Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-08 sillä meidän hallituspuolueiden edustajat eivät ole nyt esittelemässä tätä valiokunnan mietintöä... — Kertoo hyvin pitkälle siitä, miten tähän asiaan suhtaudutaan yleisestikin, ja toisaalta täällä ei ole myös vastuunkantoa vastata tästä lakiesityksestä. — Ei ole ministeriä paikalla. — Ja toisaalta voisi yleisesti todeta tämän asian käsittelystä, että tämä käsittely sosiaali- ja terveysvaliokunnassa oli hyvin ristiriitainen ja sitä sävytti hyvin vahvasti myös hallituspuolueiden välinpitämättömyys perustuslakivaliokunnan kannanotoista. Voi sanoa, että käytännössä perustuslakivaliokunnan kannanotot sivuutettiin hyvin kylmästi ja välinpitämättömästi ja haettiin sosiaali- ja terveysministeriöstä jonkunlaisia kantoja niihin, mutta nekään eivät olleet millään tavalla vastanneet perustuslakivaliokunnan vaatimia ehdotuksia. Arvoisa puhemies! Esittelen sosiaalidemokraattien, vihreiden ja vasemmistoliiton yhteisen vastalauseen tästä asiasta. Yleisesti voimme todeta, että pidämme hallituksen esityksen tavoitteita työllisyyden lisäämisestä, työttömien kannustamisesta aktiivisuuteen ja omatoimisuuteen sinänsä kannatettavina. Emme kuitenkaan näe, että hallituksen esittämä niin sanottu työttömyysturvan aktiivimalli olisi toimiva tai oikeudenmukainen keino työllisyyden tai aktiivisuuden lisäämiseen. Esitetty malli on ongelmallinen monella tavalla, kuten perustuslakivaliokunnan ja työ- ja tasa-arvovaliokunnan lausunnoissa sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössäkin on kuvattu. Lakiehdotuksesta on kuultu kattavasti lukuisia eri asiantuntijoita, joista suuri osa on suhtautunut esitykseen vähintäänkin erittäin kriittisesti. Kuulemisten perusteella katsomme, ettei hallituksen esittämää mallia tule hyväksyä vaan se pitää hylätä. Aktiivimalli on sanktiomalli. Hallituksen esittämän mallin ajatuksena on, ettei työttömyyden pitkittyessä täyteen työttömyysturvan tasoon riitä enää pelkästään työttömän aktiivinen työnhaku, vaan aktiivisuuden tulee johtaa myös työllistymiseen tai palveluihin osallistumiseen. Työttömyyden alussa olevia omavastuupäiviä vähennetään nykyisestä 7 päivästä 5 päivään, mikä on myönteinen asia. Työttömyyden pitkittyessä kuitenkin omavastuuta lisätään. Aktiivisuusehto täyttyy, jos henkilö on 65 päivän eli kolmen kuukauden tarkastelujakson aikana ollut palkkatyössä tai yritystoiminnassa niin, että se yhden kalenteriviikon aikana riittäisi kerryttämään työssäoloehtoa. Aktiivisuusehto täyttyy myös, mikäli henkilö on tarkastelujakson aikana vähintään 5 päivää työllistymistä edistävissä palveluissa tai rekrytointikokeilussa tai koulutuksessa. Elikkä työttömyyspäivärahan ehtona on, että henkilö työllistyy. Jos aktiivisuuskriteerit eivät täyty, seurauksena on leikkaus työttömyysturvan tasoon. Aktiivimalli uhkaa leikata työttömiltä työttömyysturvaa riippumatta heidän omista toimistaan. Malli johtaa työttömien lisääntyvään köyhyyteen ja toimeentulotuen käyttöön, mikä taas osaltaan nostaa työllistymiskynnystä. Valiokunnan asiantuntijakuulemisissa on esitetty runsaasti kritiikkiä. On vaikea ymmärtää ajatusta, jonka mukaan työttömyysturvaa leikataan, jos työtön ei onnistu löytämään työtä. Haluamme edistää aktiivisuuteen kannustavaa työvoimapolitiikkaa, mutta emme voi hyväksyä työttömyysturvan leikkauksia. Pidämme tärkeänä myös sitä, että muutokset työttömyysturvaan valmistellaan hyvässä yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen kanssa, toisin kuin nyt tässä esityksessä on tehty. Arvoisa puhemies! Aktiivimallin vaikutukset ovat epävarmoja. Aktiivimallin käyttäytymisvaikutuksiin liittyy suurta epävarmuutta. Muutokset tulevat voimaan vuoden 2018 alusta, samaan aikaan eräiden muiden työttömiä koskevien muutosten kanssa. Tämä vaikeuttaa aktiivimallin vaikutusten arviointia. Toisin sanoen uudistusten hyötyjä tai haittoja ja esimerkiksi hallinnollisia vaikutuksia ei pystytä tällä kertaa selvittämään. On vaikea arvioida, mikä uudistuksista tulee vaikuttamaan mihinkin suuntaan. Ei ole myöskään selvää, mikä vaikutus lyhyellä työllistymisellä on työttömyyden kokonaiskestoon. Lyhytkestoisen työn etsiminen ja tekeminen sekä erilaisiin toimenpiteisiin osallistuminen sitoo työttömän työnhakijan ajankäyttöä ja vähentää hänen mahdollisuuksiaan etsiä parempaa ja sopivampaa työtä avoimilta työmarkkinoilta. Hyvä työttömyysturva mahdollistaa omaa osaamista paremmin vastaavien työpaikkojen etsinnän. Tämä on eri tutkimuksissa monesti selvitetty. Ehkä kaikkein isoin kysymys, joka tämän asian yhteydessä on tullut, on se, että aktiivimalli eriarvoistaa ihmisiä. Aktiivimallin suuri ongelma on se, että malli asettaa työttömät työnhakijat eriarvoiseen asemaan. Alueiden välillä on merkittäviä eroja siinä, onko lyhytkestoisintakaan työkeikkaa saatavilla tai työllisyyttä edistäviä palveluita tarjolla. ihmisen ikä, koulutustaso, työttömyyden kesto vaikuttavat olennaisesti aktiivisuuteen. Malli rankaisee enemmän heitä, joilla on heikommat työllistymismahdollisuudet ja pääsy palveluihin. Jos työtön ei onnistu osoittamaan aktiivisuuttaan, malli tarkoittaa työttömyysturvan leikkausta. Suomessa työttömien perusturva on jo tällä hetkellä heikko, ja sen tasosta on muun muassa Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea antanut Suomelle huomautuksen. Ensisijaisen etuuden leikkaaminen ajaa ihmisiä viimesijaisen toimeentulotuen piiriin. Ei voi käydä niin, että työtön tekee aktiivisuuden osoittamiseksi kaiken vaadittavan mutta ei pysty hänestä riippumattomista syistä täyttämään lain aktiivisuuskriteereitä ja tämän seurauksena häneltä leikataan työttömyyspäivärahaa. Näissä tilanteissa työttömyyspäivärahaa ei tulisi leikata, toisin kuin hallitus nyt tässä esittää. Olisikin pystyttävä varmistamaan, että tällöin työttömyysturvaa ei leikata. Työttömillä tulee olla yhdenvertaiset mahdollisuudet täyttää aktiivisuusedellytykset. Tätä sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunta että perustuslakivaliokunta ovat painottaneet vahvasti lausunnoissaan. Aktiivimalli on ongelmallinen perustuslain kannalta. Esityksen säätämisjärjestysperusteluissa korostetaan, että työnhakija voi vaikuttaa siihen, aleneeko hänen päivärahansa. Perusteluissa korostetaan myös, ettei ehdotuksessa ole kyse myöskään työttömyysetuuden epäämisestä vaan sen määrää koskevasta kaavamaisesta laskusäännöksestä. Lisäksi esityksen perustuslainmukaisuutta perustellaan sillä, ettei aktiivisuusedellytystä sovellettaisi henkilöön, joka saa työkyvyttömyyden tai vamman perusteella etuutta, eikä sitä sovellettaisi aikana, jona henkilöllä on vireillä työkyvyttömyyseläkehakemus eläkelaitoksessa. Hallituksen esityksessä kuitenkin todetaan ristiriitaisesti edellä kuvatun kanssa, ettei työtön välttämättä itse voi aktiivisuudellaan vaikuttaa siihen, että etuuksien taso säilyy muuttumattomana. Siihen voi esityksen perustelujen mukaan vaikuttaa työttömän työnhakijan oman aktiivisuuden lisäksi tarjolla olevien työpaikkojen määrä ja niiden laatu. Jos paikkakunnalla on tarjolla lyhytkestoisia työnhakijalle soveltuvia työpaikkoja, on työllistyminen luonnollisesti helpompaa kuin seuduilla, joilla niitä ei ole tarjolla. Myös TE-toimistojen mahdollisuudet tarjota palkkatuettua työtä tai työllistymistä edistäviä palveluja vaihtelevat eri puolilla maata. "Aktiivisuusmallissa on perusteluiden mukaan kyse kaavamaisesta laskusäännöksestä" — kuten äsken mainitsin "vailla yksilöllistä harkintaa", todetaan perustuslakivaliokunnan lausunnossa. Valiokunta päätyi toteamaan, että koska "työttömillä ei edellä todetuista ja erilaisista yksilöllisistä syistä ole yrityksistään huolimatta välttämättä mahdollisuutta täyttää lain tarkoittamaa aktiivisuusvaatimusta, ehdotusta ei voida pitää perustuslain kannalta ongelmattomana".