samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-04 Onneksi kausi edelleen jatkuu, ja vielä saadaan asioita aikaan, mutta teidän ministeriaikananne on kyllä tapahtunut paljon, ja niin kuin edustaja Wallinheimo toi esille, näitä lupamääriä ja tätä sääntelyä on pystytty purkamaan merkittävästi. Sellaista turhaa byrokratiaa on purettu ja on annettu lupa tehdä, annettu tilaa kasvulle. Olen melkein vakuuttunut, että teidän ministerisalkustanne — kun otetaan vielä rakentaminen siihen mukaan — kyllä aika monet näistä työpaikoista, mitä Suomeen on tullut, ovat tulleet. Muistan, kuinka aiemmilla kausilla on keskustelua käyty, että meillä on hirveän iso määrä erilaisia investointeja kiinni lupamenettelyputkissa eri vaiheissa: niin, että se lupamenettely on lähtökohtaisesti pitkä, tai sitten niin, että siellä on ketjutettuja eri vaiheisiin tulleita lukuisia valituksia. Mielestäni tässäkin on otettu ihan hyvää etenemistä. Muistan, kuinka Äänekosken biotuotetehtaaseen liittyen oli yksi tällainen uraauurtava lupamenettely — käytettiinkö siinä ohituskaista-ajattelua vai minkälaista — mutta ennen muutahan se tarkoitti pyöreää pöytää, sitä, että kaikki otettiin samaan pöytään etsimään niitä ratkaisuja. Eli jokainen virkamies ei etsinyt omassa poterossaan ongelmia, vaan kaikki etsivät yhteisessä pöydässä ratkaisuja. Tämäntyyppistä ajattelua tämä Luovan tulevaisuus ja yhden luukun periaate minun mielestäni myös tarvitsee, että kun ihminen toimittaa ne paperit kerran sinne, ne menevät sitä kautta kaikille, ketkä niitä tarvitsevat ja kenelle päätöksentekoa kuuluu, mutta tärkeää on, että he myös keskustelevat keskenään ja etsivät niitä ratkaisuja. Uskon näin, että tästä Äänekosken esimerkistä on paljon opittavaa kaikille eri tasoille, niin pienempiin kuin suurempiinkin hankkeisiin. Itse uskon siihen, että tulevaisuudessa tämä kaiken kaikkiaan tulee menemään siihen suuntaan, että päätökset pitää saada nopeammin. Se koskee esimerkiksi kaavoitusta tulevaisuudessa. Olemme esittäneet kokoomuksesta esimerkiksi rullaavan kaavoituksen käyttöönottoa Suomessa. Nyt se, että nämä muutokset ovat niin nopeita, osoittaa hyvin sen, että ne alueet, joita nyt on kaavoitettu esimerkiksi omakotiasumiseen ja -rakentamiseen,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-04 Se on ollut virkamiehillä aikamoista tilkkutäkin kokoamista, kun he ovat käyneet läpi kaikki nämä eri lait ja katsoneet, miten näistä saadaan yksi kokonaisuus aikaiseksi. Se, että me tulemme ympäristövaliokunnassa tätä asiaa nyt sitten lähikuukausina käsittelemään, tarkoittaa sitä, että meillä on varmasti paljon kuultavia siellä ja monta asiantuntijaa paikalla. Ja varmasti mekin joudumme sitten tarkistelemaan ja tarkastamaan, että kaikki asiat ovat tulleet ministeriön valmistelussa myöskin huomioiduiksi. Elikkä tarvitaan varmasti oppositionkin hyvin tarkkoja silmiä ja katseita siihen, että otamme kaikki asiat huomioon. Luova-ratkaisu on tullut tässä keskustelussa esille. Minä itse odotan tätä Luovaa todellakin paljon, koska se myöskin on niin paljon selkeyttämässä tätä samaa kokonaisuutta eteenpäin. Vielä siitä Luovasta, kun porukat ovat huolissaan yleisen edun valvonnasta: Olisiko yleisen edun valvontaa varten pitänyt olla erikseen toinen elin? Minun mielestäni ei missään nimessä, koska tämän jälkeen me ymmärrämme sen, että kaikkien, jotka tekevät Luovassa päätöksiä, on huolehdittava myös yleisen edun valvonnasta. Ei ole minkään järjestön velvollisuus hoitaa joitakin asioita, ei ole minkään yksittäisen henkilön velvollisuus hoitaa näitä asioita, vaan kyllä ne ovat virkamiehet, jotka tekevät näitä päätöksiä. Heidän on todella keskityttävä asiaan kokonaisuutena, otettava siinä kaikessa huomioon ihmisten edut, ympäristön asiat,
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-04 Tämä lisäkorvaus ei paranna vammautunutta välttämättä tai tuo menehtynyttä takaisin, mutta helpottaa useasti arjesta selviytymistä niin omaisilla kuin vammautuneellakin. Varusmiehet harjoittelevat useasti väsyneenä ja pimeässä ja ovat silloin totta kai herkemmin alttiita tapaturmille ja myös kuolemantapauksille. Itse muistan omalta varusmies-ajalta, kuinka siellä mentiin pimeällä kelissä kuin kelissä. Siellä oltiin porukka keskenään kuorma-auton lavalla kuin sillit suolassa. Jos kolari olisi käynyt, niin aika huonosti olisi käynyt: sieltä oltaisiin lennetty, ei ollut turvavöistä tietoakaan. Siksi olisikin kohtuullista, että tämä lakialoite
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-04 rouva puhemies! Kun kruunu lähettää miehensä tai nuoren naisensa tehtävään, hän kantaa siitä huolen. Tätä periaatetta on tällä hallituskaudella noudatettu hyvin. Sotiemme veteraanien, veteraanien, jotka yli 70 vuotta sitten lähtivät itsenäisyyttä puolustamaan, tilannetta on parannettu merkittävästi. Yhtenä esimerkkinä on se, että tänä päivänä veteraanien kuntoutusrahat eivät enää voi loppua kesken, vaan vaan aina automaattisesti valtiovarainministeri tuo esityksen lisämäärärahasta, jos tällainen tilanne on syntymässä. Eli näin noudatetaan eduskunnan juhlapäätöstä. Samaan aikaan on tehty myös historiallinen päätös siitä, että sotaveteraanit tuodaan samalle viivalle sotainvalidien kanssa, eli kaikki saavat samat palvelut. Ja nyt myös tuota haitta-asteen invaliditeettirajaa ollaan päätetty tarkentaa. Ne ovat tärkeitä parannuksia. Sen jälkeen on tehty toimenpiteitä kriisinhallintatehtävissä loukkaantuneiden tilanteen parantamiseksi. Niin sanottu Lex Jylhä toi heille turvaa ja oikeutta. Se oli tärkeää kriha-veteraaniohjelman aikaansaamiseksi tähän maahan, ja 1.1.2017 näissä tehtävissä astui voimaan sitten vastaava lainsäädäntö, joka nyt laajennetaan koskemaan myös varusmiehiä. Itse asiassa me käsittelimme tätä esitystä puolustusvaliokunnassa ja päädyimme siihen, että on täysin harkinnanarvoista, että tämä otettaisiin taannehtivasti voimaan. Toki 2017 oli yksi mahdollisuus, mutta myös muita vuosia oli esillä. Eli tämä edustaja Juvosen esille nostama vuosi jättäisi itse asiassa saman tien edellisenä vuonna tapahtuneen onnettomuuden tämän ulkopuolelle. Tämä oli ehkä tässä taannehtivuudessa se haasteellisin tehtävä, että mihin se raja laitetaan. Kun tämä laki oli lähetekeskustelussa, toin itse esille 20 vuoden ajalta itse asiassa kaikki tapaukset, mitkä olivat siis sellaisia, missä meidän varusmiehet ovat niin vakavissa onnettomuuksissa olleet, että he ovat menehtyneet, ja tietysti aina joku sitten jäisi siihen kohtaan, että tämä etu ei taannehtivasti heitä koskisikaan. Todennäköisesti sen takia sosiaali- ja terveysvaliokunta, joka tämän päätöksen on sitten lopulta harkinnut, on tullut siihen johtopäätökseen, että on
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa puhemies! Käsillä oleva hallituksen esitys on tärkeä, ja puolustusvaliokunnassa pidimme ensiarvoisen tärkeänä sitä, että asevelvollisten vakuutusturva olisi yhdenmukainen kriisinhallintahenkilöstön kanssa. Tämä on erittäin hyvä ja tärkeä täydentävä esitys, tämä jatkumo tähän, että nämä tapaukset tulevat korvauksen piiriin. Valiokunta korosti, että varusmiespalvelus ja kertausharjoitukset ovat fyysisesti raskaita ja sisältävät vaaratilanteita, joissa mahdollisuus pysyvään haittaan on mahdollinen samalla tavalla kuin kriisinhallintatehtävissäkin. Puolustusvoimien uusi, entistä liikkuvampi taistelutapa tarkoittaa myös koulutuksen ja harjoitusten entistä kovempaa fyysistä vaativuutta, ja nämä viime vuosina sattuneet kuolemantapaukset ja tapaturmat osoittavat, että myös varusmies- ja reserviläiskoulutuksessa kuolemaan johtavan onnettomuuden mahdollisuus on todellinen. Sitten joitakin valiokunnan nostamia epäkohtia ja yksityiskohtaisia huomioita: Todettiin, että nämä olosuhdeperusteiset rajaukset ovat vähän hankalia tällä hetkellä. Kun esimerkiksi kotipaikkakunnalle mennään viettämään loma-aikaa, niin se on rajattu pois tästä korvauksen piiristä, mikäli siellä sattuisi tapaturma, mutta sitten kun normaalin palvelusviikon aikana viettää esimerkiksi iltavapaata, niin oli pohdintaa tästä rajauksesta, että mikäli varuskunta- tai lähiharjoitusalueella tapahtuu viikko- tai päiväpalveluohjelmaan kuulumatonta toimintaa, niin tämä pitäisi saattaa nimenomaan korvauksen piiriin, ja myös omaehtoinen liikunta, niin että kannustetaan siihen liikkumiseen. Mutta olennaista on se, että vahinko on tapahtunut näissä palveluspaikan olosuhteissa. Eli tämä tarkennus on tietysti tärkeä sitten tässä, että mitkä tapaukset kuuluvat tämän korvauksen piiriin ja mitkä eivät.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa rouva puhemies! Tämä lakiesitys on tervetullut, ja itse kannatan sitä. On tietenkin surullista se, että pitää aina yleensä ensin tapahtua jotakin vakavaa, niin että herätään pohtimaan sitä, onko meidän lainsäädäntö ajan tasalla. Ja sitten kun jotakin traagista sattuu ja tapahtuu, joudumme pohtimaan myös sitä, miten tämä laki auttaa heitä, joille jo on sattunut ja tapahtunut. Kun yleensä lakia ei säädetä taannehtivasti vaan se jostakin päivämäärästä astuu voimaan ja koskee sen jälkeen tapahtuvia asioita, niin siinä mielessä tässä on tietynlaista problematiikkaa, jonka varmasti kaikki edustajat ymmärtävät. Minun täytyy kiittää edustaja Juvosta siitä, että käytitte erinomaisen puheenvuoron tuolta pöntöstä — ja toki tästä teidän lakialoitteestanne, joka on osittain samansisältöinen kuin hallituksen esitys ja joka on tervetullut, ja sillä lailla kannatan sitä myös henkilökohtaisesti. Mutta täytyy sanoa, että itse tykönäni joudun miettimään ja pohtimaan sitä, kuinka suhtaudun tähän taannehtivaisuuteen. Ymmärrän toki niitten perheiden huolen, jotka eivät tietenkään lohtua saa siitäkään, vaikka kuinka korvauksia saisivat, mutta kuitenkin se olisi valtiolta, yhteiskunnalta kädenojennus siihen, että heidän lapsensa ovat asevelvollisuuttaan suorittaessaan joutuneet tällaisen traagisen onnettomuuden uhriksi. uhriksi. Siinä mielessä tätä kyllä kannatan, mutta mitä toisaalta taas sitten tulee tähän problematiikkaan, mikä tähän meidän lainsäädäntötyön tehtävään liittyy, tähän taannehtivaisuuteen osittain, niin en ole vielä päättänyt, olenko mukana teidän esityksessänne ja vastalauseessanne, mutta sanon näin, että tosiaan teidän puheenvuoronne oli kyllä hyvin liikuttava ja koskettava ja siinä oli näitä faktoja hyvinkin tuotu esille, ja kyllä ymmärrän näiden perheiden ja omaisten tuskan.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-04 Nyt meille tulee lakiesitys, joka saattaa asevelvolliset samaan lain suojaan, mutta meillä on kuitenkin kahden vuoden pimentoaika, ja se pimentoaika jatkuu edelleen vuoden loppuun saakka. He ovat edelleenkin ilman lisävakuutusturvaa. Ihan edelleenkin. On totta näin, että minkä ihmeen takia pitää tapahtua jotakin kamalaa, että lakeja lähdetään viemään eteenpäin. Ensimmäinen lakialoitteenihan oli jo 2017 kesäkuussa valmis, ja vastausta ministeriöstä jouduttiin odottamaan neljä kuukautta. Vasta sen jälkeen, kun Raaseporin onnettomuus tapahtui, ministeriö antoi vastauksen. Kyllähän asiat lähtivät vasta sen jälkeen rullaamaan. Minä vetoan ja perustelen tämän esitykseni yhdenvertaisuuden näkökulmasta, ja perustuslain mukaan ketään ei saa asettaa eriarvoiseen asemaan vaan yhdenvertaisuuteen. Se on se, mihinkä minä tässä pohjaan, myös tässä aikarajassa, mihinkä tämän esitykseni olen vetänyt, elikkä sama aika varusmiehillä On todellakin niin, että ne ihmiset siellä kodeissa, ne perheet, ne vanhemmat, hehän tätä tuskaa kantavat ja me olemme vain sanansaattajia. Mutta todellakin isän kommentit minulle että hänestä tuntuu, että yhteiskunnalla on jotakin vanhempia vastaan, kun heidän ääntään ei kuulla, ja taistelu jatkuu, ja kyllähän se tuntuu kolmen lapsen äitinä ja erityisesti pienen pojan äitinä pahalta. Sitä miettii, että kun me vanhemmat luotamme omat lapsemme ja kuvittelemme, että siellä on turvallista, ja ajattelemme, että mitään ei tapahdu, niin entäpä sitten, kun tapahtuu?
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa rouva puhemies! Esityksen tavoitteena on hankeluettelon ajantasaistaminen, sisällön selkeyttäminen sekä yhdenmukaistaminen mahdollisimman pitkälle tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin liitteenä olevan hankeluettelon kanssa. Perussuomalaiset haluavat kuitenkin tuoda esiin sen tosiasian, että Suomessa tuulivoimasta ympäristöön leviävä signaali on varsin uusi ilmiö, jota ei ole aiemmin toimintaympäristössämme ollut. Asiasta on kuitenkin tullut sen verran uutta tietoutta, että tuulivoimaloiden tuottaman infraäänen vaikutus on laaja. Infraääntä voidaan täten mitata useiden kymmenien, jopa satojen, kilometrien päästä tuulivoimaloista. Tuulivoimaloiden tuottama infraääni on pulssimaista, jatkuvaa ja pitkäkestoista, sykkivää ilmanpaineen vaihtelua. Nykyinen tuulivoimarakentaminen perustuu kuitenkin siihen oletukseen, että tuulivoimaloiden infraääni ei aiheuta terveyshaittaa. Infraäänen pitkäkestoisia terveysvaikutuksia ei kuitenkaan tiedetä riittävällä varmuudella. Historiallisesti tiedetään voimakkaan infraäänen olevan terveydelle haitallista. Näin ollen eduskuntaryhmämme mielestä nyt on edettävä asiassa pienemmän haitan periaatteen mukaan sekä odotettava uusia tutkimustuloksia tältä sektorilta. tutkittu. Tuulivoiman tuottaman laajakaistaisen äänen tai infraäänen ja oireilun välistä yhteyttä ei ole juurikaan tutkittu. Tutkimuksia on kuitenkin niin vähän, ettei pitkäaikaisen altistumisen vaikutuksia voida täysin sulkea pois. Lisätutkimukset ovat perusteltuja, ja niitä on käynnissä useissa maissa. Nyt onkin sitten valtioneuvoston kanslian TEAS-hanke 2018 alkanut. Se päättyy vasta helmikuussa 2020, ja sen tavoite on selvittää tuulivoimaloiden aiheuttaman äänen potentiaalisesti haitalliset vaikutukset ihmisille. Elikkä nyt on vasta alettu tutkimaan ja kumminkin tehdään esityksiä, missä tuulivoimaloiden kokoa voidaan kasvattaa, niin ettei tehdä ympäristövaikutusten arviointeja. Siksi teenkin asian yksityiskohtaisessa käsittelyssä mietinnön vastalauseen 1 mukaisen muutosehdotuksen, jossa ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain liitteen 1 hankeluettelon kohtaa 7 e muutetaankin sitten muotoon ”tuulivoimalahankkeet, kun yksittäisten laitosten lukumäärä on vähintään 5 kappaletta tai kokonaisteho vähintään 22 megawattia”.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa puhemies! Nämä kaksi ensimmäistä puheenvuoroa käsittelivät tuulivoimaloiden infraäänitasoja, ja näistä valiokunnassa kuultiin ehkä kahtakin vähän erilaista näkemystä. Yksi asia, joka kyllä itselleni jäi hyvin mieleen, on se, että ei ole olemassa tällä hetkellä tällaisia standardoituja esittämistapoja, joista voitaisiin selkeästi tietää se, että ne tasot, näitten äänien tasot, jotka esitetään, olisivat vertailukelpoisia keskenään. Tässä mielessä varmasti tarvitaan lisää tätä tutkimustyötä, ja sitä ollaan tekemässä. Arvoisa puhemies! Haluan ensinnäkin kertoa tästä asiasta sen, että tämä ympäristövaikutusten arviointimenettelyn vaativien hankkeiden luettelon päivittäminen on tarpeen ja sen tavoitteet ovat kannatettavia, mutta tästä puuttuu sellaisia olennaisia asioita, joita olemme ottaneet esiin omassa vastalauseessamme, joka on siis vasemmistoliiton, vihreitten ja sosiaalidemokraattien vastalause tähän lakiesitykseen. Esimerkkinä ympäristövaliokunnan mietinnössä todetaan, että nautakarjan pitoa koskevien hankkeiden osalta kokorajojen lisäämistä hankeluetteloon tulisi selvittää tulevaisuudessa. Me olemme sitä mieltä, että se täytyy ottaa huomioon jo tässä. Kun kuitenkin esimerkiksi kokoraja otetaan sikaloille, niin esitämme tässä vastalauseessamme, että nautakarjojen osalta olisi luku, joka vertautuisi niihin ympäristöongelmiin, joita on esimerkiksi 3 000 sian sikalassa, joka siis vaatii tämän luettelon mukana tämän yva-selvityksen. Samoin kalankasvatuksen osalta meillä on muutos. Hallitus esittää kylläkin, että kalankasvatuslaitokset lisättäisiin hankeluetteloon, mutta tässä raja on todella korkea. Esitämme, että kalankasvatuksessa raja puolitettaisiin eli kalan lisäkasvu miljoonasta kilosta 500 000 kiloon. On myös huomioitava sekä kiven, soran että hiekan otossa se, että me katsomme näitä ottoalueita kokonaisuutena ja huomioimme niiden yhteisvaikutukset. Sama pätee myös turvetuotannossa. Erityisen tärkeää on se, että asioita tarkastellaan valuma-alueittain, koska kyseessä on vesiensuojelu mitä suurimmassa määrin. Myös tätä hankeluetteloa tulisi päivittää nykyistä useammin. Nyt hallitus esittää, että 10 vuoden sijaan 5 vuoden välein. Vastalauseessamme esitämme 3 vuoden välein muun muassa juuri sen takia, että tekniikka esimerkiksi tuulivoimaloiden osalla kehittyy nopeasti. Myös tällaisten suurten ja runsaaseen biomassan käyttöön perustuvien hankkeiden ympäristövaikutukset olisi huomioitava hankkeiden koko elinkaaren ajalta ja aivan erityisesti näiden biohankkeiden ilmastovaikutukset. Tulemme esittämään yksityiskohtaisessa käsittelyssä näitä muutoksia tähän hankeluetteloon ja myöskin sitten toisessa käsittelyssä kolme lausumaesitystä.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-04 ja toistaiseksi emme ole löytäneet tieteellistä näyttöä sille, että näitä haittoja olisi. Samaan hengenvetoon on sanottava, että en halua vähätellä, jos joku kokee saaneensa terveyshaittoja, ja sen takia onkin hyvä, että valtioneuvosto on käynnistänyt uuden tutkimushankkeen nimenomaan tuulivoimaloiden aiheuttaman äänen potentiaalisista haitallisista vaikutuksista ihmisille. Kun kuuntelin tässä edustaja Mattilan
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-04 puhemies! Tuulivoima-asian osalta tätä tilannetta tulee todellakin selvittää, mikä se tulee olemaan. Me tarvitsemme uutta energiaa, sen me tiedämme kaikki, mutta ei hinnalla millä hyvänsä. Tuulivoiman osalta itse olisin ollut valmis jopa siihen, että se olisi ollut jopa alle 10 myllyä ihan tämän tilanteen epäselvyyden vuoksi. Mutta kokonaisuudessaan on erittäin hyvä, että tässä esityksessä on semmoinen kohta, että yksittäisissä tapauksissa voidaan tehdä ympäristövaikutusten arviointi myös pienemmälle määrälle kuin mitä tässä kyseisessä esityksessä lukeepi. Elikkä tarvittaessa sen voi tehdä hyvin paljon pienemmällekin tuulivoimapuistokokonaisuudelle, ja uskon ja toivon, että niitä pienemmillekin kokonaisuuksille tullaan jatkossa tekemään. Onneksi lisätietoa tullaan koko ajan saamaan tuulivoiman osalta. eri mieltä. Nimittäin tässä hallituksen esityksessä, joka on tehty, on jo mietitty hyvin paljon eri vaihtoehtoja ja asioita, ja jo nyt on hyvin monelta kohdalta siirrytty paljon kriittisempään määrään ja kriittisempiin arvoihin. Meidän pitää muistaa, että kaikissa näissä asioissa on hyvin tiukat ympäristölupasysteemit olemassa ja muun muassa nautapuolella, maatalouspuolella, on valvonta erittäin tarkkaa jo monessa muussakin tapauksessa ja monella muullakin tavalla. Kalankasvatuspuolella meidän pitää ehdottomasti muistaa tässä se, että Itämeren rehu on nyt lisääntynyt käyttömäärältään huomattavasti, ja Itämeren rehuhan on sellaista, että merestä pyydetään kalaa, muun muassa silakoita ja muita kaloja, isoja määriä, ja ne ovat hyvin fosforipitoista ainesta. Nämä sieltä pyydetään, tuodaan maalle ja niistä sitten tehdään Itämeren rehua. Sen jälkeen, kun tämä kyseinen rehu laitetaan näille kasvatettaville kaloille siellä meressä, nämä kalat syövät lähes kaiken tämän rehun, ja sitten kun ne kasvavat — kalahan kasvaa hyvin nopeasti sillä rehulla — ja ne otetaan sieltä merestä pois, lähinnä kirjolohet, niin sen jälkeen me olemme huomattavan määrän saaneet vähennettyä merestä fosforia. Hyvänen aika — systeemihän on sellainen, että me vähennämme koko ajan meren fosforimäärää.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-04 kalankasvatuslaitoksissa on kuitenkin se perustavaa laatua oleva looginen virhe tässä hallituksen esityksessä, että niitä verrataan muun muassa sikojen päästöihin. Kuitenkin kalankasvatuslaitoksissa ne päästöt menevät suoraan vesistöön, kun sikala kuitenkin ymmärtääkseni on maalla, ja sen takia sen vaikutukset vesistöön ovat erilaiset. Myös turvetuotannon haluan nostaa esille. Sen raja on aivan liian korkea. Suot sitovat yhdeksän kertaa sen määrän hiiltä kuin metsät, ja se kertoo meille sen kokoluokan ja sen merkityksen, kun meidän pitää vahvistaa meidän nielua, jotta me selviämme ilmastonmuutoksesta. Edustaja Myller täällä nosti hyvin ja perusteli tämän hankeluettelon tarvitsemat muutokset, joten itse nostan esille vain meidän lausumaehdotuksemme. Ensimmäisen nostin jo edellisessä puheenvuorossani, eli yva-hankeluetteloa tulisi arvioida ja tarvittaessa päivittää kolmen vuoden välein. Tämä olisi siis ihan tieteellisestä, tutkitun tiedon näkökulmasta mielestämme perusteltua, jotta meillä olisi se viimeinen, ajantasaisin tieteellinen tieto aina käytettävissämme. Seuraava lausuma kuuluu, että eduskunta edellyttää valtioneuvoston ryhtyvän valmistelemaan ohjeistusta ympäristövaikutusten arvioinnin tekijöiden sidonnaisuuksien ilmoittamisesta. Tässä en voi kuin ihmetellä, ettei tämä lausuma saanut valiokunnan enemmistön tukea. Siis totta kai me haluamme, että nämä selvitykset ovat riippumattomia. Ja viimeisenä: runsaaseen biomassan käyttöön perustuvien hankkeiden osalta arvioidaan myös elinkaaren mittaiset ilmastovaikutukset puuraaka-aineen hankinta mukaan lukien. Elinkaaren arvioiminen on aivan keskeistä. Meidän lainsäädäntömme ei aivan kaikilta osin vielä ymmärrä sitä, että esimerkiksi rakennusten kohdalla me katsomme sitä käytönaikaista päästöä, kun meidän pitäisi katsoa rakennuksissa koko elinkaarta: aina siitä rakennusmateriaalin valmistamisesta siihen, mitä tapahtuu, kun rakennus on ylittänyt käyttöikänsä. Tämä onneksi nyt on asia, joka MRL-uudistuksessa on hyvin kunnianhimoisesti otettu pöydälle, ja odotankin siltä uutta. Nämä lausumat tulemme, arvoisa puhemies, esittämään seuraavassa
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-04 ne ravinnepäästöt, mitä sieltä tulee, voivat olla paikallisesti erittäin merkittäviä, ja sen takia olisi hyvä saada tämä raja myös näiden nautojen osalta sinne alennettua. Samoin kuin kalankasvatuksessa, tässä hyvin perusteltiin sitä, että siinä vielä ravinteet menevät aivan suoraan veteen. Ja samoin turvetuotannossa: me tiedämme turpeennoston ympäristövaikutukset, me tiedämme sen vaikutukset vesistöihin, me tiedämme sen ilmastovaikutukset. Näissä hankkeissa ympäristövaikutuksia arvioitaessa pitäisi pystyä jo siinä vaiheessa prosessia ottamaan nämä kaikki vaikutukset huomioon, jotta sitä kokonaisarviointia kokonaisarviointia voidaan tehdä. Niin kuin tässä hyvin tuli esille, nämä maa-aineksen ottoon liittyvät hankkeet saattavat usein kohdistua eri toimijoille samalle alueelle, ja silloin olisi tärkeätä, että ne kaikki pystyttäisiin siinä samanaikaisesti huomioimaan ja niiden yhteisvaikutukset, ja siinä mielessä pidän erittäin perusteltuina näitä vastalauseessa esitettyjä muutoksia, samoin kuin sitä, että todella tätä arviointia voitaisiin tehdä riittävän tiheään, tiheään, jotta me pystyisimme aina perustelemaan ne päätökset tuoreimmalla käytössä olevalla tiedolla.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-04 Myöskin vaikeat asiat on pystyttävä tuomaan meidän käsittelyyn, vaikka siinä olisi suuri ulkoinen ja julkinenkin paine. Yksi tällainen on Ei myytävänä ‑kansalaisaloite, joka on kokenut kovia sen jälkeen, kun se on tänne tullut, juuri siitä syystä, että julkinen kuuleminen on pidetty, mutta se on jäänyt sosiaali- ja terveysvaliokunnan ruuhkan takia nyt muuten käsittelemättä. Yli 72 000 kansalaista odottaa, että vammaisilla on edelleenkin oikeus omaan kotiinsa ja heidän kotinsa eivät ole myytävänä. Toivonkin, että esimerkiksi tämä aloite saadaan pikaisesti käsittelyyn.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-04 Väyrysen kansalaisaloitteen kohdalla esitettiin kansanäänestyksen järjestämistä asiasta, joka ei ole eduskunnan päätösvallassa. Jotta sen kansanäänestyksen kysymys olisi voitu määritellä ja keskustelu käydä, olisi se vaatinut laajaa hallituksen valmistelua tai jonkunlaista valmistelua. Sitä ei olisi voinut muuten järjestää, jolloin se olisi johtanut mielestäni näennäiseen demokratiaan. Minusta näitten kahden asian rinnastaminen on kyllä aivan absurdia. Jos puolustaa kansalaisaloitteita, puolustaa jokaisen kansalaisaloitteen tuomista saliin mietintönä. Jos näin ei halua toimia, ei puolusta kansalaisaloitteita. Voin sanoa, että oli hyvin vaikea puolustaa esimerkiksi Aito avioliitto -lakia tai sitä kansalaisaloitetta, joka oli täysin vastoin omaa arvomaailmaani, täysin vastaan kaikkea, mitä sen asian eteen olin tehnyt ja toivoin, mutta se oli demokratiaa. Sen hautaaminen valiokuntaan olisi ollut demokratian vastaista, sen kuului tulla tänne saliin. Ja kyllähän meidän on itseemme ja tämän eduskunnan täysistuntoon luotettava niin paljon, että täällä tehdään järkeviä päätöksiä. Se, mitä edustaja Salonen otti esiin tästä ikiliikkujasta eli siitä, että aina voi tulla kansalaisaloite, jolla pyritään kumoamaan se edellinen kansalaisaloite, on aivan oikea ongelma. Minusta Aito avioliitto -lain kohdalla piti tehdä niin, koska laki tällä hetkellä on tällainen. Tämä on nimenomaan yksi asia, mitä mielestäni valiokunnassa pitäisi ottaa esiin ja pohtia, että myös tältä osin voisi olla paikallaan ja tarpeen tehdä lainsäädäntöön muutoksia kos-kien kansalaisaloitteita, jotta tämmöinen ikiliikkujajojo ei olisi mahdollinen. Toinen asia on se, että toivon, että edustaja Myllykosken lakialoite otetaan rinnalla käsittelyyn, jotta pohditaan sitä,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa rouva puhemies! Asia on hyvä, tämä mahdollisuus ja kyseinen lakiesitys tätä sähköistä tunnistautumista edistävät. Tämä on tullut hyvin lähelle tänä kesänä, kun meitä kansanedustajia tuolla Satakunnan Kansan mielipidepalstalla on arvioitu siitä, ettemme tee yhtään mitään täällä sen eteen, kun omaishoitajat taikka taikka sitten ne, jotka ovat edunvalvojia, eivät pysty asioimaan edunvalvottavansa puolesta. Ja tämä puolesta asiointi on tosi ongelmallista varsinkin, kun puhutaan lääkäristä, lääkkeistä. Ja perusseikkana on, että vaikka meillä olisi edistynyt lainsäädäntö, tällä hetkellä Omakanta-palvelu ei mahdollista sitä, että joku toinen henkilö käyttäisi ja menisi henkilön Omakanta-tietoihin. Eli tietojärjestelmät eivät mahdollista sitä, kuten mahdollistuu tällä hetkellä pankkipalveluiden kanssa, kuten edustaja Salonen tuossa oikein kertoi, että edunvalvoja saa oikeudet ja voi asioida omilla pankkitunnuksillaan edunvalvottavan pankkiasioissa. Ei tarvita mitään erityisiä järjestelmiä siihen, vaan tällä hetkellä järjestelmä toimii niin, että maistraatista on haettu lupa siihen, joko edunvalvoja tai sitten henkilö, joka haluaa asioita hoitaa jonkun edunvalvojana, mahdollisuus hoitaa sähköisesti edunvalvottavan pankkiasioita. Mutta erityisen tärkeätä olisi, että me pystyisimme nyt sekä kehittämään lainsäädäntöä että huomioimaan varmasti seuraavassa hallitusohjelmassa, että tämä Omakanta-tietojärjestelmä joustavoittaisi sitä, että omaishoitajien, jotka useimmiten sitten vielä ovat edunvalvojia, asiointi olisi helpompaa. Se olisi tarpeen sen omaishoitajankin ajankäytön kannalta, ettei tarvitse mennä sinne apteekkiin selvittämään niitä asioita, että mitenkä ja mitä lääkkeitä, että sen voisi tehdä sieltä Omakannan Omakannan kautta, käyttää sähköistä reseptiä niin, että ei tarvitse kävellä sinne apteekkiin näiden asioiden kanssa. Tietoteknisesti voisimme sitten seuraavassa hallitusohjelmassa tätä edistää, laittaa tähän voimavaroja. Olen aivan varma siitä, että kun meidän väestömme ikärakenne vanhenee ja jos seuraavassa hallitusohjelmassa omaishoitajille tulee hieman parempi mahdollisuus hoitaa omaistaan ja omaa jaksamistaan, eli sinnekin satsattaisiin, niin omaishoitajien lukumäärä tulee kasvamaan ja samalla se tarkoittaa sitä, että myös edunvalvojien määrä tulee huomattavasti lisääntymään. Tälläkin hetkellä meillä lähiomainen voi tilanteessa tehdä niin sanottuja päätöksiä esimerkiksi lääketieteellisestä toimenpiteestä, tehdäänkö vai eikö. Lääkäri sitten kuitenkin loppukädessä vielä päättää siitä. Tämä edunvalvoja on lähiomainen, eli nimenomaan lähiomaisiin ja lääketieteellisiin toimenpiteisiin oleva rajattu mahdollisuus puuttua tai tehdä ehdotuksia on jo olemassa.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-04 sisällä piileviä intressejäkin, joita sitten on ehkä pyritty kuluneiden vuosien aikana selvittämään. Keskeistä on se, että sähköisten tunnistuspalveluiden käyttö kasvaa ihan merkittävästi. Sen takia ei ole merkityksetöntä miettiä myöskään sitä, miten markkinat jakautuvat ja millaisilla pelisäännöillä markkinoilla toimitaan. Ja toivon, että tähän nyt sitten valiokunnassa kiinnitetään erityinen huomio, koska siitä näyttää myöskin kahdella eri ministeriöllä olevan ristiriitaa. Tämä henkilökortti, joka on siis mobiilivarmenteen ja pankkitunnusten lisäksi kolmas tunnistautumistapa, on ollut lähestulkoon olemattomalla käytöllä. Ja juuri se on itse asiassa se, mihin nyt ohjataan niitä ihmisiä, jotka eivät pääse sähköisiä palveluita käyttämään esimerkiksi edellä kuvaamani kaltaisessa tilanteessa, jossa vanhus on niin huonokuntoinen, että että omaishoitaja hänen asioitaan hoitaa. Edustaja Myllykoski hienosti puolusti ensin sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäseniä työmäärällä lehtien palstoilla, kiitos siitä edustaja Myllykoskelle. Itse pääsin asiaan perehtymään vasta ihan äskettäin ja selvittelin sitä. Annoin ohjeistukseksi juuri sen, että kun tämä pankkitunnusten käyttö oli evätty, niin mobiilivarmenne olisi se seuraava mahdollinen vaihtoehto. Ja kuinka ollakaan, kun kyseinen henkilö asiaa selvitti, tuli tietoon, että mobiilivarmennetta ei saa ennen kuin tunnistautuu nettiin pankkitunnuksilla. Siis pankkitunnukset on evätty. Toinen vaihtoehto on mobiilivarmenne. Mobiilivarmennetta ei saa, kun ei ole pankkitunnuksia. Sitten on kolmas vaihtoehto tämä henkilökortti, joka itse asiassa muuten vaatii vielä erillisen lukulaitteen, joka esimerkiksi pienituloiselle eläkeläiselle alkaa olla jo kustannustensa puolesta riski. Mutta henkilökortti vaatii henkilökohtaisen käynnin.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-04 tapahtuu nimenomaan pankkitunnistautumisten kautta, kun asioidaan verkossa ja todennetaan henkilöllisyys, ja sama suunta on myös Ruotsissa. Virossa on kuitenkin tilanne toisenlainen ollut jo heti alusta lähtien. Heillähän on jo 15-vuotiaasta saakka oltava jokaisella kansalaisella henkilökortti, johon on myös tämä sähköisen tunnistautumisen mahdollisuus sisällytetty. Suomessahan tällaista korttia yritettiin aikanaan tuoda markkinoille ja tuoda tavallaan kansalaisten tietoisuuteen, mutta se ei millään tavalla nostanut suosiota. Ja tämä on aivan totta, mitä edustaja Salonen mainitsi, että kaikki henkilöt eivät saa sitä pankkikorttia laisinkaan. Jos et saa pankista edes tiliä auki, niin kuinka voit saada verkkotunnukset, joilla voit asioida ja hoitaa välttämättömiä asioita? Henkilön tunnistautuminen on välttämätöntä monessa asioinnissa verkossa. Kun esimerkiksi jotkut ministeriöt ovat kilpailuttaneet näitä tunnistautumispalveluita, niin jossain vaiheessa Suomessa on huomattu, että ne ovat äärettömän kalliita. On jouduttu pakon edessä pohtimaan, miten tämä voidaan muulla tavalla ratkaista. Ja toisaalta olisin itse toki odottanut, että näiden kymmenen vuoden aikana, kun tämän toiminnan tuloksia on tässä
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-04 johtuen, mutta valitettavasti näin vain tapahtuu. Tai sitten se on siinä tilinavaamistilanteessa este, kun katsotaan, että henkilö ei ole sovelias meidän asiakkaaksemme. Meillä on tässä maassa 400 000 ihmistä, joilla on luottohäiriömerkintä. Voitte vain kuvitella, montako niistä ihmisistä on suljettu tämän sähköisen tunnistautumisen ulkopuolelle juuri tästä syystä. Ja kun siellä on niitä inhimillisiä syitä, että ihmiset eivät ole pystyneet terveyskeskusmaksuja maksamaan, ja sitä kautta kuntayhtymän tai kunnan terveyskeskuksesta ollaan annettu perintäyhtiöihin sitten nämä perinnät, niin tämä luottohäiriömerkintöjen kasvu on ollut ihan räjähdysmäistä — liittyen varmasti osaksi myös pikavippeihin. Mutta tärkeintä olisi, että me pystyisimme lainsäädännöllä pankkeja edellyttämään joustavampaan toimintaan. Olen tässä aiempina vuosina huutanut ääneen, että me tarvitsemme sitä, että Kela myöntää, yhteiskunta myöntää sen sähköisen tunnistautumisen mahdollisuuden niin, että se ei repeä. Mutta kustannushinta on aivan hirvittävän iso, näin olen ymmärtänyt. Nyt pankit ovat olleet aktiivisia, he ovat luoneet omat järjestelmänsä, niitä pitää pystyä hyödyntämään. Mutta voimmeko sitten mennä sinne yksittäisen liiketoimijan alueelle: että kun tämä on kuitenkin kansalaisoikeutta, niin joko niin, että edellytämme näiden sähköisten pankkitunnusten haltijoiden ylläpitäjiltä sitä, että edistävät kansalaisten mahdollisuuksia osallistua yhteiskuntaan, tai niin, että annetaan heille rajoittamisoikeus. Lainsäädäntö on mennyt oikeaan suuntaan, luottohäiriömerkintä ei saisi olla enää esteenä siihen, etteikö pankkitunnuksia anneta, mutta jotain meidän on tehtävä vielä, ja meillä on toivottavasti seuraavissa hallitusohjelmaneuvotteluissa tämäkin asia keskeisesti pöydällä.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi elintarvikelaki, ja samalla nykyinen samanniminen laki kumottaisiin. Uudistuksen tavoitteena on vähentää hallinnollista taakkaa elintarviketurvallisuutta vaarantamatta sekä lisätä elintarvikevalvonnan riskiperusteisuutta ja vaikuttavuutta. Valvontaa kohdennetaan jatkossa riskiperusteisesti sinne, missä sitä eniten tarvitaan. Mielestäni juuri näin on järkevää tehdä. Esityksen myötä jatkossa toimijoilta peritään 150 euron suuruinen vuosimaksu ja sen lisäksi toteutuneesta valvonnasta maakunnan hyväksymän taksan mukainen suoriteperusteinen maksu. Pidän hyvänä, että tätä vuosimaksua ei peritä alkutuotantopaikoilta, kyläkaupoilta eikä yleishyödyllisiltä yhteisöiltä. Maatalouden kustannuksia ei siis tällä esityksellä lisätä. Myös erilaiset kalatalouslaitokset ja kalastajat on varmistettava tähän ryhmään. Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan muutettavaksi riistavahinkolakia. Niin sanottu Lex Halla ‑korvaus eli poikkeuksellisen suuresta porovahingosta maksettava erityinen korvaus ehdotetaan kumottavaksi. Kun Lex Halla ‑korvausta ei enää maksettaisi, porovahinkojen korvausmäärä laskisi lähes 3 miljoonaa euroa. Käytännössä pedon tappamasta porosta on aikaisemmin saanut korvauksena sen käyvän arvon kolminkertaisena. Vuonna 2017 jo puolet porovahinkokorvauksista meni Lex Halla ‑paliskuntiin. Korvaus on ollut hyvin antelias ja asettanut paliskunnat eriarvoiseen asemaan. Nyt tämä eriarvoisuus ainakin vähenee. Lex Halla ‑korvauksen poisto lisää vahingon kärsijöiden tasapuolista kohtelua tilanteessa, jossa vahinkojen korvaamiseen osoitetut määrärahat eivät riitä korvauksien täysimääräiseen suorittamiseen. Jatkossa suurpetojen aiheuttamat viljelys‑, eläin- ja irtaimistovahingot, mukaan lukien koiravahingot, korvattaisiin täysimääräisinä kuten henkilövahingot. tältä osin tämä esitys on enemmän kuin kannatettava. Suurpetojen aiheuttamia kotieläinvahinkoja ja koiravahinkoja ei ole voitu aikaisemmin korvata täysimääräisesti. Pidän myös hyvänä, että porovahinkojen todennettavuutta parannetaan säätämällä velvollisuus valokuvata ja merkitä vahinkopaikka maastoon sekä ilmoittaa vahinkopaikan koordinaatit. Tämä helpottaa viranomaisten suorittamaa valvontaa ja tutkintaa ja vähentää huijaamisen mahdollisuutta.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa rouva puhemies! Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi riistavahinkolakia, ja tässä yhteydessä todellakin puretaan porovahingosta maksettava erityinen korvaus eli Lex Halla ja lisäksi tehdään muita muutoksia. Alkuperäinen ajatus Lex Hallasta perustui kohtuuttoman suurten petovahinkojen korvaamiseen. Pedot ovat olleet tuolloin erityinen riesa poronhoitoalueen etelärajalla ja Venäjän rajan vierellä olevissa paliskunnissa. Valitettavasti Lex Hallassa ei ole keskitytty ongelman korjaamiseen, eli petomäärien vähentämiseen suhteessa Lex Halla ‑paliskuntien vahinkokehitykseen. Petojen riivaamalla alueella perinteisen porotalouden tuottavuus on laskenut ja porojen myönteinen valikointi eli jalostaminen on häiriintynyt. Rajapaliskunnista tuleva selkeä viesti on, että Lex Hallan purkaminen ei ole kestävä ratkaisu. Heidän mielestään kestävämpi ratkaisu olisi petokantojen pienentäminen. Poronhoito on ikiaikainen elinkeino. Pelkään, että nyt tehty ratkaisu vähentää entisestään poroelinkeinon houkuttelevuutta ja tuo lisää haastetta sille, että tilanpito saataisiin siirrettyä nuoremmalle polvelle. Tämä johtaa hiljalleen Kuusamon ja Kainuun rajapaliskuntien porotalouden heikkenemiseen, jopa tuhoutumiseen. Valitettavaa on, että petojen määrän lisääntyessä teurasmäärät ovat merkittävästi pudonneet. Se on taas johtanut perinteisen porotalouden heikentyneeseen tulokseen, ja silloin valtaosa tuloksesta on saatukin petokorvauksista — se ei ole enää tervettä. Jatkossa olisikin syytä etsiä keinoja siihen, että paliskunnat olisivat yhdenvertaisessa tilanteessa petojen aiheuttaman ylimääräisen työmäärän vuoksi. Tämä kolminkertainen korvaus pedon raatelemasta porosta on ollut yksi keino korvata tuota työmäärää. Hallituksen esityksen 15 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa nähdään jollain tavalla ongelmallisena, että poronlihan hinnantarkistus vuonna 2016 nosti porovahinkokorvauksia 33 prosenttia. Meidän pitäisi katsoa tämän asian toista puolta. On hyvä, että poronlihalla on kysyntää, ja kysyntää olisi yhä enemmän kasvavan matkailun vuoksi, itse asiassa paljon enemmän kuin on tarjontaa esimerkiksi omalla alueellani. Ruokaketjun kovimman työn tekijät, kuten poromiehet ja poronaiset, ansaitsevat työstään käyvän korvauksen. Poro on eläin, eikä se ole aina tietoinen ihmisen piirtämistä rajoista. Poronhoitoalueen etelärajalla olevien paliskuntien poro saattaa kohdata pedon poronhoitoalueen ulkopuolella. Hallituksen esityksen perusteluista ilmenee, että Kiimingin paliskunta sekä Suomen porosaamelaisten yhdistys esittivät porovahinkojen korvaamista aina täysimääräisesti sekä vahinkojen korvaamista myös valtakunnanrajojen ja poronhoitoalueen ulkopuolella tehdyistä tuhoista.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-04 on hyvä asia, että nyt tässäkin yhteydessä otetaan esille, eli vahinkojen ilmoittaminen tarkentuu. Mutta mietin noita omia alueitani, ja ihan niin kuin edellinen puhuja sanoi, kuuluvuus ei ole kaikilla kyllä oikein hyvä, eli kuinka tarkkoja sitten ovat nämä paikkojen määrittämiset, niin en itse asiassa tiedä. Mutta hyvä, että tätä tekniikkaa hyväksikäyttäen saadaan ehkä hälvennettyä niitä epäluuloja, mitä tähän korvausjärjestelmään ja sen mahdolliseen väärinkäyttöön on tullut. En tässä yhteydessä malta olla mainitsematta yhtä mainiota sovellusta tuolta poronhoitoalueelta eli Porokelloa. Jokaisen, joka liikkuu poronhoitoalueella, pitäisi laittaa omaan puhelimeensa tämä applikaatio, joka varoittaisi liikenteessä poroista. Minusta tämä Porokello on mainio esimerkki ammattiautoilijoitten ja
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-04 Epäluulot porotaloutta kohtaan ovat olleet todella suuret, ja sen takia onkin tärkeää, että me saamme tätä kautta luottamusta parannettua siihen, että ne vahingot ovat todellisia, mitä siellä on ollut. Lex Hallaa ovat jotkut yksittäiset henkilöt käyttäneet väärin, mutta esimerkiksi meillä Pallaksen alueella on sovittu, että tietylle alueelle ei petojen syötäväksi myydä poroja. Elikkä on todella alettu töihin sen eteen, että rehellisyys on tärkeintä tässä asiassa. Ja jos muutama yksittäinen henkilö on rikkonut lakia, niin ei se tarkoita sitä, että kaikki ihmiset ovat rikollisia. esille tämä Porokello-asia, joka on todella hyvä esimerkki siitä, että teknologia on tulossa myöskin porotaloudessa vaikuttamaan hyvin paljon. Tällä Porokellolla on saatu estettyä jo hyvin monet autovahingot. Ja miten me voisimme jatkossa havainnoida paremmin petovahinkotilanteet? Nyt jo hyvin monelle porolle laitetaan kaulaan roikkumaan semmoinen tunnistinlaite, jolla saadaan signaali siitä, jos poro vaikka tietyn aikaa makaa paikoillaan, vaikka useamman tunnin. Se on merkki siitä, että poro ei enää ole hengissä. Nyt sitten on työn alla myös uudenlaisia menetelmiä ja systeemejä, minkälainen lappu voitaisiin panna korvaan tai johonkin muualle tunnisteeksi, niin että jokainen eläin saataisiin tunnistettua sieltä. Ja jos eläin pysähtyy ja vahinko tapahtuu, niin voitaisiin heti havaita tämä tilanne. Eli eletään tässä päivässä matkassa. Kyllä me yritämme siellä luonnon kanssa yhdessä elää, mutta aina aina on vahinkoja ollut. Petojen kanssa on todellakin pärjätty aikaisemmin hyvin. Miksi nämä vahingot ovat nykyään vain lisääntyneet ja lisääntyneet? Siitä meidän pitää yhdessä keskustella. Jos poromiehet olisivat halunneet aikoinaan hävittää kaikki kotkat, ne olisi saatu hävitettyä. Ahmat olisi saatu hävitettyä. Mutta poromiehet tykkäävät, että me kaikki olemme osa luontoa. Siellä on paikka kotkalle, siellä on paikka ahmalle, siellä saavat olla sudet ja karhut ja muutkin. Mutta jossakin sen rajan pitää olla. Ja toivon mukaan yhä useampi ihminen ymmärtää sen, että poromiehet yrittävät oikeasti rehellisyydellä viedä näitä asioita yhdessä muiden kanssa eteenpäin.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-04 Arvoisa rouva puhemies! Lähetekeskustelussa on tänään ollut lakialoite laiksi kansanedustajain eläkelain muuttamisesta. Tälle muutokselle on tarvetta — nykyinen on kansalaisten oikeustajun vastainen. Aloitteen tarkoituksena on lakkauttaa kansanedustajien sopeutumiseläkejärjestelmä ja siirtää kaikki entiset ja nykyiset kansanedustajat saman sopeutumisrahajärjestelmän piirin. Sopeutumisraha toisi jatkossa minimissään 2 100 euron tulotason yhden vuoden palvelleelle kansanedustajalle, ja karkeasti sopeutumisraha olisi kolme kautta palvelleelle noin 3 300 euroa 15 vuotta tai enemmän palvelleelle noin 4 000 euroa kuussa. Nykyistä sopeutumisrahajärjestelmää ehdotetaan muutettavaksi siten, että ensimmäisen ja toisen kauden edustajien sopeutumisrahan määrä tulee lähemmäksi ansiosidonnaisen työttömyysturvan tasoa ja oikeus sopeutumisrahaan syntyy, kun on ollut vuoden kansanedustajana. Muiden ryhmien yhteisesti hyväksymä esitys puuttuu sopeutumisjärjestelmän väärinkäytöksiin. Perussuomalaiset eivät olleet valmiit yhteistä sopimusta tekemään. Jos jokainen puolue olisi toiminut kuten perussuomalaiset, olisivat nämä parannukset jääneet tekemättä nytkin. Sopeutumisrahaa ei ole pakko ottaa vastaan. Sen sijaan edustaja voi aina valita työttömän ansiopäivärahan, jos ei halua sopeutumisrahaa.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-04 olemme ilmeisesti edustaja Myllykosken kanssa samaa mieltä, ja todettakoon, että arvostan myös vastavuoroisesti häntä kyllä edustajana erittäin paljon. Te totesitte, että vasemmistoliitto ei hyväksy aktiivimallia missään muodossa eikä millään perusteella. Se on erittäin hyvä periaate, ja siihen on helppo yhtyä. Mehän koko oppositio viime viime joulukuussa äänestimme yhtenäisesti aktiivimallia vastaan, mutta se valitettavasti hallituspuolueiden toimesta silloin läpi runnottiin. Nyt siitä on saatu erittäin huonoja kokemuksia sinällään, mutta hallitus nyt ei valitettavasti ole ollut ainakaan vielä valmis vetämään tätä malliaan pois, ottaen huomioon jopa sen, että sitäkin käsittelevä kansalaisaloite sai ennätysajassa erittäin suuren määrän nimiä taakseen. Mutta sen aika tulee myöhemmin. Sitten otan kantaa myös tähän toiseen asiaan, mistä olen samaa mieltä edustaja Myllykosken kanssa: Kyllä tässä jonkinlainen ulkopuolinen valmistelu, olisipa se sitten tapahtunut palkkiotoimikunnan toimesta tai muuten, olisi voinut olla tarpeen. Sillä olisi helpommin vältetty nämä erilaiset ristiriidat, ja ehkä tämä asia on joillakin mennyt hiukan tunteisiinkin. Ehkä jatkossa voimme oppia siitä lisää. Sitten tässä esityksessähän oli aiemmin, viime keväänä, kun se tuotiin julkisuuteen, tämä ministerien eläkkeiden laskentakaava. Siinä alun perin jätettiin kansliatoimikunnalle harkinnan varaa. He voisivat myöntää lisäeläkkeen. Tämä esitys on siltä osin kyllä parantunut, että nyt tässä on kaksi vaihtoehtoa pitkään kansanedustajana toimineille, joko 15 vuotta uran alusta on se eläkkeen eläkkeen määräytymisperuste tai sitten 15 vuotta lopusta, ja sen voi valita. Tämä on parempi malli, mutta ei sekään varmasti ehkä ihan kaikkia ongelmia ratkaise. Totean sitten tähän, kun edustaja Myllykoski totesi, että tämän ansiosidonnaisen kesto on eri, että täytyy ottaa kuitenkin huomioon, että vähintään kymmenen vuotta kansanedustajina toimineilla henkilöillä jotka siis saavat vähintään noin 2 500—2 600 euroa tätä sopeutumisrahaa, ja sen kestokin on kaksi vuotta — tämä on suurempi ja pidempi kuin ansiosidonnainen päiväraha. Ja aivan viimeiseksi otan vielä kantaa tähän keskusteluun, jossa on todettu, että
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-04 rouva puhemies! Tässä keskustelussa on väitetty, että perussuomalaiset vastustavat tätä uudistusta. Näin ei tietenkään ole, emme me halua sen mallin jatkuvan, joka on niin sanotuilla vanhoilla sopeutumiseläkkeellä olevilla edustajilla. Se on kohtuuton, ja olemme sitä ajaneet alas aloitteilla ja kysymyksillä jo vuosien ajan. En oikeastaan ymmärrä sitä, että tällaista voi joku väittää. Siitä, minkälaista mallia me haluamme, olemme sitten keskustelua käyneet ja pohtineet tietysti myös normaalia ansiosidonnaista mallia, mutta siinä on nämä pääomatuloihin liittyvät ongelmat, ja siltä osin ilman ilman muuta emme ole sellaista mallia ajamassa nyt, emmekä ole olleet ajamassa, mutta verrattavissa pitkälti siihen, mikä malli olisi sitä kautta saatavissa, se olisi siinä mielessä oikeudenmukainen pohja, että silloin entiset edustajat olisivat samassa asemassa kuin työttömät muutoinkin. Voidaan tietysti pohtia, miksi muiden työttömien kuin entisten kansanedustajien ansiosidonnaisessa päivärahassa pääomatuloja ei oteta huomioon. Sitä voi pohtia, ja sitä voisi korjata siltä osin. Meidän linjamme tulee näkyviin valiokunnassa valiokunnassa ja sitten täällä, kun ollaan ensimmäisessä käsittelyssä. Uskon, että meillä on silloin pariin pykälään muutosesitykset, joista päästään äänestämään, ja näemme, miten esimerkiksi vasemmistoliitto niissä äänestää. Ja toisaalta sitten, kun ensimmäisessä käsittelyssä on lakiesitys sisällön osalta hyväksytty, se tulee sitten kolmen päivän päästä toiseen käsittelyyn, tai sen määräajan jälkeen. Ilman muuta me hyväksymme tämän mallin, emme esitä tätä lakialoitetta hylättäväksi, vaan hyväksymme sen mukaisen menettelyn, mutta toivomme, että ne ongelmat, epäkohdat, jotka olemme nostaneet tässä esille, korjataan
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-05 Tekijänoikeuslain muuttaminen siten, että näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten henkilöiden mahdollisuudet hyödyntää olemassa olevia teoksia kohenisivat, on erittäin kannatettava uudistus. Harvoin voi hallitusta kehua, mutta tämä on kannatettava asia ja esitys. Myös teosten rajojen yli liikkumisen sujuvoittaminen sekä niiden hyödyntämisen helpottaminen muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on pelkästään positiivinen asia. Esityksessä esitetään, että kirjallisesta teoksesta, painetusta kirjasta, nuottilehdestä tai tällaiseen teokseen sisältyvästä kuvasta saisi ilman oikeudenhaltijan suostumusta valmistaa sellaisen kappaleen, joka on näkövammaisen tai muutoin lukemisesteisen saavutettavissa. Teoksista voitaisiin valmistaa kappaleita esimerkiksi pistekirjoituksella, suurikokoi-sena tekstinä, e-kirjana tai äänikirjana. Saavutettava teoskappale voisi sisältää myös erityisnavigoinnin tai kuvailutulkkauksen ominaisuuksia. Valtuutetut yhteisöt, jotka tarjoavat vammaan tai lukemisesteeseen liittyviä palveluja, saisivat valmistaa niiden saatavilla laillisesti olevista teoksista kappaleita saavutettavassa muodossa ja vaihtaa niitä muiden Euroopan talousalueelle sijoittuneiden valtuutettujen yhteisöjen kanssa. Toiminnassaan valtuutettujen yhteisöjen olisi varmistettava, että kappaleet valmistetaan yksinomaan direktiivissä tarkoitettujen henkilöiden käyttöön. Voisin todeta tähän, että tarkoitus pyhittää keinot. Olen vahvasti sillä kannalla, että tekijän tulee aina saada palkkansa aineettomasta tuotannostaan ja luvaton kopiointi on ehdottoman väärin. Tässä tapauksessa kyllä rajattu kopiointioikeus tietyn väestöryhmän käyttöön on helposti hyväksyttävissä. On hienoa, että lukemisesteisille henkilöille pyritään tarjoamaan nykyistä laajempaa sivistys‑ ja kulttuuritarjontaa.