Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-21 Edustaja Karimäki tuossa äskeisessä puheenvuorossa kertoikin, että viime kaudellahan tätä lakihanketta yritettiin viedä läpi oikeusministeriön toimesta, mutta silloin itse valtioneuvoston jäsenenä pystyin estämään sen etenemisen. Nyt tämä sama oikeusministeriössä valmisteltu esitys on edennyt kansalais-aloitteen kautta. Nykyisen lainsäädännön mukaan äitiys perustuu joko synnyttämiseen tai adoptioon. Lisäksi meillä on sijaisäitejä ja sosiaalisia vanhempia. Tällä aloitteella nyt siis halutaan, että sisäisen adoptioprosessin sijasta synnyttävän äidin naiskumppani voidaan tunnustaa äidiksi jo ennen synnytystä äitiysneuvolassa. Tällä lakihankkeella halutaan siis tuoda suomalaiseen lainsäädäntöön tunnustamiseen perustuva äitiys silloin kun naispari on hankkinut lapsen hedelmöityshoitojen avulla, ja kyllä tämä on hyvin suuri ja perustava muutos. Tämä koko lakipaketti kertoo myös siitä, miten monimutkaista ja miten elämälle vierasta on yrittää sovittaa sukupuolineutraaliuteen pyrkivään lainsäädäntöön se tosiasia, että lapsi kuitenkin — siis jokainen lapsi — saa alkunsa yhdestä biologisesta äidistä ja yhdestä biologisesta isästä. Koko isyyslainsäädäntö on lähtenyt siitä, että lapsen biologinen isä pyritään vahvistamaan lapsen isäksi. Lähtökohtana tässä on ollut juuri lapsen etu saada vahvistettua ne tosiasialliset vanhempansa. Täällä on paljon käyty keskustelua siitä, ketkä ovat ne tosiasialliset vanhemmat, ja pidän kyllä merkillisenä, että tässä halutaan sivuuttaa tämä biologinen tosiasia, biologinen todellisuus, kokonaan. Äitiyslakiehdotus on siis eräänlainen muunnos isyyslaista, ja tässä ehdotuksessa yritetään muokata isyyslakia sopivaksi äidiksi tunnustamiseen, vaikka sen biologinen perusta on täysin erilainen. Tämä rinnastus on senkin vuoksi ongelmallista, että isyyslain mukainen isyys on geneettisesti selvitettävissä, toisin kuin on tässä äitiyslaissa. Ei tästä toisesta naisesta voida geneettisesti selvittää, että hän nyt tosiasiallisesti on tämän lapsen äiti. Tosiasia on sekin, että kun lapselle vahvistetaan kaksi äitiä, niin hänelle ei voitaisi myöhemmin vahvistaa isää, vaikka kävisi niin, että tämä sukusolunsa luovuttanut mies haluaisi ryhtyä myöhemmin isäksi ja sitä haluaisivat kenties tämä lapsi ja myös synnyttänyt äiti. Kyllä näitä mielenmuutoksia tapahtuu, esimerkiksi siinä tilanteessa, jos tämä mies toteaa, että hän ei muulla tavoin tule isäksi, ja hänelle herää se isäksi tulemisen halu ja halu kantaa vastuuta tästä lapsesta. Tämä lapsi ei voi koskaan saada itselleen juridista isää. Tämä on kyllä mielestäni ristiriidassa sen periaatteen ja hengen kanssa, mitä Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on viime vuosina useissa ratkaisuissaan vahvistanut. Siellä on lähdetty siitä, että ihmisellä on oikeus tuntea biologinen syntyperänsä, oikeus saada selville nimenomaan, kuka se biologinen isä on, koska se ei ole niin helposti aina selvitettävissä kuin se, kuka se biologinen äiti on. on. Ihmisen identiteetin kannalta tämä on hyvin tärkeää, koska tätä koskevalla tiedolla on merkitystä ihmisen persoonallisuuden muotoutumisessa. on lähtökohtaisesti jokaisella riippumatta siitä, missä ikä- tai elämänvaiheessa ihminen on, ja myös lapsen identiteetin kehityksen kannalta on merkityksellistä, että hän voi tuntea biologiset juurensa ja että hän voi myös isäänsä muodostaa suhteen. Oikeus saada aikuiseksi tultuaan tieto sukusolujen luovuttajan henkilöllisyydestä ei kyllä tätä tarvetta korvaa. Perusongelma tässä mielestäni on se, että henkilöllä on oikeus saada tieto tämän biologisen isän henkilöllisyydestä vasta 18-vuotiaana eli aikuisena, eli lapsella ei ole tämän esityksen mukaan lainkaan oikeutta saada tätä tietoa, vaikka ajattelen, että esimerkiksi murrosiän kehityksessä se olisi tärkeää. Esimerkiksi adoptioperheissähän pidetään aika tärkeänä sitä, että jo aika varhaisesta vaiheesta lähtien lapsi saa rehellisen tiedon omasta syntyperästään. Mutta lapsi ei saa tässä edes tätä tietoa lain mukaan ennen 18 vuoden ikää. Juuri tämän takia, kun on näin syvistä asioista kysymys, näin syvistä kysymyksistä kyse, ihmettelen sitä, että lakivaliokunta ei suostunut pyytämään lausuntoa perustuslakivaliokunnalta tästä asiasta, että siellä ei lähdetty siihen, että olisi pyydetty perustuslakivaliokunnalta lausunto. Tässä on kysymys joka tapauksessa syvistä perus- ja ihmisoikeusnäkökulmista. On kysymys hyvin syvistä käsitteistä: äitiydestä, isyydestä, lapsen oikeudesta. Ja kyllähän lakivaliokunnassa oli myös asiantuntijoita, jotka olivat sitä mieltä, että olisi pitänyt perustuslakivaliokunnan lausunto pyytää. Muun muassa Jyrki Anttisen asiantuntijalausunnossa todetaan, että ”ehdotettu sääntely johtaa lapsen isyyden vahvistamisen kaventamiseen, ja heidän haavoittuvan asemansa ja myöhempien oikeutettujen intressiensä vuoksi asia tulisi saattaa perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi nykyisen perusoikeustulkinnan valossa”. No, miksi tähän hankkeeseen on lähdetty? Mikä on se syy, minkä takia näin monimutkaista lainsäädäntöä ollaan tekemässä? Kyllä väitän, että perimmäinen syy on ideologinen. Perimmäinen syy on se, että halutaan saada ideologinen sukupuolineutraali ajattelumalli myös tähän vanhemmuuden käsitteeseen. Pidän kyllä huolestuttavana sitä, että — niin kuin täällä on muutamissa puheenvuoroissa käynyt ilmi — haluttaisiin eroon kokonaan näistä äitiyden ja isyyden käsitteistä, että meillä olisi pelkkä vanhemmuuslaki. Siinä nyt mentäisiin aivan ojasta allikkoon, jos tähän lähdettäisiin. Ja valitettavasti tässä lainsäädännössä lapsen etu jyrätään tämän sukupuolineutraalin ideologian alle. Perusongelma mielestäni tässä on meillä hedelmöityshoitolaki jo tällä hetkellä tuottaa isättömiä lapsia. Eli pidän kyllä ongelmallisena edelleen sitä muutosta, joka taannoin tehtiin, jossa hedelmöityshoitoja ryhdyttiin antamaan ilman isän mahdollisuutta yksinäisille naisille, ilman sitä, että perheeseen tulee isä. Toki nykyisessä lainsäädännössä se isän saaminen juridiseksi vanhemmaksi on kuitenkin vielä periaatteessa mahdollista, mutta nyt se poistetaan kokonaan eli tässä astutaan askel vielä huonompaan suuntaan.