Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-12 Arvoisa rouva puhemies! Tartun ensin tähän edustaja Kanervan puheessaan esittämään ajatukseen, jota edustaja Guzenina tuossa jo kommentoikin. Meidän valtuuskuntamme ei koskaan ole kehittämistoimia vastaan. Näistä asioista ilman muuta kannattaa meidän istua alas ja keskustella. Kansakunnan ja kansalaisten turvallisuudesta huolehtiminen on poliittisten päättäjien ensisijainen tehtävä. Turvallisuus on erittäin laaja käsite. Turvallisuus ja turvallisuudentunne muodostuvat monista asioista. Se on konkreettista ja tunnepohjaista, siihen liittyy ennakointia, valmistautumista, tarvittaessa nopeaa toimintaa yllättävissä tilanteissa ja paljon, paljon muuta. Oikeat toimet edellyttävät tietoa ja kansainvälisen politiikan seurantaa. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarinen yleiskokous tarjoaa tälle työlle hyvät edellytykset. Etyj on valinnut turvallisuuteen laajan lähestymistavan, johon kuuluu sekä niin kutsuttu kova turvallisuus että pehmeän turvallisuuden komponentit eli niin kutsuttu demokraattinen turvallisuus. Tämä on Etyjin yksi pääpiirre. Toinen pääpiirre liittyy järjestön jäsenpohjaan. Keskusteluun ja toimintaan Euroopan turvallisuudesta osallistuvat paitsi kaikki Euroopan maat myös Kanada ja USA sekä Keski-Aasian maat, jotka tietenkään eivät ole eurooppalaisia maita mutta joiden toiminta vaikuttaa Euroopan turvallisuuteen. Tämä on se konteksti, jossa myös Etyjin parlamentaarinen yleiskokous toimii. Arvoisa puhemies! Yleiskokous kokoontuu kolme kertaa vuodessa täysistuntoon. Näissä kokouksissa keskustellaan lähes kaikista Euroopan turvallisuutta koskevista aiheista. Turvallisuuspoliittiset haasteet Etyjin alueella ovat meille kaikki tuttuja: pitkittyneet konfliktit, Ukrainan kriisi, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteiden haasteet sekä ihmisoikeuksien puolustaminen kriisitilanteissa. Useimpien konfliktien taustalla ovat pitkään jatkuneet ihmisoikeusloukkaukset, epädemokraattinen hallinto ja ihmisten kokemus siitä, ettei oikeusjärjestelmä suojele heitä mielivallalta. Olen itse puheenvuoroissani useaan otteeseen todennut, että kestävää rauhaa ei saavuteta ilman ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista. Arvoisa puhemies! Viime vuonna Etyjin istunto järjestettiin Valko-Venäjän pääkaupungissa Minskissä. Demokratian ja ihmisoikeuksien tilanne Valko-Venäjällä ei ole hyvä, kuten tiedämme. Presidentti Lukašenka onnistui hyvin istunnon järjestämisessä, ja kokous tarjosi hänelle mahdollisuuden puolustaa omia näkemyksiään. Samalla istunto tarjosi tilaisuuden meille parlamentaarikoille nähdä ja kokea ainakin jossain määrin valkovenäläistä todellisuutta. Minskin istunnossa keskusteltiin tietenkin paljon muustakin kuin Valko-Venäjästä: Ukrainan alueellisen koskemattomuuden palauttamisesta, terrorismin torjunnasta, kyberturvallisuudesta, pakolaisvirroista, energiaturvallisuudesta ja kuolemanrangaistuksen poistamisesta. Suomen aloite sukupuolet osallistavan ja huomioon ottavan rauhanvälityksen edistämisestä hyväksyttiin yksimielisesti, mikä oli hieno asia. Suomella on aina ollut vahva asema ja rooli Etyjissä, näin myös Etyjin parlamentaarisessa yleiskokouksessa. Suomen valtuuskunta on johdonmukaisesti pyrkinyt hyödyntämään Etyjin yleiskokouksen areenaa myös Suomelle tärkeiden aiheiden esille tuomiseksi. Viime vuonna järjestimme oheistapahtumia sekä rauhanvälityksestä että vammaisten oikeuksista yhdessä ODIHRin kanssa. Syrjimätön yhteiskunta on kaikkien etu, ja se tietenkin edistää demokraattista turvallisuutta. Tänä vuonna järjestämme vastaavanlaisen oheistapahtuman sananvapaudesta ja toimittajien turvallisuudesta kesän istunnon yhteydessä Berliinissä. Sananvapaus ja kokoontumisvapaus ovat näinä aikoina ja monin paikoin uhattuna myös Euroopan alueella. Arvoisa puhemies! Ilkka Kanerva toimi yleiskokouksen erinomaisena puheenjohtajana kaksi vuotta ja on tällä hetkellä emerituspuheenjohtaja ja yleiskokouksen rauhanvälitys-erityisedustaja. Tämä tarjoaa meille erinomaisen mahdollisuuden tuoda esille Suomen ulkopolitiikan vahvuuksia, teemoja ja osaamista. Kanervalla on Suomen valtuuskunnan täysi tuki, ja valtuuskunnan muut jäsenet haluavat täydentää tätä työtä omilla vahvuuksillaan. Yhteinen näkemyksemme on, että meidän on panostettava enemmän vuoropuheluun eri tasoilla, sekä kansallisella että kasainvälisellä tasolla, sillä nimenomaan vuoropuhelusta on tullut yhä tärkeämpi konfliktien ehkäisyn ja ratkaisun väline. Tämän lisäksi on hyvä muistaa, että koulutuksen tasa-arvo ja saavutettavuus ovat tärkeitä askelia tiellä yhteiskunnalliseen vakauteen ja hyvinvointiin. Nämä asiat ovat myös Suomen ulkopolitiikan linjan keskiössä. Olen omassa toiminnassani nostanut esille naisten roolin poliittisessa päätöksenteossa ja olen muun muassa ehdottanut naisverkoston perustamista yleiskokoukseen. On ollut ilo panna merkille se, että ulkoministeri Timo Soini korostaa Suomen toimintaohjelmassa Naiset, rauha ja turvallisuus vuosille 2018—2021 tavoitteissa naisten roolin ja päätösvallan vahvistamista konfliktien ehkäisyssä ja ratkaisemisessa ja rauhan rakentamisessa. Toimintaohjelman keskiössä ovat muun muassa rauhanprosessit ja kriisinhallinta. Arvoisa puhemies! Vaalitarkkailu on edelleen Etyjin yleiskokouksen tärkeimpiä operatiivisia toimia. Viime vuonna yleiskokous lähetti valtuuskuntia tarkkailemaan parlamenttivaaleja Armeniassa, Albaniassa ja Saksassa sekä presidentinvaaleja Mongoliassa ja Kirgisiassa. Merkille pantavaa on siis, että valtuuskuntia ei enää lähetetä ainoastaan itään. Viime vuonna tarkkailijoita lähetettiin Saksaan ja tänä vuonna Italiaan. Tänä vuonna yleiskokous tarkkaili myös Venäjän presidentinvaaleja, missä edustaja Kanerva ja samoin edustaja Kivelä olivat mukana. Loppuarviot vaihtelevat tietenkin, mutta yleishavainto voisi olla vaikkapa, että mikään maa ei ole täydellinen tässäkään asiassa. Vapaat ja reilut vaalit ovat kuitenkin yksi demokratian tärkeistä mittareista. Lopuksi haluan kiittää koko Etyj-valtuuskuntaamme erinomaisen aktiivisesta ja hyvästä työstä.