolosuhteista tulee väistämättä yhä tavallisempi ilmiö. Ilmasto muuttuu, ja sen hillitsemiseksi myös Suomen tulee kantaa vastuunsa. Me rakennamme tulevaisuuden Suomea ja maailmaa tuleville sukupolville. Valinnoilla, joita teemme tänään, on kauaskantoisia vaikutuksia. Tämän takia tarvitsemme panostuksia uusiutuvaan energiaan, kiertotalouteen ja päästöttömien teknologioiden kehitykseen. Meillä tulee myös luopua sähköintensiivisen teollisuuden tuista ja muista ilmaston kannalta haitallisista tuista pikimmiten. Lämpimät säät johtivat myös ennennäkemättömiin sinileväkukintoihin. Tänä kesänä Suomenlahden levätilanne oli koko vuosikymmenen pahin. Itämeri ei voi hyvin. Hallitusta onkin tässä kiitettävä siitä, että Itämeren ja sisävesien suojeluun myönnetään yhteensä 45 miljoonaa euroa jaettavaksi seuraavan kolmen vuoden aikana. Ensi vuoden osuus on 15 miljoonaa euroa. Arvoisa puhemies! Jokaisella tässä salissa tehdyllä päätöksellä vaikutetaan tulevaisuuteen niin Suomessa kuin muuallakin maailmassa. Suomen tulee kantaa vastuunsa myös globaalilla tasolla nostamalla kehitysyhteistyön määrärahoja 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Panostamalla kestävään maailmaan panostamme samalla kestävään tulevaisuuteen myös Suomessa. On syytä iloita siitä, että sekä ministeri Sipilä että ministeri Orpo ovat puhuneet sekä kiintiöpakolaismäärän noston puolesta että kehitysavun korottamisesta niin, että olisimme 0,7 prosentin polulla. Kysymys on ainoastaan siitä, miksi mitään ei tapahdu. Miten on mahdollista, että pääministeri linjaa jotain ja mitään ei tapahdu, kehitysavun suhteen, ei meidän pakolaiskiintiön suhteen? Erityisen kiusallista koko loogisen ajatuksenjuoksun kannalta on se, että vedotaan pakolaiskiintiön osalta siihen, että voimme nostaa kiintiötä sikäli kuin EU panee täytäntöön ajatukset siitä, että käsittelykeskuksia sijoitettaisiin EU:n rajoille. Se, mikä siinä vaiheessa jää sanomatta, on se, että niihin suunnitelmiin kuuluu oleellisena osana ajatus pakollisesta, sitovasta taakanjaosta, ja se taas on jotain, mitä Suomen hallitus vastustaa, eli suostumme johonkin, kunhan tapahtuu jotain, mitä me itse vastustamme — sellainen logiikka, edustaja Ala-Nissilä. Arvoisa puhemies! Sanoilla on merkitystä. Politiikan uskottavuus perustuu siihen, että tarkoittaa, mitä sanoo.