Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2017-05-23 Arvoisa puhemies! Eduskunnan käsittelyssä parhaillaan on suurin julkisten palveluiden järjestämistä koskeva muutos 100-vuotiaan Suomen historiassa. Useat eduskunnan valiokunnat ovat käsitelleet maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisen uudistamista koskevaa esitystä pian kahden kuukauden ajan, ja työ jatkuu tiiviinä valiokunnissa. Eduskunnan jo käsittelyssä olevassa esityksessä on ehdotus siitä, miten perustettavien maakuntien sosiaali- ja terveydenhuollon, pelastustoimen ja ympäristöterveydenhuollon järjestämiseen perustuva rahoitus toteutettaisiin. Näiden tehtävien rinnalla tulevat maakunnat vastaisivat myös muun muassa aluekehitys- ja rakennerahastotoiminnasta, elinkeinojen edistämisestä sekä alueiden käyttöön, maataloushallintoon, lomitukseen, alueelliseen tienpitoon, vesitehtäviin, rakentamisen ohjaukseen, kulttuuriympäristöön, maakunnalliseen identiteettiin ja kulttuurin edistämiseen liittyvistä tehtävistä. Maakunnille ollaan siirtämässä tehtäviä kuntien ja kuntayhtymien lisäksi ely-keskuksilta, TE-toimistoilta ja aluehallintovirastoilta. Kaikkiaan tehtäviä siirtyy kahdeksan ministeriön hallinnonalalta. Maakuntien rahoituksen on ehdotettu perustuvan kattavaan valtion rahoitukseen. Rahoitusta tullaan kohdentamaan maakunnille ensi sijassa yleiskatteellisena mutta myös erillisrahoituksena. Maakuntien rahoituslailla ohjataan juuri yleiskatteellisen rahoituksen kohdentamista. Yleiskatteellisen rahoituksen osalta maakunta voi itse päättää rahojen käytöstä ja kohdentamisesta maakunnan eri tehtäviin. Tänään keskustelussa olevalla esityksellä täydennetään rahoituslakiehdotusta kattamaan myös muiden kuin sote-, pelastus- ja ympäristöterveydenhuollon tehtävien rahoitus. Maakuntien rahoitusjärjestelmä kattaisi siis kaikki maakuntien vastuulle siirtyvät tehtävät. Maakuntien rahoituslakiin lisätään käsittelyssä olevalla hallituksen esityksellä maakunnan muiden tehtävien muodostama noin 1 miljardin euron rahoitusosuus. Rahoituksen jakoperusteiden lähtökohtana on eri puolilla maata maakuntien toiminnan kustannusten keskeiset perusteet kattava malli. Rahoituksesta 26 prosenttia kohdistuisi asukasmäärän, 55 prosenttia kasvupalvelutekijöiden, 17 prosenttia maatalouslomituksen ja 2 prosenttia asukastiheyden perusteella. Tämän hallituksen esityksen myötä valtion maakunnille osoittaman yleiskatteellisen rahoituksen osuus nousisi noin 18,5 miljardiin euroon. Yleiskatteellisen rahoituksen lisäksi maakunnille kohdennettaisiin erillisrahoitusta eräisiin tehtäviin. Niin sanottujen muiden tehtävien osalta erillisrahoituksen osuus olisi noin 2,9 miljardia euroa. Kaikkineen, siis yleiskatteellinen ja erillisrahoitus yhteensä, olisi maakuntien rahoitus yli 21 miljardia euroa vuositasolla — verrattakoon siihen, että valtion budjetin loppusumma on noin 54 miljardia euroa. On huomioitava, että maakunnittaiset laskelmat rahoituksen tasosta ovat erittäin herkkiä toiminnassa tapahtuville muutoksille. Tämän hallituksen esityksen luvut sekä jo valiokunnissa käsittelyssä olevan hallituksen esityksen luvut perustuvat kunnilta kerättyyn talousarviokyselyyn vuoden 2017 Lopullisesti maakuntien rahoituksen on tarkoitus määräytyä vuosien 2017 ja 2018 kustannusten keskiarvon perusteella. Valiokunnissa jo käsiteltävänä olevaan maakuntien rahoituslakiehdotukseen sisältyy sote-kustannusten kasvun hillintää koskeva rahoituksen rajoitin. Rajoittimella tuetaan tavoiteltavaa 2,8 miljardin euron kustannusten kasvun hillintää vuoden 2029 loppuun mennessä. Tällaista rajoitinta ei ehdoteta tulevan maakunnan muita tehtäviä koskevaan rahoitukseen. Maakuntien muutosvaiheen ja uuteen rahoitusjärjestelmään siirtymisen tueksi rahoituslakiin esitetään otettavaksi käyttöön siirtymäajaksi erityinen harkinnanvarainen rahoitus-erä. Sillä voidaan tasoittaa rahoitusjärjestelmän muutoksen vaikutuksia yksittäisille maakunnille. Harkinnanvarainen rahoitus olisi käytettävissä siirtymäaikana vuosina 2020—2023. Arvoisa puhemies! Tämä täydentävä esitys sisältää myös jo eduskunnan käsittelyssä olevaan voimaanpanolakiin lisättävän säännöksen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen valtionavustusten takaisinperinnästä luopumiseksi.