Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Kiitoksia ryhmille hyvistä, valmistelluista puheenvuoroista! Nopeasti muutamia kommentteja. Aloitetaan tästä korjausvelkakysymyksestä: Hallituksellahan oli 600 miljoonan ylimääräinen rahoitus korjausvelan purkamiseen, ja se loppuu nyt tähän vuoteen, mutta kokonaisuudessaan tämä hallitus on käyttänyt ja tulee käyttämään yhteensä 4,8 miljardia perustienpitoon, edellinen hallitus miljardin vähemmän, eli kokonaisuus on miljardin isompi, ja jatko korjausvelan isommasta purusta kuuluu ehdottomasti seuraavalle hallitukselle, koska se vaatii erillisrahoitusratkaisun. Kuntataloudesta ja vanhusten palveluista: KD erinomaisessa puheenvuorossaan otti esille tämän. Huoli vanhuspalveluista on oikea, mutta haluaisin sanoa sen, että kunnissa käydään erityisesti se lähitaistelu, miten vanhusten palveluja hoidetaan. Kuntatalous on vahvempi kuin 20 vuoteen, jos katsoo tunnuslukuja. Ja vahvempi kuntatalous, jota hyvä työllisyys- ja talouspolitiikka on edistänyt, antaa kunnille mahdollisuuksia selvitä siitä vaikeasta kysymyksestä. Kuntataloudesta muuten: Hallitus ei ole leikannut 300 miljoonaa, kuten täällä jossain sanottiin. Se perustuu laskentajärjestelmään, jossa vuosittain tasataan olemassa olevien lainsäädännön sopimusten mukaan kuntien ja valtion välistä suhdetta. Emme ole tehneet leikkauksia, vaan tämä budjettiesitys on päätösperusteisesti neutraali. huomiota pakolaiskiintiökysymykseen: On jäänyt vähemmälle huomiolle, että hallitus sopi budjettiriihen yhteydessä, että mikäli Euroopan unioni löytää ratkaisun, jossa turvapaikkahaku keskitetään EU:n yhteisiin keskuksiin rajan yli suuntautuvan suoran turvapaikan haun sijaan, niin silloin hallitus ottaa käsittelyyn tämän pakolaiskiintiön, kiintiöpakolaisten määrän nostamisen. Tämä oli mielestäni järkevä päätös. Vasemmistoliitolle ja muillekin: valtiovarainministeriön muistion mukaan kestävyysvaje vuodesta 15 vuoteen 18 kapenee puolellatoista prosenttiyksiköllä. Tämä on merkittävä luku. Kestävyysvaje on edelleen suuri haaste, mutta teillä oli onneksi vääriä tietoja tässä, eli tilanne ei ole näin huono, vaan parempaan suuntaan mennään, edustaja Andersson. — Vääriä faktoja, olen toiminut, ainakin minun mielestäni, sen eteen, että kenenkään työnverotus ei kiristy, mutta se olisi tehty neutraalisti välillisiä ja haittaveroja kiristämällä. Nyt tähän puhteeseen ei jouduttu, mikä helpotti tilannetta. Mutta muutoin, tämä myöskin vihreille: haitta- ja päästöveroja on kiristetty 250 miljoonalla tämän hallituksen toimesta. Me emme ole laskeneet yhdenkään haittaveron tasoa. Jos tämä ero laskee, kun me kiristämme toisia haittaveroja ja toiset pysyvät ennallaan, niin se ei tarkoita, että me olisimme suosineet lisää niitä toisia, esimerkiksi dieselpolttoainetta, jos ei sitä kiristetty. Eli pidättäydytään faktoissa näissä kysymyksissä. Vihreille edelleen: Puhuitte, edustaja Yanar, hukatusta mahdollisuudesta. Minä nyt muistuttaisin siitä, että takana oli hukattu vuosikymmenen, kun tämä hallitus aloitti, senkin hallituksen jäljiltä, jossa yhdessä oltiin. Meillä oli hukattu vuosikymmen taloudessa, koska työllisyys ei parantunut, talous ei kasvanut. Siitä johtui se, että me jouduimme tekemään niitä ratkaisuja. Te puhuitte, että otetaan lainaa ja velkaa enemmän. Me olimme silloin kolme ja puoli vuotta sitten siinä tilanteessa, että emme me olisi voineet ottaa enempää lainaa antaaksemme sitä lainaa kaikkiin hyviin tarkoituksiin. Me jouduimme ensin pistämään talouden kuntoon. Nyt meillä on tukevaa maata jalkojen alla. Nyt me olemme voineet tehdä muun muassa tämän Suomen Akatemian ja Business Finlandin yli 100 miljoonan panoksen, jota ovat kiittäneet muun muassa Unifi ja professorit. Eli kiitosta tulee tästä, onneksi, muualta kuin tästä salista. Sitten vielä näistä yritystuista voisin kysyä: haluaisitteko todella pysäyttää esimerkiksi tärkeät sellutehdasinvestoinnit? Viimeiseksi, arvoisat sosiaalidemokraatit, teillä on kovin synkkä kuva siitä, miltä tämä maailma näyttää ja miltä Suomi näyttää, mutta minulla on teille hyviä uutisia: talous kasvaa, 110 000 ihmistä on päässyt töihin, 110 000 taloutta, isä tai äiti on saanut työpaikan, velkaantuminen on taittunut, julkinen talous on tasapainottumassa, tuhansia avoimia työpaikkoja. Julkinen talous on vahvalla pohjalla, ja voisi sanoa, että hyvinvointiyhteiskunta on pelastettu.