Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-17 valtiontalouden kehyksistä tulevalle ajalle on erittäin mielenkiintoinen ja ehdottomasti tutustumisen arvoinen. Kiistämätön tosiasia kuitenkin on, että tällä hetkellä talous kasvaa erittäin vahvasti. Kuten moni suomalainen ministeri on sanonut omissa puheenvuoroissaan pääministeri Sipilästä alkaen, talouskasvua on kaikilla talouden aloilla, ja mikä on pantava erikoisesti merkille, on se, että kasvua on kaikkialla Suomen alueella, ihan pohjoisimmasta Suomesta alkaen, mikä on valtava poikkeus siihen, mitä esimerkiksi viime vaalikauden lopulla oli. Silloinhan julkisen talouden asema oli todella tukala. Valtio velkaantui viime vaalikaudella noin 20 miljardia, kuntien velkaantuminen viime vaalikaudella oli 7 miljardia, kassa heikkeni lähes 10 miljardia valtiolla, ja sitten valtion omaisuutta myytiin lähes 4 miljardilla eurolla. Eli kokonaissaldo oli lähemmäs 40 miljardia miinuksella — julkisen talouden asema heikkeni lähes 40 miljardilla eurolla. Jokainen järkevä talousihminen ja kansanedustaja tietää sen, että tällaisella menolla ei voinut enää jatkaa, ei kerta kaikkiaan. Olisimme joutuneet samalle tielle kuin missä Kreikka on nyt ja minne Venezuela on syöksymässä, Kansainvälisen valuuttarahaston huomaan, niin että sieltä olisivat tulleet sitten sellaiset talouspäättäjät, jotka eivät kysele, paljonko leikataan. Ne ilmoittavat vain leikkausprosentit, ja sillä sipuli. Mutta nyt talous on kääntynyt, ja siitä meidän tulee olla iloisia, mutta meidän on kannettava myös vastuumme. Tällä tiellä pitää pysyä. Meillä on tällä hetkellä tilanne, jossa lähes 100 000 uutta työpaikkaa on saatu aikaiseksi ja valtionvelka on saatu pikkuhiljaa kuriin, ja näyttää siltä, että vuoden 2020 tienoilla todellakin valtionvelan kasvu loppuu ja saamme pikkuhiljaa käännettyä valtiontalouden velanmaksun puolelle. Jonain päivänä velatkin on maksettava. Emme voi ottaa velkaa tulevien sukupolvien maksettavaksi loputtomiin, kyllä se jonain päivänä on tehtävä, meidän itse. Työllisyysaste on noussut yli 71 prosentin, ja moni ajattelee, että nyt olemme saavuttaneet jotain ainutlaatuista. Se on totta, että olemme erittäin hyvässä tilanteessa senkin suhteen. Mutta tämä 71 prosentin tilanne tällä hetkellä ei missään nimessä ole se tavoite, mihin jäämme, vaan oikean tavoitteen pitää olla tuolla 75 prosentin yläpuolella elikkä 75 prosenttia työikäisistä ihmisistä on töissä. tämä on meidän tavoitteemme, johon pitää pyrkiä tämän vaalikauden jälkeen. Tämän hallituksen teot ovat kiistämättömän hyvät, mutta tähänkään tavoitteeseen ei pidä olla tyytyväisiä, vaan se hyvinvointivaltio on todella ansaittava joka vuosi uudestaan, joka päivä uudestaan. Ja kun katsotaan sitten valtiontalouden toimia, millä tämä on saatu aikaan ja mitä kehysriihessä päätettiin, niin kasvu on saatu ensinnäkin erittäin vahvalle pohjalle. Sehän oli tavoite numero 1. Julkinen talous on tulossa kestävälle pohjalle, ja sitä ei rakenneta enää velan varaan. Tämä on se toinen merkittävä tavoite ja saavutettu tavoite. Ja sitten kolmantena, mikä on kaikkein tärkein, varsinkin nuorten kannalta: työ etusijalle kaikissa päätöksissä. Työ on se, jolla tämä maa on rakennettu, ja työllä se rakennetaan tulevinakin vuosikymmeninä. Arvoisa rouva puhemies, tämä on pantava ihan erikseen merkille, koska jos me emme saa työllisyysastetta nousemaan, se tarkoittaa sitä, että esimerkiksi valtiontalouden menoista työttömyysmenot, jotka viime vuonna olivat vielä reilusti yli 4 miljardia euroa, olivat aivan valtavan iso luku, liian iso. Mitä pienemmäksi saamme työttömyyden puristettua, sen paremmin valtiontalous ja julkinen talous jaksaa. Totta kai se vaikuttaa ihan suoraviivaisesti myös kuntatalouteen. Se, missä iso muutos on tällä vaalikaudella tapahtunut — nyt on puhuttu paljon esimerkiksi lasten ja nuorten asemasta — on kuntien talousasemassa, joka on erittäin vahvasti parantunut. Viime vaalikauden lopulla meillä oli noin 40 kriisikuntaa. Tällä hetkellä nyt valmistumassa olevien tilinpäätösten mukaan näitä kriisikuntia on kolme kappaletta. kuntataloudet ovat vahvistuneet erittäin paljon, ja kunnathan ovat se organisaatio, joka lapsille ja nuorille tekee ne palvelut. Siellä ovat nämä tarvittavat päiväkotipalvelut, koulupalvelut, on ala-asteet, on yläasteet, on lukiot sun muut. nimenomaan kuntatalouden kautta asiaa pitää tarkastella. Julkisen talouden vahvistuminen nimenomaan näkyy erittäin hyvin kuntataloudessa, ja kun työpaikkoja saamme lisää tehtyä tähän maahan ja ennen kaikkea pidettyä kilpailukykymme yllä... Työpaikkoja ei synny, jos suomalaiset tuotteet eivät mene maailmanmarkkinoille.