Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-26 Arvoisa puhemies! Nyt käsittelyssä oleva työttömyysturvan aktiivimalli jatkaa hallituksen politiikkaa, jossa työttömyys nähdään yksilöiden omana syynä, ei työpaikkojen vähyydestä ja työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmista johtuvana asiana. Juuri tämä on aktiivimallin keskeisimpiä heikkouksia. Tiivistetysti voidaan todeta, että aktiivimallista uhkaa tulla pikemminkin työttömyysturvaa heikentävä ja byrokratiaa lisäävä kiristys työttömien ihmisten arkeen kuin malli, joka lisäisi aidosti aktiivisuutta ja työllistymisen mahdollisuuksia. Esityksen keskeiset ongelmat liittyvätkin työttömien toimeentulon heikennyksiin sekä siihen, ettei työttömän oma aktiivisuus välttämättä riitä etuuden turvaamiseen. Aktiivisuusedellytyksen täyttymiseen vaikuttavat olennaisesti tarjolla olevien työpaikkojen määrä ja laatu sekä TE-toimistojen mahdollisuudet tarjota palkkatuettua työtä tai työllistymistä edistäviä palveluja. Työllistymismahdollisuuksien ja työllistämispalvelujen osalta on puolestaan suurta vaihtelua alueittain ja paikkakunnittain. Myös työllistymistä edistävään palveluun osallistumisessa ja palveluiden kestossa on eroja. Mikäli aktiivisuusedellytys ei täyty, on vaikutus peruspäivärahaan ja työmarkkinatukea saavan etuuteen ilman korotusosia noin 32 euroa kuukaudessa ja ansiopäivärahaan keskimäärin noin 66 euroa kuukaudessa. Sanktio on tuntuva pienituloiselle työttömälle. Arvoisa puhemies! Asiantuntijalausunnoissa esityksen tavoitetta eli aktiivisuuden lisäämistä pidettiin kannatettavana. Myös SDP pitää tavoitetta aktiivisuuden lisäämisestä kannatettavana. Sen sijaan yhdymme lausunnonantajien huoleen siitä, ettei nyt esitetty malli tue tätä tavoitetta tarkoituksenmukaisella tavalla. Asiantuntijat olivatkin hallituksen esitykseen nähden eri mieltä siitä, millaisilla keinoilla työttömyysetuuden saajien aktiivisuutta tulisi tukea. Useissa lausunnoissa katsottiin, että aktiivimallin ulottaminen työmarkkinatuen saajiin tarkoittaa käytännössä etuuden tason automaattista leikkaamista pysyvästi tai vähintäänkin pitkäaikaisesti. Lisäksi monissa lausunnoissa katsottiin, ettei malli kohtele työttömyysetuuden saajia tasa-arvoisesti työllistämismahdollisuuksien alueellisten erojen vuoksi. Lausunnoissa katsottiin myös, että ammattialakohtaiset mahdollisuudet työllistyä lyhytkestoisesti vaihtelevat niin suuresti, että myös tästä erosta syntyy epätasa-arvoa työttömyysetuuden saajien kesken. Arvoisa puhemies! Aktiivimalli ei ole istuvan hallituksen ensimmäinen työttömien asemaa kiristävä toimenpide, vaan työttömien toimeentuloa on leikattu jo aiemmin. Työttömyysturvaa on heikennetty muun muassa indeksileikkausten ja ‑jäädytysten myötä, ja lisäksi sekä peruspäivärahan että ansiosidonnaisen työttömyysturvan kestoa on lyhennetty merkittävästi ja esimerkiksi korotusosia on poistettu. Myös yleisen asumistuen tasoa ollaan jälleen heikentämässä. Kehitys on huolestuttavaa, sillä esimerkiksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean mukaan suomalaisen työmarkkinatuen ja peruspäivärahan taso on nykyiselläänkin riittämätön. Hallituksen esityksen mukaan aktiivimalli lisää sekä asumistuen että toimeentulotuen tarvetta usealla miljoonalla eurolla. On huomattava, että toimeentulotuki osaltaan pudottaa ihmisen loukkuun, josta työllistyminen lyhytkestoiseen työhön ei käytännössä kannata. Koska malli kohtelee ihmisiä eriarvoisesti, etenkin asuinpaikasta riippuen, on käytännössä kyseessä työttömyysturvan leikkaus. Jos avoimia työpaikkoja ja työllisyyspalveluja ei ole riittävästi tarjolla, on työttömän hyvin vaikea täyttää häneltä vaadittua aktiivisuusedellytystä. Työttömien ahdinkoa syventää myös se, että työllisyysmäärärahoja on leikattu reilulla kolmanneksella vuoden 2015 tasosta. Arvoisa puhemies! Aktiivimalli näyttää työttömien ihmisten näkökulmasta lähinnä työttömyysturvan heikennykseltä, ei aktiivisuuteen kannustavalta tai sitä tukevalta mallilta. Sen sijaan, että mietitään uusia keinoja työttömien ihmisten kyttäämiseen ja etuuksien leikkaamiseen näennäisen aktivoinnin varjolla,