Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-03 Sanotaanko, että julkisen talouden suunnitelma jäljellä olevaksi vaalikaudeksi on erittäin hyvä ja realistinen. Totta kai siellä on paljon haasteita ja uhkiakin, mutta ei niiden paisuttelu ja varsinkaan niillä pelottelu ole sivistystä, vaan pitää lähteä torjumaan uhkia määrätietoisesti. Julkisen talouden alijäämä on supistunut, se on kiistaton tosiasia, ja ennen kaikkea suunta on saatu muuttumaan. Se on tässä tämän hallituksen tekoina mielestäni yksi niitä ansiokkaimpia. Suunta on saatu muuttumaan. Esimerkiksi voi mainita vaikka kuntatalouden. Kuntatalous viime vuonna oli 450 miljoonaa euroa plussalla. Pitkän pitkän korpivaelluksen jälkeen päästiin pintaan, pää on veden pinnalla ja kuntatalous on elpymässä, ja kuntahan se on, joka palvelut ihmisille tekee. Ilman sitä kunnan toimivaa taloutta palvelut enemmän tai vähemmän kärsivät. Toivon, että oppositio tämänkin ymmärtäisi hieman positiivisemmin. Toki sieltä on kiitostakin tullut, mutta semmoinen yleislinja on ollut kovin negatiivinen, mitä hieman ihmettelen. Talous kasvaa tällä hetkellä hieman talouslaskijasta riippuen 1,2—2 prosenttia. Sillä välillä ovat ennusteet tämän vuoden kasvuksi. Työttömyys on laskenut jonkun verran, ei tietenkään vielä riittävästi. 100 000 uuden työpaikan tavoitteeseen on vielä matkaa, mutta tässäkin asiassa voi sanoa, arvoisa puhemies, että suunta on oikea. Voisimme näistä numeroista väitellä loputtomiin, mikä on oikea määrä työttömiä tällä hetkellä ja mikä on uusien työpaikkojen, mitkä on tällä hetkellä saatu syntymään. Pääasia, että suunta on oikea ja investointeja tehdään. Esimerkiksi biotalouden puolelle tehtävät investoinnithan, esimerkiksi Äänekosken investointi, ei vielä tällä hetkellä työllistä mitään muita kuin kirvesmiehiä, rakennusmiehiä ja monta muuta ammattilaista, jotka sitä tehdasta rakentavat. Mutta sitten kun lähdetään siihen käyttövaiheeseen, niin se lähes 6 miljoonan motin puumäärähän, mikä sinne vuodessa menee, luo uutta työtä, alihankintaan uutta, metalliteollisuuteen uutta, kemianteollisuuteen uutta, kuljetuspuolelle uutta. Se on eräänlainen valtava sampo, joka jauhaa koko ajan positiivista tulosta sille alueelle, missä se vaikutusalue on, eli koko keskiseen Suomeen. Tämä on syytä muistaa. Näitä hankkeita on Suomessa vireillä monia. Tässä keskustelussa ovat nousseet muun muassa Pohjois-Karjalan kolme hanketta. Jos oikein muistan, edustaja Riitta Myller kyseli niiden tilanteiden perään. Lieksassa on se bioöljytehtaan hanke etenemässä, samoin Nurmekseen on tulossa uusia investointeja, ja toivon mukaan Ilomantsiin saadaan myös tämä teknisen hiilen tehdas. Siellä on ihan selvää myötätuulta olemassa. Näitä pitää valtiovallan vain rohkaista, antaa sinne tukea ja toteuttaa nämä hankkeet niin, että yrittäjät investoivat. Valtio itsessään ei ole yrittäjä. On tärkeää, että se luo olosuhteet, joissa yritetään. Kun katselin Elinkeinoelämän keskusliiton sivuilta, niin siellä on selvästi luettavissa teksti, jossa sanotaan, että suhdannenäkymät ovat Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan myönteisiä kaikilla päätoimialoilla, tämä on se iso viesti. Me voimme, niin kuin sanoin äsken, kiistellä eri numeroista, ovatko ne oikean suuruisia vai peräti liian pieniä, mutta se on minusta hieman viisastelua. Tärkeää on, että Elinkeinoelämän keskusliittokin on todennut, että suunta on saatu vaihtumaan ja kasvua tapahtuu kaikilla päätoimialoilla. Tämä on mielestäni erittäin arvokas viesti. Arvoisa puhemies! Pari huomiota lopuksi vielä biotalouden puolelta. Äsken mainittu Äänekosken tehtaan investointi on valtava edistysaskel, mutta olen sitä ihmetellyt, että kun biotaloutta on nyt edistetty tämän hallituksen aikaan tosissaan, niin opposition puolelta on esitetty heti valtavia epäilyjä luonnon monimuotoisuuden, kestävien hakkuumäärien ja kaiken muunlaisen menemisestä pilalle. Olenpa nähnyt sellaisen ennusteen, sellaisenkin asiantuntijan, joka väitti, että Suomen metsien kasvu on 79 miljoonaa mottia vuodessa. Onhan nyt kummallista, että kumotaan lähes sata vuotta vanha Suomen metsien inventointitieto. 11:s inventointi on menossa, tarkat tiedot ovat meillä hallussa. Siitä huolimatta vielä esitetään totuudenvastaisia tietoja. Suuresti ihmettelen. Lopuksi, arvoisa puhemies, yksi asia, joka minun mielestäni on näistä kehityssuunnista ehkä se kaikkein tärkein, byrokratian purku. Maankäyttö- ja rakennuslakiamme olemme uudistaneet jo, kaavoitusta on yksinkertaistettu, pientalojen rakentamista on helpotettu. Kaavoitus koskee totta kai niin kaupunkeja kuin maaseutua. Tässä mennään rinta rinnan. Kesäasuntoja voidaan muuttaa pysyviksi asunnoiksi siellä, missä mökin omistaja katsoo sen olevan tarpeen, niin että kunta päättää siitä asiasta ilman sen kummempaa byrokratiaa.