Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-23 erinomaisen hyvistä puheenvuoroista, jotka hyvin tuovat esille tämän kokonaisuuden, ja kiitän myös niistä kiitoksista, joita valiokunta on tässä saanut osakseen. Sillä on merkitystä, niin kuin edustaja Ihalainen sanoi, että me pystymme näin vaikeaa aihetta käsittelemään rehellisellä ja analyyttisella ja vähemmän puoluepoliittisella tavalla. Kyllä se on tärkeä signaali koko suomalaiselle yhteiskunnalle, että näitä asioita voidaan käsitellä ja päätyä yhteiseen johtopäätökseen. Uskon, että tällä on arvoa sekä tämän kotouttamisen osalta mutta ylipäänsä maahanmuuttoasioiden käsittelyn osalta. Isoja muutoksia tarvitaan siinä koko yhteiskunnan henkisessäkin asenteessa, miten tätä hoidetaan, ja kyllä siinä on myös se kysymys, että miten suomalaisen yhteiskunnan arvot siirtyvät tänne tulijoille. Tässä suhteessa nykyinen kotoutumislaki, sen 3 §, kyllä hyvin kertoo tilanteen, miten me olemme vuosikymmeniä ajatelleet tätä asiaa: ”kotoutumisella tarkoitetaan maahanmuuttajan ja yhteiskunnan vuorovaikutteista kehitystä, jonka tavoitteena on antaa maahanmuuttajalle yhteiskunnassa ja työelämässä tarvittavia tietoja ja taitoja samalla kun tuetaan hänen mahdollisuuksiaan oman kielen ja kulttuurin ylläpitämiseen”. Siinä ei ole mitään suomalaisen yhteiskunnan arvojen tai pelisääntöjen opettamisesta niille, jotka tänne viimeksi tulevat. Tämä on tämä meidän vanhanaikainen, nöyrä tapa lähestyä asiaa, ja sillä on omat perusteensa, mutta pidän selvänä tämän valiokunnan työn pohjalta, että kyllä meidän täytyy hiukan enemmän kertoa siitä, mikä tämä yhteiskunta on, miten täällä toimitaan ja minkä arvojen pohjalta toimitaan. Jos sitä ei tehdä, ei voi syntyä kestävää integraatiota. Sitten toisinpäin: Jos me emme käytä tähän aikaa, vaivaa ja myös rahaa, kyllä meillä on sama tie kuin minkä me olemme Ranskassa ja myös renkaiden polttamisena. Ei tämä ole niin erikoinen maa, etteikö se, jos hyväksytään se, että 5 prosenttia menee lukioon, tai jos hyväksytään se, että maahanmuuttajien lasten oppimistulokset ovat radikaalisti heikompia kuin kantaväestön, johtaisi isoon syrjäytymisongelmaan, kun tällä tiellä mennään vuosikymmen eteenpäin. Nyt meillä on vielä aikaa ja mahdollisuus toimia ja reagoida, ja sen takia uskon ja toivon, että tämä mietintö otetaan tulevassa hallituksessa vakavasti. Pari kommenttia vielä lyhyesti: Edustajat Filatov ja Sarkkinen puhuivat tästä yhdestä vuodesta, ja juuri niin kuin he sanoivat, ei tietenkään yksi vuosi voi kaikissa tapauksissa riittää. Mutta se ajatus on, että annetaan signaali virkamiehille, hallinnolle, että tämän pitää radikaalisti lyhentyä. Kun edustaja Andersson viittasi siihen, että auttaako lyhentäminen, niin joudun sanomaan, että kyllä se auttaa. auttaa. Tämä ei voi kestää vuositolkulla, niin että syntyy sosiaaliturvariippuvuus, kun ihmiset tottuvat asettamaan vähän vaatimuksia itselleen ja omalle elintasolleen. Että täytyy päästä sinne työelämään ja sitä kautta ottaa oma paikkansa, ja myös vaikuttamisessa. Eli kyllä tällä lyhentämiselläkin on merkityksensä, edellyttäen että on tarjontaa palveluista ja kielikoulutuksista ja että ne ovat monipuolisia, niin kuin täällä ihan oikein on sanottu. Edustaja Haavisto sanoi tästä syrjintäasiasta, ja kyllä siitäkin puhuttiin, mutta sitä tässä vähemmän käsiteltiin. Se on myös vaikea, jopa vielä vaikeampi kuin tämä muu työ, koska sitten puhutaan yksittäisen yrittäjän, työhönottajan, asenteesta. Mutta ehkä siinä tämä tuleva työvoimapula tekee oman tehtävänsä. Uskon, että tässä hengessä kun jatkamme, Suomen kansa kiittää meitä kaikkia ja aivan erityisesti niitä, jotka ovat ehdokkaina ensi eduskuntavaaleissa.