samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa rouva puhemies! Täällä on noussut esille rekrytointi, ja mielestäni sen sijaan että heikennetään irtisanomissuojaa, pitäisi kohdistaa resursseja siihen, että rekrytoidaan paremmin. Rekrytoijahan se on se ensimmäinen henkilö, joka sen työntekijän sinne yritykseen ottaa. Suomalainen pienyrittäjä on kyllä arvonsa ansainnut. Varsinkin pienillä paikkakunnilla, ja kun lähdetään täältä pääkaupunkiseudulta pois, pienien yritysten määrä on valtava. Ja se kyllä jää soimaan niin sanotusti yrittäjän korvien väliin, kun sanotaan, että tällä lailla mahdollistetaan se, että on helpompi sanoa ihminen irti — kun puhutaan kuitenkin ihmisistä ja monesti myös ystävistä ja tuttavista. Eli siinä mielessä pyydän, että harkitsette edelleen tätä lakia, enkä usko, että se tulee menemään täällä eduskunnassa läpi. Uskon, että siinä tulee olemaan perustuslaillisia ongelmia. Se on
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Ihmettelen kyllä tuota edustaja Harakan perinteistä tyyliä, jossa hän koko ajan tahallaan väärinymmärtää sen, mitä täällä toisella laidalla halutaan sanoa, ja viittaan tässä tähän alle 20 henkilöä työllistävien yritysten mahdollisuuteen irtisanoa henkilö henkilöperustein. Jos, edustaja Harakka, joskus puhuisitte aidosti näiden yrittäjien kanssa, niin tietäisitte, että jokainen yrittäjä haluaa pitää työntekijät, jotka hänellä on ja jotka todella vaikuttavat positiivisella tavalla työilmapiiriin ja työn suorittamiseen. Siinä mielessä
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Arvostamme valtiovarainministerin läsnäoloa, ja palaan tähän keskusteluun osaamisesta ja koulutuksesta. On hienoa, että valtiovarainministeri on huomannut SDP:n Osaamispolku 2030:n työn, jossa lähdetään todella siitä, että koulutuspolitiikan on oltava pitkäjänteistä. Me tarvitsemme paluun tällaiseksi koulutus- ja sivistysradikaaliksi yhteiskunnaksi, jonkinlaisen tieteen ja koulutuksen kunnian palautuksen. Kun viime viikolla Helsingin Sanomat järjesti meille kansanedustajille Taloudenpuolustuskurssia ja siinä meitä haastettiin valitsemaan nimenomaan yksi reformi, niin totesin siellä, että valitsen tältä Osaamispolulta sellaisen reformin, jonka voi toteuttaa heti ja jonka vaikuttavuus näyttää hyvin ilmeiseltä, ja se nyt vain sattui olemaan se
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Täällä hetki sitten puhuttiin kartan lukemisesta, ja kartanlukutaitoon kuuluu katsoa myöskin tulevaisuuteen hiukan kauemmaksi. Siksi SDP puhuu niin paljon tulevaisuuden investoinneista. Tulevaisuusinvestointiajatteluhan tarkoittaa sitä, että kun nyt panostetaan johonkin asiaan, jonka avulla voidaan ajatella säästettävän tulevaisuudessa, niin tämä investointi kannattaa, ja tämä on se hyvinvointitalouden idea. Ja päinvastoin: jos säästetään väärissä asioissa, niin aiheutetaan kustannuksia tulevaisuuteen, ja tämä koskee sekä kuntia että koko yhteiskuntaa. Edustaja Kivelä mainitsi täällä aiemmin puheenvuorossaan 1990-luvun alun laman. Totta on, että tämän laman säästöjä maksettiin vuosikymmenet ja kenties maksetaan vieläkin.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Haluaisin korjata sekä täältä salista että ministeriaitiosta toistuneen väärinkäsityksen siitä, että meidän ongelmamme sosiaaliturvassa liittyisivät euromääräisiin kannustinloukkuihin. Näinhän ei ole. On periaatteessa hyvin poikkeuksellista, että jonkun ei kannata Suomessa ottaa työtä sen takia, että sosiaaliturvalla pärjää paremmin. Näin on joidenkin yksinhuoltajien kohdalla joissakin tilanteissa, joissa ansiosidonnaista saava henkilö ottaisi matalapalkkatöitä vastaan, ja eräissä pätkätöissä liittyen toimeentulotukeen. Mutta todellinen kannustinloukku liittyy sosiaaliturvabyrokratiaan ja sen hankaluuteen, siis siihen, että lyhyt työkeikka on riski sille, että sinulla ei ole kädessä yhtään mitään sen jälkeen. Tämä koskee nimenomaan niitä sisääntuloaloja, joilta voisi sitten työllistyä pidemmäksi aikaa. Ongelma tässä nyt on, että lähes kaikki puolueet vaativat vastikkeellisuuden säilyttämistä sosiaaliturvassa, vaikka tätä byrokratialoukkua ei voi purkaa höllentämättä vastikkeellisuutta.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Sosiaalidemokraateilla on positiivisia keinoja edistää pienyritysten asiaa ja työllistämistä. Olemme jo pitkään esittäneet ensimmäisen ulkopuolisen työntekijän palkkausvähennystä, olemme esittäneet arvonlisäveron alarajan nostamista sekä laajemmin pk-yritysten vientiponnistelujen konkreettista tukemista sekä tietenkin innovaatio- ja tutkimusinvestointien lisäämistä, ja yhdyn niihin kiitoksiin, joita tässä budjetissa on annettu siitä, että
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-18 itkuvirttä kuunnellessa on suorastaan nyppinyt, että täällä aina sanotaan, että oppositio sanoo näin. Ei se ole koko opposition ääni, mitä vihervasemmalta huudetaan. Myös perussuomalaiset ovat oppositiossa, ja me esitämme vaihtoehdon kaikelle, mitä me arvostelemme, ja se vaihtoehto on hyvin rakentava. Vastakkainasettelulla tätä maata ei rakenneta. Niin kauan kuin asetamme vastakkain työn tarjoajan ja ‑tekijän näin pieni maa ei pärjää. Jos joku ulkopuolinen tätä keskustelua kuulisi, häntä varmaankin naurattaisi. Ihmettelen näitä puheita, kun nousukauden ensimmäisenä ja luultavasti viimeisenä kasvun vuonna otetaan 1,5 miljardia lisää velkaa.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa rouva puhemies! Käsittelemme tämän vaalikauden viimeistä budjettia uudella tavalla mielenkiintoisessa tilanteessa. Toisin kuin aiempina vuosina, Suomen talouskasvu on huippulukemissa, noin 3 prosentissa. Vastaavasti työllisiä on tällä hetkellä enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Hallituksen ohjelmassaan asettama 72 prosentin työllisyystavoite on käytännössä saavutettu, ja tulevien vuosien talouskasvun odotetusta hiipumisesta huolimatta työllisyysasteen pitäisi VM:n ennusteen mukaan olla 73 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Parantuneen taloustilanteen takana on ollut luonnollisesti monia erilaisia tekijöitä. Opposition puheissa yleensä jaksetaan mainita vain osa eli globaalin talouden vahva kasvu, joka on levinnyt viime vuosina myös meidän viennillemme tärkeisiin investointituotteisiin. Toinen yhtä tärkeä mutta opposition yleensä unohtama puoli on ollut nykyisen hallituksen tilanteeseen sopiva talous- ja fiskaalipolitiikka. Valtiontalouden sopeuttaminen ilman mittavia veronkiristyksiä, yksikkötyökustannuksia leikannut kilpailukykysopimus sekä järkevämmän sääntelyn politiikka, jonka myötä normeja on purettu, ovat luoneet tilaa uudelle ja laajapohjaiselle kasvulle. Siksi hallituksen talouspolitiikalle voi antaa jo tässä vaiheessa kiitettävän arvosanan. Tämä ei kuitenkaan, arvoisa puhemies, tarkoita sitä, että Suomen taloutta voitaisiin jatkossa hoitaa vailla huolen häivää. Oikeastaan tilanne on juuri päinvastoin. Vaikka julkinen talous kokonaisuutena tasapainottuu, valtionhallinnon ja paikallishallinnon menot ylittävät edelleen tulot. Vielä hälyttävämpi on kuitenkin arvio Suomen julkisen talouden kestävyydestä seuraavan matalasuhdanteen sattuessa. Nyt koetun talouden menetetyn vuosikymmenen takia meidän kykymme esimerkiksi elvyttää seuraavassa taantumassa on huomattavasti pienempi kuin ennen 2008 alkanutta finanssikriisiä. Lisäksi suomalaisten luonnollisen ikääntymisen seurauksena meidän taloutemme tuottavuus tulee jäämään tulevina vuosikymmeninä tavanomaista matalammaksi. Siksi talouskasvusta julkiseen talouteen syntyvät tulot eivät tulevina vuosikymmeninä riitä nykyrakenteella rahoittamaan julkisia palveluja ja etuuksia. Laskennallisesti tämä kestävyysvaje on siis edelleen noin 3 prosenttia bruttokansantuotteesta. Nämä tosiasiat tunnustaen esitänkin, arvoisa rouva puhemies, jokaiselle ensi kevään eduskuntavaaleihin lähtevälle puolueelle seuraavan rakentavan ehdotuksen: Katteettomien miljardilupausten, toisten haukkumisen ja väärinymmärtämisen sijasta meidän pitäisi miettiä sitä, miten Suomen talouden pidemmän ajan kestävyyttä voidaan parantaa ja millaista erityisesti korkeampaa työllisyysastetta luovaa uudistuspolitiikkaa te olisitte tulevassa hallituksessa valmiita harjoittamaan.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-18 Puhemies! Hallituspuolueen kansanedustajana joutuu jo viran puolesta hallitusta kehumaan. Tässä kolmen vuoden aikana se ei ole ollut kovin helppoa. Nyt ollaan myönteisemmän tulevaisuuden näkymien äärellä, ja ei ole ollut todellakaan helppo tie, että tähän on päästy. Kehun kuitenkin hallitusta ensi sijassa siksi, että näin vaalien edellä ei ole sorruttu mihinkään hurlumhei-budjettiin. On kuitenkin ymmärretty, että taloudessa on myönteisiä signaaleja ja että joitakin panostuksia voidaan tehdä. Voidaankin sanoa, että panostukset ovat olleet piirun verran inhimillisempään suuntaan. On jo monessa puheenvuorossa tuotu esille esimerkiksi takuueläkkeen korottaminen, pienimpien päivärahojen korottaminen, nimenomaan sellaiset asiat, jotka kohdistuvat kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin. Mutta todellakin takana ovat rajut leikkaukset. hallituksen muodostamisen aikaan koulutuksen ja osaamisen hallitusohjelmaneuvottelutyöryhmässä, ja ei se, kuulkaa, mieluisaa ollut, kun siellä talouden madonlukuja esiteltiin ja esitettiin leikkaustavoitteita ja -vaatimuksia. Kuitenkaan se keskusteluilmapiiri, jossa tänäänkin budjetin lähetekeskustelua on käyty, ei ole ollut kovinkaan rohkaiseva. On todellakin ollut sitä, mistä viime aikoina on paljon keskusteltu: tahallista väärinymmärtämistä, toisten tavoitteiden ohittamista, niiden nonsaleeraamista ja niin edelleen. Hallituspuolueiden edustajien olisi kannattanut joihinkin opposition puheenvuoroihin kiinnittää enemmän huomiota, ja sitten taas toisinpäin: opposition, joka nyt on hyvin vähälukuisena täällä salissa edustettuna — toki oppositiolla on enemmistö salissa nyt — olisi kannattanut kuitenkin vilpittömästi antaa enemmän tunnustusta hyville asioille, joita nyt on tapahtunut. Siinä mielessä voidaan sanoa, että kyllä ilmeisesti jatkossa me olemme entistä enemmän eräänlaisen parlamentarismin kypsyyskokeen äärellä: osaammeko aidosti yhdessä, hallitusrintama ja oppositio, rakentaa parempaa tulevaisuutta. Totta kai edustuksellisessa demokratiassa oppositiolla on äärimmäisen tärkeä tehtävä, mutta se ei voi olla kypsässä parlamentarismissa vain kaiken liikkuvan alas ampumista. Kun olen ollut miltei yhtä kauan hallitus- ja oppositiopuolueen kansanedustaja — siinä nyt on puolen vuoden toleranssi toistaiseksi — niin voin leikillisesti sanoa, että opposition edustajana tuolla maakunnissa kiertäessä oli mukavaa mutta ei aina täällä talossa, mutta nyt hallituspuolueen edustajana voin sanoa, että täällä talossa on mukavaa mutta ei aina tuolla maakuntia kiertäessä. Tänäänkin on useammassa puheenvuorossa puhuttu oppositiopuolueitten taholta siitä, kuinka monet ihmiset ovat taloudellisesti tiukoilla ja joutuvat miettimään, ostaako ruokaa vai lääkkeitä. Itse opposition edustajina viime vaalikaudella käytimme
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-18 regeringen vidtagit för att bidra till att sysselsättningsläget har förbättrats. Det är klart att konjunkturerna bestämmer det ganska långt. Takten på statens skuldsättning har avtagit. Det som vi kanske är oroliga för är att vi trots högkonjunktur och som inte heller påbörjats i nästa års budgetproposition. Det gäller reformer som familjeledighetsreformen, och sedan skulle vi också ha sett en ambitiösare arbetsmarknadsreform där man också gör satsningar på arbetsmarknaden. Men den absolut största besvikelsen står utbildningssektorn för. Vi hade gärna sett satsningar på alla stadiers grundfinansiering. Emme toki vastusta erilaisia projekteja, kehittämishankkeita ja kärkihankkeita silloin, kun ne puolustavat paikkaansa, mutta nyt näyttää siltä, että leikataan perusrahoituksesta. Siinä olemme kaikki syyllisiä. Kaikki eduskuntapuolueet ovat tehneet samalla tavalla monien kausien aikana, mutta varsinkin tällä kaudella ollaan leikattu perusrahoituksesta ja sitten ollaan lisätty pienempiä eriä erilaisiin hankkeisiin, kärkihankkeisiin ja projekteihin. Nyt olisi vihdoin ja viimein panostettava pitkäjänteiseen perusrahoitukseen riippumatta siitä, mistä koulutusasteesta puhutaan.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 tärkeää, että keskustelu jatkuu, ja tässä edellisessä puheenvuorossa oli monta hyvää ja kannatettavaa näkökohtaa. Tämä suuri kuvahan taloudessa on se, että tällä vaalikaudella on saatu Suomen talous käännettyä vahvaan kasvuun. Me olemme päässeet tähän eurooppalaiseen kasvuun mukaan. Se on ollut aivan välttämätöntä, koska Suomi oli, jos vähän kärjistää, jo melkein Kreikan tiellä. Siinä totta kai strategisella hallitusohjelmalla on ollut merkitystä. Kilpailukykysopimuksella on ollut merkitystä, mistä on syytä lausua kiitokset myöskin työmarkkinajärjestöille ja erityisesti julkisen alan pienipalkkaisille työntekijöille. Ja totta kai sillä luottamuksen ja tekemisen ilmapiirillä, mikä Suomeen on syntynyt, on hyvä merkitys. Suuri kuva on se, että valtiontaloudessa juustohöyläämissäästöillä ei enää päästä eteenpäin, jos ajattelemme tulevaisuuden haasteita, vaan todella me tarvitsemme uudistuksia palvelutuotannossa, työmarkkinoilla, verotuksessa, sellaisia uudistuksia, jotka edistävät työllisyyttä, yrittäjyyttä. Työllisyysasteen paraneminen on parasta että siinä liikenevät voimavarat käytetään heikompiosaisista huolenpitoon ja toisaalta myönteisen talouskehityksen turvaamiseen. Budjettia voisi mielestäni kutsua huolenpidon ja työllisyyden budjetiksi. Ensi vuonna parannetaan pienituloisimpien suomalaisten toimeentuloa ja lisätään ihmisten työntekomahdollisuuksia. Vaalikauden tärkein aikaansaannos on se, että Suomi nousee vahvasti. Yli 110 000 suomalaista on saanut työpaikan, ja velaksi eläminen loppuu ensi vuonna. Tärkeintä on nyt pitää kaikki suomalaiset mukana, saada vielä enemmänkin ihmisiä töihin, pois työttömyydestä. Me tarvitsemme tällaista osallistavaa talouskasvua yhä enemmän, niin että koko Suomi pidetään siinä mukana. Tässä edellä puhuttiin myöskin suomalaisen ruoantuotannon, elintarviketalouden tilanteesta. Kun itse tulen Varsinais-Suomesta, elintarvikemaakunnasta, näen tämän erittäin tärkeänä. On tehty monia akuutteja toimia kuivuuden vuoksi, muun muassa 30 miljoonaa kriisitoimia täydentäviin kansallisiin toimiin ja 21,5 miljoonaa luonnonhaittakorvauksiin jo aiemmin ja sitten energiaveron palautuksiin 20 miljoonaa. Myöskin pienempiä asioita on koko joukko. On todellakin pyritty huomioimaan pienituloiset, myöskin eläkeläiset, siten, että eläketulovähennystä selkeästi korotetaan, perusvähennystä korotetaan ja työtulovähennystä korotetaan. Tällä tavalla voidaan tulla vastaan pienempituloisia. On kritisoitu sitä, että tämä työeläkerahaston maksun aleneminen on mahdollistanut osin valtiontalouden tasapainottamista. Sehän on laskennallinen asia hyvin pitkälle, kuinka paljon sinne maksuja peritään. Ihmettelen, että vasemmisto olisi ollut valmis kiristämään työn verotusta vastustamalla tätäkin uudistusta. Arvoisa puhemies! Vielä on tarpeen osallistua jatkossa keskusteluun, mutta tämä riittää tässä vaiheessa hyvän budjetin saatteeksi.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 Itse en ollut täällä viime vaalikaudella, mutta te olitte silloin täällä hallitusvastuussa, jolloin todella mentiin alaspäin, meidänkin maakunnassamme. Tuli se 100 000 työtöntä, ja Suomi oli lähes Kreikan tiellä. Mehän olemme saaneet valtavan käänteen Suomen taloudessa. Minä otan nyt vain Varsinais-Suomen esimerkiksi: 30 000 uutta teollista työpaikkaa tulee varmuudella ja todennäköisesti enemmän. Nämä teolliset työpaikat luovat vielä uusia työpaikkoja.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Ettei jää vääriä käsityksiä mihinkään pöytäkirjoihin, niin olen sitä mieltä, että talouskasvu on äärettömän hyvä asia koko meidän valtakuntamme ja Suomen tulevaisuuden näkökulmasta. Jokainen työpaikka, syntyy se sitten Salon seudulle, Turun seudulle tai Ilomantsiin tai Ivaloon, on äärettömän tärkeä Suomen kasvulle ja Suomen tulevaisuudelle. Mutta sitten minusta minusta on jotenkin kohtuutonta, että tänäänkin useammassa puheenvuorossa, joita debatissakin käytettiin, annettiin ymmärtää, että tämä talouskasvu ja nämä uudet työpaikat ja sitä kautta ihmisten hyvinvointi ovat nyt sitten täysin jollain
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 Haluan vain yhden asian ottaa tähän keskusteluun ikään kuin tästä talouspolitiikan suuresta kuvasta, ehkä edustaja Taimelalle kommentoida. Se oli hyvä, rakentava vastauspuheenvuoro, jonka hän käytti. Minun mielestäni on oleellista, teemme me politiikkaa sitten Euroopan mittakaavassa, Suomen tai vaikka yksittäisen kunnan, kaupungin mittakaavassa, että poliittiset päättäjät harvoin pystyvät synnyttämään yrityksiä tai työpaikkoja suoraan. Mutta on iso merkitys sillä toimintaympäristöllä, minkälainen toimintaympäristö luodaan: onko se sellainen, että se mahdollistaa, onko se sellainen, että se luo mahdollisuuksia yrityksille investoida, tai sitten jos haluaa olla ehkä vähän tämmöinen pessimistinen tai ironinenkin, niin on merkitystä silläkin, ovatko poliitikot tiellä, ovatko poliitikot työpaikkojen ja
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 Oli kiistatta selvää, että on tehtävä asioita, jotta Suomelle saadaan tukeva kivijalka ja Suomi saadaan jälleen nousuun, Suomi saadaan sille tielle, missä meidän kuuluu olla, jotta ihmisillä on töitä ja pystymme jälleen palvelut paremmin täällä rahoittamaan — määrätietoinen päämäärä, joka asetettiin tähän vaalikauden loppuun saakka. No, mitä on tapahtunut? Ihmiset ovat saaneet töitä, töitä, yli 110 000 työpaikkaa ovat yritykset saaneet Suomeen muodostettua. Yrittäjyys on otettu kaiken kaikkiaan keskiöön. On luotu tulevaisuudenuskoa. On luotu uskoa siihen, että on investoitu ja on työllistetty. Velkaantumiselle on saatu stoppi. Toki ensi vuonnakin velkaannumme edelleen, mutta tämän jälkeen ikäviä leikkauksia, jotka ovat koskettaneet monia suomalaisia, mutta samaan aikaan kun on satsattu uuteen kasvuun, on satsattu yritystoimintaan, on satsattu siihen tulevaisuudenuskoon, otettu koko Suomen voimavarat käyttöön muun muassa biotaloutta hyödyntämällä. Olemme ottaneet askelia kohti tätä päämäärää, jonka olemme nyt toteuttamassa. puhemies! Biotalous on näitä keskeisiä voimavaroja, ja ruuantuotanto on tietysti se meidän suomalaisten kulmakivi. Elintarvikeketju työllistää reilusti yli 300 000 ihmistä, ja se on jo siinä mielessä äärimmäisen tärkeä sektori, josta Mutta kun mietimme tästä hieman eteenpäin, 10, 15, 20 vuotta eteenpäin, niin Suomi tulee olemaan elintarviketuotannossa aivan keskeisiä alueita ilmastonmuutoksesta johtuen. Sen vuoksi meidän pitää nyt pitää meidän kotimainen ruuantuotanto kannattavana ja meidän pitää pitää se jaloillaan. Haasteita on ollut. Viime vuonna oli äärimmäisen märkä kesä, joka tuhosi sadon hyvin suurelta osin ja toi kannattavuusongelmia, tänä vuonna oli kuivuus, sama ongelma, ehkä jopa vielä pahempi kuin mitä viime vuonna oli. Tämä hallitus tuo ja toi tukipaketin, josta mekin nyt sitten täällä syksyn aikana päätämme. on aivan keskeinen osa koko Suomen voimavarojen hyödyntämistä. Täälläkin tuotiin päivällä salikeskustelussa virheellistä tietoa ja virheellisiä mielikuvia siitä, kuinka nyt koko Suomi avohakattaisiin tai koko Suomi olisi jotenkin ilmastonmuutoksen edistäjä sillä, että me käytämme metsiämme. Mutta me käytämme niitä metsiämme kestävästi Suomessa. Jokaisen puun tilalle istutetaan uusi puu. huolehdimme metsistämme, me hoidamme metsiämme. Meidän hiilinielumme ovat metsät, ja siitä me pidämme huolta. Mutta samaan aikaan kun me käytämme metsiämme — emme toki edes niin paljon edelleenkään kuin mitä metsät kasvavat meillä joka vuosi — me olemme mahdollistaneet sen, että metsäteollisuus on investoinut Suomeen. Meillä Suomessa on tullut puunjalostustehtaita, sahoja, meillä on tullut sellutehtaita, biotuotetehtaita ja niin edelleen. Me pystymme nyt hyödyntämään sitä meidän metsäämme paremmin. Toinen asia, joka liittyy niin metsiin kuin ylipäätään, on energia. Energiapolitiikassa meidän on pidettävä realismi. Olen pahoillani siitä, että kotimaisen energian, turpeen, verotukseen käydään kiristävästi tämän budjetin yhteydessä, mutta edelleenkin kotimainen, suomalainen energia, metsähake ja turve sen tukipolttoaineena,
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-18 määrärahoiksi ehdotetaan 55,3 miljardia euroa, ja valtion budjettitalous on 1,4 miljardia euroa alijäämäinen. Siinä mielessä, kun nyt hehkutetaan sitä, että olemme päässeet kunnolla nousuun ja talouskasvu on noussut, silti otamme velkaa. Millaisia Millaisia velkamääriä me sitten otamme, kun emme ole tässä talouden kasvussa mukana? Ennuste ei ole se, että tämä on pysyvää. No, mihin meidän sitten pitää investoida meidän varojamme? Suomalaisiin, meidän omaan infraan, meidän omaan teollisuuspolitiikkaan, meidän omiin köyhiimme. Kansallismielisyys on jostain syystä leimattu jollain tavalla vääräksi, vaikka suomalainen todellisuus ei olisi mahdollista ilman kansallismielisyyttä. Meillä ei olisi valtiota tai tätä kulttuuria ilman vahvaa kansallista puolustamista. Me emme EU:ssa aja Suomen etua. Me hyväksymme kaiken, mitä sieltä sanelupolitiikka meille antaa. Maaseudun tulevaisuus — onko sitä? Jos te luette tarkasti niitä EU:n sopimuksia ja kirjauksia, niin siellä sanotaan näin, että maataloutta tuotetaan siellä, missä se parhaiten on tuottavaa, ja tämähän tarkoittaa sitä, että se tulee Suomesta ajan oloon sitten tällä EU-politiikalla loppumaan, mikäli meillä ei ole kanttia sitä puolustaa. Se on vähentynyt ihan koko ajan, ja seuraava EU:n rahoituskehys on taas yksi kuolinisku lisää meidän maataloudellemme. Tämä kuivuuspaketti, minkä hallitus esittää, on siis 50 miljoonaa euroa, mutta kun viljelijöiden menetykset ovat 400 miljoonaa euroa, niin kyllähän tämä aika surullinen esitys siltä puolelta on. Haluammeko me oikeasti pitää omavaraisuudestamme huolta? Haluammeko pitää maaseudun asuttuna? Haluammeko, että Suomessa viljellään vielä 20 vuoden päästäkin? Toinen asia on infra, saavutettavuus. Me olemme pitkien välimatkojen maa, ja saavutettavuus on ensisijaisen tärkeätä. Esimerkiksi Pori—Tampere-rata on merkittävä henkilö- ja tavaraliikenteen väylä, ja rataosuuden turvallisuuden lisäämiseksi ja Pori—Helsinki-henkilöraideliikenteen matka-ajan lyhentämiseksi radan tasoristeykset tulisi poistaa. Tähän pitää ehdottomasti panostaa. Tätä ei saa enää siirtää myöhemmäksi. Me tarvitsemme tämän infrahankkeen. Sitten toinen asia. Perussuomalaiset, minä esimerkiksi, sanoivat vuonna 2015, että meidän pitää käännyttää kaikki turvapaikanhakijat rajalla. Olisimme siinä säästäneet miljardeja euroja, joten oikeastaan minulla on vaihtoehto sille miljardille eurolle, minkä tämä hallitus laittoi Tähän me haluamme käyttää näitä rahoja. Me haluamme käyttää näitä satoja miljoonia ja miljardeja euroja Suomen infraan, Suomen saavutettavuuden lisäämiseksi, mikä tietenkin lisää suomalaisten kilpailukykyä.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 Huhtasaari käytti erittäin värikkään puheen ja liikkui korkealla tasolla pohtiessaan maaseudun tulevaisuutta, Euroopan unionia, mutta kyllä edustaja Huhtasaarelle ja kaikille meille haluaisin sanoa, että kyllähän yksi suurimpia asioita, suurin ongelma, kun itse olen jutellut Tähän varmaan pureudutaan tämän budjettikeskusteluviikon aikana tarkemminkin, mutta jo tässä kohtaa haluan kiittää kovasti maatalousministeri Jari Leppää niistä panostuksista, mitä hän on tehnyt siihen, että me saamme tämän niin sanotun kauppatapa-asiamiehen, elintarvikemarkkinavaltuutetun, joka valvoo sitä, ettei sellaisia epäterveitä kiskonnan tapaisia kauppatapoja olisi siellä elintarvikemarkkinassa. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on antanut vähän sekavia lausuntoja. Välillä on oltu sitä mieltä, että kilpailulain avulla ei mitään voi tehdä. Sen sijaan vuorineuvos Reijo Karhinen, joka selvittää tätä Suomen ruokamarkkinan tilannetta, on uskonut, että kilpailulainsäädännön avulla voitaisiin jotenkin helpottaa tuottajan tilannetta. Mutta tukipolitiikalla, EU-tuilla tai kansallisilla tuilla, tätä tilannetta ei mielestäni pystytä ratkaisemaan. Arvoisa puhemies! Turvallisuus korostuu myös, kun käsitellään valtion tuloja ja menoja, koska turvallisuusympäristömme on viimeisen neljän viiden vuoden aikana muuttunut niin radikaalisti, ja siihen liittyen pidän erittäin hyvänä, että meillä nyt laitetaan lisää rahaa turvallisuusviranomaisille, poliisille, erityisesti harva-alueen poliisille, mutta nyt pitäisi kyllä ratkaista tämä niin sanottujen poliisien kylmäasemien tilanne. Meillähän on sellaisia poliisiasemia, jotka säilytettiin, mikä oli poliittisen tahdon, keskustankin kovan lobbauksen tulosta, mutta siellä ei käy sitten poliiseja ollenkaan, ja meillä Suomessa on vähiten poliiseja per asukas. Pitäisi
Puhuja: Lasse Hautala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 Täällä äskettäin käytiin keskustelua maataloudesta ja elintarviketuotannosta. Niiden osalta on syytä palauttaa mieleen se, mistä kaikki suurimmat rakennemuutokset tässä tilanteessa johtuivat. Tietysti Venäjän asettamat vastapakotteet, jotka koskivat koko Euroopan unionia, aiheuttivat ison markkinahäi- riön, jolloinka meillä esimerkiksi maitotaloustuotteiden vienti Venäjälle loppui täydellisesti. Tämä tapahtui myöskin kaikkien muiden Venäjälle vievien maiden osalta. No, se aikaansai tietysti ison markkinahäiriön, joka vääjäämättä nopeasti pilaantuvien tuotteiden osalta laski hintoja. Esimerkiksi meille Pohjoismaihin tuotiin Hollannista sipulia suurin piirtein rahdin hinnalla, koska Hollannissa jätteenkäsittelymaksut ovat suuremmat kuin rahti. Eli tuottajille oli edullisempaa tuoda ne tuotteet rahdin hinnalla Suomeen ja muihin Pohjoismaihin. Tietysti tämä oli se perussyy, ja se aikaansai sitten sen, että esimerkiksi Valio ja muut maitoa vastaanottavat laitokset joutuivat alentamaan hintoja. Ja nyt, kun peräjulkkaa on jo toinen paha katovuosi, se on tuonut sitten omat paineensa tuottajille. Siksi on tärkeää, että hallitus tulee vastaan näillä esityksillä. Me kaikki tiedämme kuitenkin sen, että nämä hallituksen toimenpiteet ja Euroopan unionin toimenpiteet eivät missään tapauksessa tule riittämään näiden tappioiden umpeen kuromiseksi, eli tarvetta olisi sille, että markkinoilta saataisiin parempi hinta. No, se ei tietenkään markkinataloudessa ole kovin yksinkertainen asia. Me tiedämme sen, että niin meillä kuin muissakin Pohjoismaissa on isoja kauppaketjuja. Kuitenkin rakennelma on sellainen, että mikään ei estä sitä, että meille tulisi joitakin uusia kauppaketjuja. Mutta valitettavasti se tilanne vain on sellainen, että mikäli sellaisia meille tänne yhtäkkiä syntyy, niin ne ovat niitä jo Euroopassa olevia isoja kaupparyhmittymiä, jotka sitten tuovat lähinnä suuriin kaupunkeihin, tässä tapauksessa tänne eteläiseen Suomeen, omat kauppayksikkönsä, ja niiden hankinnat perustuvat pitkälti siihen, että sieltä ostetaan, mistä edullisimmin saadaan. Tietysti nykyisessä kaupparakenteessa on tärkeää se, että valmistelussa oleva elintarvikemarkkinalaki tulee kitkemään
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 herra puhemies! Tuossa päivällä tivattiin, että eikö löydy mitään hyvää ensi vuoden budjetista ja talousarviosta. En saanut silloin mahdollisuutta sanoa, mutta sanon sen tässä yhteydessä, että nuo poliisien määrärahat siltä osin kuin niitä suunnataan harvaan asutuille alueille, ovat hyvä asia. Meillä on Lapissa Enontekiön kunta ollut kokonaan ilman poliisia, ja se on aivan käsittämätön tilanne, että pinta-alaltaan niin suuressa kunnassa ei ole poliisia. Tämä on siis tosiasia tämän päivän Suomessa. Se on selvä asia, että ihmisten kynnys ottaa yhteyttä edes pienimmässäkään tai suuremmassa asiassa poliisiin nousee, koska tiedetään, että heitä ei ole mailla halmeilla ja vaste-ajat ovat tosi pitkät, ennen kuin poliisi on ylipäänsä paikalla. Toivon nyt, että näitten Harva-rahojen kohdentamisella poliisille tämä Enontekiön asia tulee kuntoon. No, sitten toinen asia oli nämä tiemäärärahat, joihin haluaisin vielä puuttua. Tosiaan tämä oli käsittämätöntä, kun huomasimme, että parlamentaarinen työryhmä esitti yksimielisesti, että tie- ja rataverkon korjausvelan vähentämisen lisärahoitusta jatketaan, mutta tähän tarkoitukseen oli osoitettu tasan nolla euroa. Eli panostukset infraan jäävät seuraavalle hallitukselle. Pääministeri Sipilä on kyllä osoittautunut itse melkoiseksi siltarumpupoliitikoksi. Katsoin tämän tämän vaalikauden rahoitusta Ouluun, ja siellä on Hailuodon silta, valtatie 4:n korjausrahat Oulun päähän ja Oulun sataman syvennys. Nämä tekevät yhteensä 181 miljoonaa euroa, mutta kysyn samalla, missä ovat muiden alueiden rahat. Ei voi olla näin, että Ouluun viedään kaikki, kärrätään, mutta muut jäävät ilman. Ruotsi tekee pitkäjänteistä, vähintään 12 vuoden liikennepolitiikkaa, ja se on saanut EU-rahoitusta 17-kertaisen määrän Suomeen verrattuna. Kyse ei ole todellakaan siitä, etteikö meillä olisi tarpeita. Maakunnassa routaisia teitä kyllä riittää, mutta meillä hallitus näpertelee yksittäisten hankkeitten parissa sen sijaan, että vietäisiin näitä kokonaisuuksia valtiotasolla eteenpäin. Toivon — ja nyt minusta mielestäni tarvitaan — panostuksia
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 2028 ‑toimintaohjelman, ja sen tavoitteena on julkisiin tiloihin liittyvän terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen, kestävien rakentamis- ja ylläpitokäytäntöjen kehittäminen sekä sisäilmaongelmien ennaltaehkäisyn varmistaminen. Nyt kuitenkaan, kun tätä talousarviota ja täällä olevia ympäristöhallinnon ympäristöhallinnon alan tekstejä sekä lukuja katsoo, täältä ei löydy lainkaan mitään tavoitteita meidän päiväkotien, koulujen ja sosiaali- ja terveydenhuollon palveluksessa olevien rakennusten sisäilmaongelmien korjaamiseksi. Tämähän on meillä tällä hetkellä Suomessa todella viheliäinen ongelma, joka koskettaa kaikkia kuntia, todella suurta osaa kansalaisista, ja ehdottomasti tässä budjetissa pitäisi olla rahoitusmalli kunnille siitä, kuinka saamme kunnissa uudistettua nämä peruspalveluiden käytössä olevat kiinteistöt. Meillä on sellainen tilanne tällä hetkellä, että 50—60-luvulla on suurin osa rakennuksista rakennettu. Nehän ovat jo 60-vuotiaita. 70-luvullakin rakennetut kiinteistöt ovat jo
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-18 Vielä edelliseen puheenvuoroon lisäyksenä, kun siinä aika hieman loppui, muutama ilonaihe budjetista. Erityisen tärkeää on näin Suomen 100-vuotisjuhlien jälkimainingeissa huomioida se, että hyvä yhteiskunta pitää huolen kunniakansalaisistaan. On aivan erinomaista, että rintamaveteraaneille mahdollistetaan nyt uuden lainsäädännön kautta samat kotona asumista tukevat palvelut kuin sotainvalideille yhdenvertaisesti kotipaikasta riippumatta. Myös sijoitussäästötili piensijoittajalle kannustamaan suomalaista omistajuutta on erinomainen ja odotettu, tervetullut uudistus. Suomalaisethan perinteisesti ovat säästäväisyyttä pitäneet hyveenä, ja kun suomalaisilla on pankkitileillä paljon rahaa, kun sitä on säästetty, niin tällä kannustetaan piensijoittajuutta. Edistyksellistä politiikkaa on myös se, että kestävä kehitys on nyt huomioitu budjettiesityksessä koko budjetin laajasti läpileikkaavana periaatteena. Eurot nimittäin ovat vaikuttavin keino edistää kestävää kehitystä. Hallituksessa on hahmoteltu myös kolmen vuoden Itämeri-ohjelmaa, johon nyt myönnettiin 15 miljoonaa euroa. Ja tänä kesänä, jos milloin, vesistöjen suojelu ja sen tarve on noussut esiin. Myös siellä verotuksen puolella pienituloisten verotusta kevennetään 100 miljoonalla eurolla. Verotuksen keventäminenhän on paras keino pienituloisten aseman parantamiseksi, koska se tarkoittaa, pienemmälläkin palkalla kannattaa ottaa töitä vastaan, kun yhä suurempi osa niistä tienatuista euroista jää itselle eikä mene verottajalle ja sitten voi itse päättää, mitä niillä käteen jäävillä tuloilla
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Nostaisin esille vielä tämän, mitä edustaja Ojala-Niemelä totesi näistä liikenneinvestoinneista ja korjausvelkarahan puuttumisesta tästä talousarviosta. Se on todella vakava juttu. Esimerkiksi meillä Itä-Suomessa, josta itse tulen, metsäteollisuuden ja puuhuollon kuljetukset merkitsevät meille maakuntaan elinvoimaa, uusia työpaikkoja, yritystoimintaa, mutta samaan aikaan raskaan kaluston kuljetusliikenteen kasvu asettaa meidän valtateidemme kunnolle, risteyskohtiin, lisävaatimuksia. Tämä asia on ehdottomasti sellainen, mikä on saatava muutettua tähän talousarviokirjaan, elikkä toivon, että hallitus kuuntelee eduskuntaa ja niitä esityksiä, mitä täältä varmasti tähän korjausvelka-asiaan tulee. Liikenneinfra, sekä tiet että raiteet, on meidän Suomen verisuonistoa, joka on ehdottoman tärkeää
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-18 Kuten edustaja Taavitsainen sanoi, on tärkeää, että tieverkko on kunnossa. Se on tärkeää esimerkiksi teollisuuden, meidän viennin kannalta, se on tärkeää ihmisten turvallisuuden kannalta. Pidän hyvänä sitä, että parlamentaarinen yhteisymmärrys korjausvelan hoitamisesta ja tilanteen kääntämisestä parempaan suuntaan on syntynyt ja että sitä lähdetään myös käytännössä toteuttamaan. Haluaisin kuitenkin muistuttaa siitä, että tämä korjausvelka on syntynyt vuosikymmenien aikana. Kaikilla puolueilla on hallituksessa ollessaan ollut omat mahdollisuutensa siihen tarttua ja sitä lähteä korjaamaan. Eli se, että se olisi yksin tämän hallituksen asia, ei tietenkään pidä paikkaansa, koska puhutaan pitkäjänteisesti syntyneestä korjausvelasta, ja siihen tarvitaan parlamentaarinen yhteisymmärrys yli vaalikausien, että meidän tieverkkoa hoidetaan kuntoon. Toinen asia, jota ei saa laittaa teiden kanssa vastakkain, ovat raiteet ja siellä Suomen tärkeimpänä hankkeena raidekapasiteetin lisääminen Tampereen ja Helsingin välille. Se on koko Suomen hanke. Vaikutusalueella asuu lähes puolet suomalaisista, ja on muidenkin raidehankkeiden kannalta tärkeää, että ennen kuin voidaan kehittää muita yhteyksiä, niin täytyy
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Valta antaa aina mahdollisuuden toimia. Eli on turha syyttää siitä, mitä on aiemmin tehty. Nyt ovat vallan avaimet käsissä, ja tähän talousarviokirjaan voidaan lisätä ne rahat, joita me tarvitsemme meidän teiden ja ratojen kunnostamiseen. Valitettavasti valtion osoittamat teiden päällystysmäärärahat ovat jo noin 6 miljoonaa euroa pienemmät tänä vuonna kuin olivat esimerkiksi viime vuonna omalle alueelleni elikkä Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan alueille. alueille. Esimerkiksi meillä Etelä-Savossa metsä kasvaa kaikista parhaimmin koko Suomessa, mutta ei sitä metsää saada sieltä korjattua, ei puuta saada kuljetettua tehtaille, elleivät meillä ole tiet kunnossa. tätä niin sanottua korjausvelkarahaa ei enää ole näihin päällystyskohteisiin juurikaan ollut käytettävissä edes tänä vuonna, ja nyt sitten ensi vuonna taas tilanne huononee. Elikkä tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi omassa maakunnassani
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Hallitukselle täytyy osoittaa suuri kiitos siitä, että hallitus tarttui tähän raidelisäkapasiteetin tarpeeseen Helsingin ja Tampereen välillä ja talousarvioesityksessään osoittaa sinne suunnitteluun lisämäärärahoja, mikä tarkoittaa sitä, että suunnittelu saadaan hyvin sellaiseen vauhtiin, että seuraava hallitus, kun on suunnitelma valmiina, pääsee sitten tekemään päätöksiä ja toivottavasti myöskin saamaan EU-rahaa tähän hankkeeseen. Eli siltä osin edustaja Taavitsaiselle, että kaiken
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 rautatieverkko, niin kuin yleensäkin väyläverkot, huonossa kunnossa, ja tällainen korjausvelka-asia on syytä nostaa myös rautateiden osalta liikkeelle. Monissa maakunnissa nykyinen raideverkosto on siinä kunnossa, että siihen pitää laittaa sitä kunnossapitorahaa niin, että teollisuuden tarve ja raskas liikenne siellä raiteilla saadaan hoidettua. Monet satamat tarvitsevat investointeja raideliikenteeseen. Sitten ovat nämä isot raidehankkeet, joita itse haluan korostaa. On tämä tänä vuonna keskusteluun noussut Itärata-hanke, sitten on tämä Tampereen yhteys pohjoiseen ja sitten Turun rata. Itse näkisin niin, että Suomessa on kolme merkittävää suuntaa, mihin Helsingistä raideliikenne tulee lähtemään — ne ovat itään, länteen ja pohjoiseen — ja näitä suuria hankkeita sitten tulevaisuudessa viedään. Mutta akuutein tilannehan on tällä hetkellä näissä nykyisissä, olemassa olevissa raiteissa ja niiden kunnossapidossa ja kapasiteetin nostamisessa ja laittamisessa siihen kuntoon, että raideliikenne tulevaisuudessakin tulee olemaan kilpailukykyinen vaihtoehto.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 vielä aukaisemaan omankin sanaisen arkkuni. Tuo päärata on ensiarvoisen tärkeä saattaa kuntoon niin Ouluun kuin aina Rovaniemelle asti, niin että siitä tulee todellinen vaihtoehto lentoliikenteelle. Nyt sitä nopeutta saataisiin lisättyä tuonne pohjoiseen. Sitten meillä on pohjoisessa muitakin liikennetarpeita. Kolarin radan sähköistys olisi matkailun kannalta ensiarvoisen tärkeä saada kuntoon kuin myös tämä Laurila—Tornio-rata. Se on ihan lyhyt, 17 kilometrin pätkä, ja vaatisi 20 miljoonaa euroa, mutta tuntuu, että taas tässäkin budjettiriihessä jäivät rahat uupumaan. Se yhdistäisi Suomen ja Ruotsin puoleiset
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies! Olen edustaja Pakkasen kanssa täysin samaa mieltä siitä, että Itä-Suomi tarvitsee itäradan. Se lyhentäisi matka-aikaa Mikkelistä Helsinkiin, Lappeenrannasta Helsinkiin, Imatralta, Kouvolasta Helsinkiin. Myös Pietari—Helsinki-väli parantuisi, ja se lisäisi kaupankäyntiä. Samaan aikaan kun tätä itärataa suunnitellaan — siinähän olisi kyse Kouvolan ja Porvoon yhdistämisestä radalla — pitää kuitenkin Savon rataa koko ajan kunnostaa, jotta junat voivat ajaa siellä nopeampaa, jolloin myös saavutettavuus paranee. Meillä Itä-Suomessa asuu kuitenkin lähes miljoona ihmistä, ja kuten äsken edellisessä puheenvuorossani sanoin, meillä metsä kasvaa parhaiten, meillä on paljon metsään pohjautuvaa teollisuutta. Muun muassa omassa kaupungissani Mikkelissä on Euroopan suurin vaneritehdas. Meillä on paljon Saimaan matkailukohteita. Meillä on korkeakouluja, rajanylityspaikkoja. Elikkä Itä-Suomi tarvitsee hyvät ja nopeat liikenneyhteydet.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-18 lähden siitä, että tämä on viimeinen puheenvuoro, liikenteestä ainakin. Tässä nostettiin näitä paikallisia hankkeita, ja on totta kai alueen edustajien tehtävä aina muistuttaa niistä, ja siksi haluaisin mainita myös Kotkan Kotolahden ratapihahankkeen, koska sillä Kotka—Hamina-seudun satamaliikenne saataisiin päivitettyä. Siinä sitten Kouvola—Kotka-välille tarvitaan pieni pätkä kaksoisraidetta ja sitten sieltä Kouvolasta Savoon, niin kuin tässä edustaja Taavitsainen sanoi. Meidän tulee kunnostaa näitä olemassa olevia raiteita siltä osin, ettei tapahtuisi näitä ikäviä onnettomuuksia, niin kuin siellä Vuohijärven suunnalla tapahtui, kun joudutaan vaunuja säilömään radanvarsilla. Olisi tarkoituksenmukaista satama-alueille säilyttää nämä vaunut. Siinä mielessä tämä Kotkan Kotolahden ratapiha on tärkeä asia, se, että se pystyttäisiin lähivuosina nyt sitten laittamaan siihen kuntoon, että kaiken kaikkiaan tämä Itä-Suomen tilanne saataisiin korjattua, koska aivan oleellinen kysymyshän on, kuinka satamat vetävät. Siellä on raskasta liikennettä, niin metsäteollisuuden kuin muitten, ja liikenne kulkee Suomesta satamien kautta maailmalle ja toisaalta maailmalta tulee tavaraa satamiin. Siinä mielessä haluan erityisesti nyt sitten kaakkoissuomalaisena nostaa tämän Kotka—Hamina-satamayhteyden ja sitä kautta raideväylät. Tieliikenteessä meillä on sitten oma asia, ja varmaan huomisessa keskustelussa sitten päästään siihen keskusteluun.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-07 Äskeinen puhuja kertoi, että tässä käyttämässäni puheenvuorossa olisi ollut vain historiaosuus se, mikä on oikeaa. Mutta kaikki nuo asiat, joita kerroin, ovat ihan tuosta lakitekstistä. Eli kansalaiset jaetaan kahteen kastiin, kansalaiset eriarvoistetaan sen mukaan, asuvatko yrityksen toimialueella vai eivät. Kysynkin teiltä: onko teidän mielestänne oikea peruste tehdä lainsäädäntöä se, asuuko kansalainen yrityksen toiminta-alueella vai ei? Ja nuo luettelemani asiat tästä, kuinka paljon postin kulku hidastuu. Eli jatkossa menee viikko ennen kuin pienpaketit ja kirjeet menevät perille
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-07 Lähtökohta, mikä siinä on ollut käsittelyssä, on ollut kuitenkin turvata nimenomaan kansalaisten palvelut ja postin toimivuus. Ja kuten edustaja Rossi sanoi, niin tässä ei olla tehty Posti Oy:lle lakia vaan postilakia. Eli nyt toimintakenttä laajenee, ja se pitää myös käsittää niin, että tässä katsotaan isoa kuvaa.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-07 laki. Yhdenvertaisuus eri puolilla Suomea elävien ihmisten osalta tässä kyllä kyseenalaistuu. Tätä lakia ei ole varmasti tehty pelkästään Posti Oy:lle, koska tässä laissa on hyvin erikoisiakin piirteitä, kuten esimerkiksi pakkokilpailutus. Siitä syntyy kyllä erikoinen tilanne, että Postin täytyy kilpailuttaa omat palvelunsakin vuoden välein ja näin olla oudossa roolissa kilpailutuksen järjestäjänä sekä osallistujana.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-07 Ihmisten palvelukäyttäytyminen muuttuu. Sanomalehti- ja kirjepostin lasku on ollut jatkuvaa noin 10 prosentin vuosivauhdilla ja rahassa mitattuna 50—70 miljoonaa euroa. Digitaalisuus on muuttanut ja muuttaa tätä käyttäytymistä koko ajan. Haluan, puhemies, laittaa tämän postilain oikeisiin mittasuhteisiin. Yleispalveluvelvoite siis koskee kirjeiden kulkunopeuden joustavoittamista, ja se koskee postimerkillisiä kirjeitä ja postikortteja sekä pieniä paketteja, ja tämän volyymi on ainoastaan 5 prosenttia kaikista jaettavista postituotteista.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-07 herra puhemies! Omakin kysymykseni koskee tätä Postin osoiterekisteriä, elikkä nyt tällä lailla Posti pakotetaan luovuttamaan osoiterekisterinsä muille yrityksille, ja tässä kyllä on vakavasti uhattuna suomalaisten yksityisyydensuoja, kun osoitetietoja siirrellään rekisteristä toiseen. Samalla tietoturvakiellon alaisia tai salassa pidettäviä osoitteita ei todellakaan siirry, vaan ne jäävät vain Väestörekisterikeskuksen tietoon. Haluaisinkin kysyä ministeriltä: eikö tässä nyt todellakin pelata ihan liian vaarallista uhkapeliä, kun turvakiellossa olevien ihmisten osoitteita siirrellään paikasta toiseen? Toisaalta kysymys kuuluu, kun käytännössä tämä pakkokilpailuttaminen harvaan asutuilla alueilla johtaa siihen, että valtio-omisteinen yhtiö eli Posti kilpailuttaa kerran vuodessa kirjejakelun ja osallistuu itse näihin kilpailutuksiin: miksei voida jatkaa kuten nytkin elikkä niin, että Posti voisi ostaa alihankintapalveluita paikallisilta kuljetusyrittäjiltä kuten tähänkin asti?
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-07 maaseudulle, ja että se on tärkeä osa sitä, että meillä on koko maa asuttuna ja siltä kannalta voimme olla ylpeitä Suomesta. Nyt valitaan tällainen erikoinen linja, jossa ylpeydenaihe on se, että kaupungeissa — näin on sanottu, että nimenomaan kaupungeissa — heikennetään postipalveluja. Minun on vaikea nähdä, että tämä voisi olla mikään menestysstrategia millekään maalle. Kyllä ihmiset, asuvat he sitten maaseudulla tai kaupungissa, ansaitsevat sen saman panoksen,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-07 Arvoisa puhemies! Itseänikin tässä on nyt jäänyt eniten askarruttamaan nimenomaan tämä osoiterekisterijärjestelmän tietojen avaaminen. Yritin lukea tuota valiokunnan mietintöä, ja jos nyt oikein ymmärsin, niin ilmeisesti Väestörekisterikeskuksessa viranomaisten turvaluokittamia osoiterekisteritietoja ei ole mahdollista luovuttaa eteenpäin, mutta toisaalta Postilla ei ole itsellään tietoa näistä turvaluokituksista, ja jos henkilö on jostakin muusta syystä tehnyt luovutuskiellon omien osoiterekisteritietojensa kohdalla, niin nämä tällaiset luovutuskiellot eivät ole millään tavalla päteviä. Elikkä siinä vaiheessa, kun joku ilmoituksella
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-07 Suurin osa suomalaisista ei tule tämän uuden lain myötä huomaamaan mitään eroa nykyiseen tilanteeseen — ei tule huomaamaan — vaan tällä uudella lailla varmistetaan se, että Posti Oy pystyy kannattavalla tavalla järkevästi tuottamaan palveluita omalta osaltansa yhdessä kilpailevien yritysten kanssa. Eli tällä lailla varmistetaan, että kaikkialla Suomessa joka ikinen saa tarvittaessa, jos haluaa, lehden vähintään viitenä päivänä viikossa. — Se on todella paljon luvattu. — Tämä laki varmistaa sen, että tilannetta nykyisestä pystytään parantamaan — parantamaan. Se tässä on kaikkien lähtökohtana, koska nyt on tiedostettu, että eletään vuotta 2017,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-07 Taavitsainen puhui oikeastaan paljon muustakin todellisuudesta kuin vain historiasta, ja se pitää nähdä tässä koko kuvassa. On turha vähätellä sitä, mitä tämä lainsäädäntö tuo tullessaan. Mutta erityisesti olisin ministeriltä kysynyt, pohdittiinko tämän lain valmistelun yhteydessä sitä, että meillä yritykset laskuttavat tietyllä aikajanalla ihmisiä. Meillä on tässä maassa kuitenkin kymmeniä ja kymmeniä ja kymmeniä tuhansia ihmisiä, jotka eivät ole siirtyneet digiaikaan. Siellä pohjoisessa varmasti, Eeva-Maria Maijalan alueella, ollaankin näin tehty, että siellä vain ei kulje enää kirjepostia. Harkittiinko sitä, olisiko samaan aikaan pitänyt määräaikoja laskutuksen suhteen pidentää, jotteivat ne ihmiset joudu epäarvoiseen asemaan, jotka ovat kirjelaskutuksen piirissä?
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-07 koska tuhannet Postin työntekijät jäävät työttömiksi. Kun jakelupäiviä kun harvennetaan osassa Suomea, näin myös direktiivistä ollaan valmiita hallituksen puitteissa poikkeamaan. Minä itse koen, että posti pitää kerätä ja jakaa viitenä päivänä viikossa joka puolella Suomea, ja minkä vuoksi? Ihan jo sen vuoksi, että kansalaiset olisivat yhdenvertaisia. Ihmetyttää myös, kun Postille tulee velvollisuus jakaa ilmaiseksi osoitetiedot omille kilpailijoilleen. Siis valtionyhtiö pakotetaan markkinoille näin ollen pallo jalassa, omassa jalassaan. Miten omistajaohjauksesta vastaava ministeri on voinut hyväksyä tällaisen?
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-07 puheenvuorojen perusteella, kun he totesivat siinä, että nyt ollaan eriarvoistamassa kansalaisia. Tosiasiallisestihan nyt ollaan tasa-arvoistamassa postinjakelua ja ‑kantoa Suomessa. Kaupungeissa ja taajamissa tapahtuu moninkertaisesti päivittäin postinjakelua. Itsellänikin Kuopiossa periaatteessa 4—5 kertaa erityyppisten jakeluyhtiöiden kautta postia tulee, kun puhun postista postina. Nyt sitten tämän lain myötä turvataan se, että myös maaseudulla, kun velvoitetaan kantamaan lehdet, myös muu posti kulkee siinä mukana. Ei pidä ajatella enää tänä päivänä, että se yleispalveluvelvoitteen eli vajaan 5 prosentin postimäärä pystyisi turvaamaan myös esimerkiksi maaseudun postinjakelua kauttaaltaan ja kokonaisuudessaan.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-07 Te, ministeri Berner ja hyvä hallitus, kyllä olette saaneet aika merkittävän historiallisen päätöksen tehtyä. Viime hallituskaudella pidettiin erityisen tarkkaan huolta, että viisipäiväinen postinjakelu säilyisi. tätä direktiiviä kierrä vain sillä, että te viisipäiväisestä jakelusta luovutte, vaan te luovutte viisipäiväisen jakelun lisäksi siitä, kuinka nopeasti kirje tulee perille. Ja sellainen hallitus, joka pystyy tekemään nämä molemmat, on kyllä ennätyksellisen käsittämätön hallitus. Minä en ymmärrä, minkä takia kahdella eri näkökulmalla annettiin Suomen Postille periksi tässä, että näin voidaan tehdä. Ja te yritätte selittää tätä tekemistä sillä, että juuri tällä maaseudun postinjakelu voitaisiin turvata. Tässä tulee käymään päinvastoin. Voin kertoa teille kokemuksesta,
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-07 Omasta mielestäni ne eivät toimi tällä hetkellä. Tämän postilain uudistuksen tarkoitus on vastata Postin suuren ja jatkuvan rakennemuutoksen haasteisiin uudistamalla postisääntelyä vastaamaan paremmin nykyisiä asiakastarpeita ja turvaamalla postipalveluiden saatavuus koko Suomessa. Tässä uudistuksessa on otettu huomioon myös kansalaisten odotukset postipalveluista, jotta ne toimivat. Hallitus ainakin haluaa turvata vähintään viisipäiväisen postinjakelun koko Suomessa, se on lähtökohta. Ja pitää muistaa, että postilain kirjeiden kulkunopeus koskee ainoastaan yleispalvelukirjeitä, joita on lähetyksistä ainoastaan noin 4 prosenttia — 96 prosenttia lähetyksistä on täysin muita.