Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-11 Esitys velvoittaa Yleä lisäämään ohjelmahankintoja ja palveluostoja yhtiön ulkopuolelta 30—35 prosentilla vuoteen 2022 mennessä, mikä vähentää tietysti Ylen omaa tuotantotyötä. Työryhmän muut ehdotukset kaupallisen median ja Ylen yhteistyön kehittämiseen liittyvät esimerkiksi urheilutuotantoon ja verkkoyhteistyöhön sekä alueellisiin uutisetusivuihin. Työryhmän esitys vahvistaa hallintoneuvoston asemaa siten, että jatkossa se hyväksyy Ylen strategian. Esityksen mukaan jokaisen poliittisen puolueen, joka on saanut eduskuntavaaleissa vähintään 3 kansanedustajapaikkaa, tulee olla edustettuna hallintoneuvostossa. Tämä on ihan hyvä asia. Merkittäviin päätöksiin kuuluu Yle Areenan ja televisiokanavien kokonaisuudistus. Uudistuksen myötä Ylelle jää televisiossa 3 broadcast-kanavaa, kun Yle Teeman ja ruotsinkielisen Yle Fem -kanavan ohjelmistot siirtyivät yhteiselle kanavapaikalle keväällä 2017. Ylen sisällöissä ja palveluissa suomalaiset painottavat etenkin luotettavaa tietoa, uutisia ja asiaa. Tiedon merkitys korostuu poikkeusoloissa, kuten kriiseissä ja onnettomuuksissa. 10 tärkeimmän asian joukkoon kuuluvat myös turvalliset lastenohjelmat, kotimainen ohjelmisto omalla äidinkielellä ja yleissivistys, erityisryhmien palvelut sekä alueellisuus ja paikallisuus. Tärkeänä pidetään myös sitä, että Ylen avulla voi ymmärtää paremmin omassa yhteiskunnassa ja muualla maailmassa tapahtuvia muutoksia. Yleisön toiveet on syytä ottaa huomioon, ja näin on toimittu esimerkiksi, kun viime vuonna Yle Areenassa julkaistiin katsottavaksi joulujaksoja klassikkosarjoista Rintamäkeläiset, Metsolat ja Kotikatu. Uutisten lisäksi katsotuimpia ohjelmia Ylellä olivat urheilu, kotimainen draama ja viihde. Urheilussa jääkiekon nuorten MM-kisat, yleisurheilun ja jalkapallon EM-kisat sekä Rion olympialaiset keräsivät suuria yleisömääriä. Draamatuoton tavoitteena on vahvistaa alan osaamista ja avata kotimaisille sisällöille tietä kansainväliseen levitykseen. Painopiste on ollut ihmissuhde- ja rikossarjoissa, jotka tuovat esiin suomalaista kulttuuria, elämäntapoja ja alueellisia ominaispiirteitä. Vuoden seuratuimpiin draamauutuuksiin kuuluivat Lappeenrantaan sijoittuva rikossarja Sorjonen — jota tuli katsottua — ja kotimaiseen kaivosbisnekseen pureutuva maalaiskomedia Korpelan kujanjuoksu, jotka saavuttivat parhaimmillaan miljoonayleisöt. Samaan aikaan kun ohjelmien katselu puhelimilla, tableteilla ja älytelevisioilla on kasvanut merkittävästi, perinteisen television katselu on selvästi vähentynyt lapsilla ja nuorilla, jotka katselivat televisiota vuonna 2016 keskimäärin enää vajaan tunnin päivässä. Toimintaympäristö on siis muuttunut rajusti, ja median käytön suurimmat muutokset tapahtuvat sosiaalisen median palveluissa. Yleissivistävän ja kielellisesti laadukkaan ohjelman tarjonta lapsille ja nuorille on Ylelläkin tulevaisuuden haasteena. Lain mukaan Ylen kuuluu tarjota sisältöjä ja palveluja myös erityisryhmille, joille muuta mediatarjontaa on Suomessa tällä hetkellä vähän. Muun muassa kuulovammaisille Ylen tarjonta on kiitettävän hyvää: muun muassa päivittäiset viittomakieliset tv-uutiset, eduskunnan kyselytunnit ja verkkovideoita sosiaaliseen mediaan. Yle on viime vuosina muutoinkin lisännyt viittomakielisiä ohjelmia kuulovammaisille, kuten satuja lapsille Yle Areenaan ja muita lastenohjelmia. Keväällä 2016 Yle esitti uuden kuusiosaisen viittomakielisen sarjan Jarkko ja kuuro Amerikka, joka saavutti suuren suosion. Viranomaistiedottaminen on tärkeä Yleisradion tehtävä. Vaaratiedotteiden välitysjärjestelmää on kehitetty automatisoimalla tiedotteiden jakelu Ylessä eri toimipisteisiin julkaisua varten. Hätäkeskusten Erica-järjestelmän asteittaisen käyttöönoton myötä järjestelmä täydentyy lopullisesti. Arvoisa puhemies! Ylen keskeiset kehittämistavoitteet keskittyvät laatuun, monipuolisuuteen, yhteistyöhön ja verkkopalveluihin.