samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-10 varsinkin kun verojaostossa olimme valmiiksi aika paljon samaa mieltä. Mutta tästä oli merkittävä tuki tuossa meidän lausuntomme tekemisessä. Sitten Invalidiliiton kahdesta lausunnosta haluan todeta sen, että hallituspuolueitten edustajat verojaostossa erittäin perusteellisesti tutustuivat näihin kannanottoihin. Tilanne oli semmoinen, että jouduimme sitten kuitenkin tekemään kokonaisarvioinnin ja ottamaan huomioon tämän alueellisen saatavuuden, taloudellisuuden ja sitten myöskin ilmastonäkökohdat, ja tällä perusteella päädyimme kannattamaan tätä tässä jo ylistettyä liikenne- ja viestintävaliokunnan lausunnossa ollutta ehdotusta. Sitten sosiaalidemokraateille täytyy tässä antaa erityinen kiitos. He kannattivat näitten pienten esteettömien autoverottomuutta. Nämä lausumaehdotukset, joita sosiaalidemokraatit ovat esittäneet, ovat ihan hyviä, niissä ei ole mitään pahaa. Selvää on tietysti, että
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-10 Edustaja Eestilä piti täällä erinomaisen puheen tästä dieselautojen ongelmasta. Mikäli tilanne eskaloituu näin, niin kuin hän kuvaili, että aletaan Euroopasta tuomaan puolikäytettyjä dieselautoja, tämä ympäristötavoite entisestään vaikeutuu Suomessa. Tämä on hyvin merkittävä asia myös tässä autoveroasiassa mietittäväksi, että pystyttäisiin tämmöinen tilanne tilanne estämään. Täällä käytettiin myös hankintapäätöksiä yhtenä perusteluna puheenvuoroissa. Se on totta, että kun kunnat tai yhteiskunta näitä palveluja vammaisille tilaavat, niin hankintalakiin aika useasti vedotaan. No, hankintalaki sinällänsä Suomessa on ihan ok. Jos sitä oikein tulkitaan ja oikein tehdään, niin kyllä pystytään vammaisten kuljetukset järjestämään. Mutta kuntapäättäjien pitäisi olla hereillä silloin, kun erityisryhmille näitä kuljetuspalveluja järjestellään, että käytettäisiin siinä vaiheessa tämä. Mielestäni tämä esteetön 1+6‑auto puoltaa paikkansa siinä, että se kuuluu näihin verovapaisiin autoihin, jotta niitä palveluja olisi joka puolella Suomea saatavilla. Täällä nostettiin kasvukeskuksien ongelmat, ja ainakin oma tietoni ja kokemusperäni on se, että mitä suurempi kasvukeskus, niin aina suurempi mahdollinen ongelmatilanne myös esteettömien autojen saatavuudelle on. Kyllä maaseudulla mielestäni kuitenkin kohtuuhyvin ovat palvelut pelanneet, mutta täällä Espoon seudulla ainakin, mitä on julkisuudessa noussut uutisiin, tämä vammaisten kuljettaminen on joskus aiheuttanut ongelmia, ja se on tietenkin yhdenvertaisuuden periaatteen näkökulmasta väärin. Tässäkin mielessä toivon, että tämä asia parantaa. Täällä on monessa yhteydessä tätä keskustelua viitattu siihen liikennepalvelulain ja taksilain muutokseen, mikä täällä vuosi sitten tehtiin. Valitettavasti se juna meni. Itse olin silloin kovasti kriittinen sille lakiesitykselle, niin kuin edustaja Alatalo tuossa kertoi, mutta tämän asian tärkeyttä kuvaa hyvin se, että silloin keskustelua seurattiin lehtereiltä arvokkaasti ammattiveljien kanssa, ja huomaan, että tänäänkin ansiokas porukka ammattiautoilijoita on seuraamassa tätä keskustelua ja tämä asia kiinnostaa. Siksikin tämä on mielestäni tärkeä asia, että suomalaisesta taksista ja sen tulevaisuudesta ollaan huolissaan ja käydään avointa ja hyvää keskustelua. Tästä täytyy mennä eteenpäin, ja uskon näin. Tässä verokohtelussa, mikä mikä tässä asiassa on pääkohta, siinä liikennepalvelulain ykkösvaiheessahan edellytettiin, että tulee tasapuoliset kilpailuedellytykset, ja tässä suhteessa tämä verottomuus on kilpailun kannalta tasapuolista. Mutta nyt henkilöautot ovat täydellä autoverolla 2022 jälkeen, ja ellei siihen mennessä muuteta lakia, niin siihen yhteyteen linja-autot ynnä muut autot ovat autoverottomia, tämä veroetu säilyy sitten niissä. Siinä mielessä on kyllä haasteellinen tilanne tulevaisuutta ajatellen tämä tasapuolinen kilpailutilanne autojen veroedun suhteen. Mutta onneksi meillä nyt ovat vielä nämä invataksit ja esteettömät 1+6 hengen autot tässä veroedun piirissä ja saadaan ainakin tällä lailla tätä palvelua ja tarjontaa pidettyä yllä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-10 tulee kalliimmaksi. Tämä on hyvä huomioida. Vaikka sillä 600 autolla nyt ei tietenkään voida sanoa, että se nyt on sitten maailmaa mullistavaa, on mielestäni hyvä nähdä lähtökohtaisesti, että tässä on sekä ilmastosta, palveluista että yhteiskunnan kustannusrakenteista myös kysymys. Siinä mielessä se oli hyvä huomio, ja se jäi tuossa omassa puheenvuorossani, joka sitten osaltaan meni lennokkaaksi. En tiedä, oliko se matalalentoa vai korkealentoa, kun edustaja Suutari ei kaikesta kiinni saanutkaan, mutta lähinnä omassa puheenvuorossani tarkoitin sitä, että se ajoneuvon määrittely se, millä lailla ja minkälaisella vekottimella sitten jatkossa palveluja tarjotaan, on vähän tässä semmoinen, mikä arveluttaa näin kansanedustajaa, joka voi ilkeämielisesti taikka piloillaan sanoa, että minä ostan ensi kesänä Zetorin ja laitan sinne pulteilla heinäpaalit kiinni ja turvavyöt ja rupean ajamaan tuossa Rautatieaseman läheisyydessä taksiautoilupalveluja ja haen ne luvat niin kuin ne kuuluu olla. Mielestäni keskustelu on siltä osin, kuin ollaan pitäydytty tässä asiassa, ollut rakentavaa ja hyvin näkemyksiltään yhteistuumaista, enkä kysy hallituspuolueitten kansanedustajilta, kuinka äänestitte, kun näistä asioista äänestettiin.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 seuranta-asiaa voidaan painokkaammin yhdessä edistää, jos myös hallitus on tässä vastalauseasiassa opposition kanssa samaa mieltä. Jos ei, niin täytyy toivoa, että mietintö velvoittaa tulevaakin eduskuntaa seuraamaan näitä muutoksia, joita tässä yhteydessä huonoon lakiin tehdään. Edustaja Suutarille myös kiitokset kauniista sanoista, mutta haluan vielä alleviivata sitä, sitä, että ainakin se palaute, joka taksiautoilijoilta itselleni tulee, viittaa siihen, että tämä taksilaki ei ole asiakkaiden näkökulmasta positiivinen mutta ei se ole myöskään taksiautoilijoille, yrittäjille. Toivon, että jossain vaiheessa me kaikki tässä talossa havahtuisimme siihen, kuinka paljon täällä menee läpi lakeja, joita kukaan ei halua. Kuuntelin edustaja Pakkasta ja edustaja Alataloa ja olen kuunnellut tietenkin opposition ja hallituspuolueiden edustajia laajemminkin tässä puolentoista, kahden vuoden aikana, kun asiaa on käsitelty eduskunnassa, ja tuntuu, että juuri kukaan ei tätä taksilakia halunnut, mutta kappas kummaa, täällä talossa se kuitenkin läpi meni. Puhun ja tuon tänne myös oman
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-10 Arvoisa herra puhemies! Hämeessä lapsuuteni asuneena, vaikka satakuntalainen olenkin, täytyy vielä yksi asia ottaa esille — mutta nyt edustaja Suutari ei saa kovasti röyhistää rintaansa: Puheenvuorossanne oli myös yksi erittäin tärkeä näkökulma eli se, että tällä on myös työllisyysvaikutus. Itse kun tulen tuolta Luopioisista, missä vietin lapsuuteni, niin siellä on tällä hetkellä Rego-niminen yritys — no, onko nyt nimi enää se, koulutoverini veljensä kanssa perustama yritys — ja he tekevät paljon. Tiedämme, että tässä maassa on ajoneuvo-osaamista niin, että meillä tehdään hälytysajoneuvojen muutostöitä, paljon se työllistää tässä maassa,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-10 Se on tärkeää, silloin työllisyys vaikuttaa alueellisesti, niin kuin tässä edustaja Myllykoski kertoi. Tietenkin tämä keskustelu olisi tarpeetonta, jos Suomessa olisi poistettu autovero kokonaan ja kaikki autoveroasiat, ja tämä autoveron poistohan on semmoinen asia, mikä täällä salissa ei ole ollut millään lailla yksimielinen. Siinä Siinä hallituspuolueilta tuli esityksiä, ja siihen sai kyllä kovasti vastustusta ympäri Suomea, ympäri oppositio‑ ja hallituspuolueiden, että tämä autoverokeskustelu olisi syytä käydä. Jos se olisi yhtään samanhenkinen kuin tämä keskustelu, niin minä luulen, että tämäntyyppisiä ongelmia ei olisi. Toinen asia on sitten, kun edustaja Kari mainitsi, että kukaan ei halua täällä tätä taksilakiuudistusta. Rehellisyyden nimissä täällä salissa on ollut valtavan paljon haluja taksilain uudistuksiin. 20 vuotta, 90-luvun puolestavälistä asti, täällä on tuotu tätä asiaa esille, ja nyt tämän eduskunnan enemmistö ja varsinkin oppositiossa muun muassa vihreät ovat erittäin mielissään olleet tästä taksilain uudistuksesta. Jos mietitte, mitä keskusteluja täällä yritystukikeskustelujen yhteydessä on käyty, niin taksilakiuudistus otettiin moneen kertaan esimerkkinä, kuinka hyvä uudistus on, että tarveharkinta poistettiin.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-10 mainitsi — vai olikohan se Myllykoski, anteeksi — tuosta Ruotsin tilanteesta, niin täytyy sanoa, että Ruotsissahan tietysti alussa kävi niin, että siellä kallistui tämä palvelu ja taksin saatavuudessa oli vähän haasteita, mutta nykyisellään on minulla sellainen käsitys, että Ruotsissa tämä asia toimii ihan ammattimaisesti ja taksit ovat saatavana ja myös ne hinnat ovat kehittyneet normaalisti eli ettei siinä ole ollut sitä pelättyä — mitä täällä pelättiin välillä — kehitystä nyt viimeisen kolmen vuoden aikana.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 se, joka otti tämän Ruotsi-esimerkin esiin. Kun aikanaan keskustelin Ruotsin taksiliiton edustajan kanssa — taisi olla taksiliiton puheenjohtaja Ruotsista — kun Lahdessa pidettiin Taksiliiton suomalaiset juhlat tai taksipäivät, siinä yhteydessä muutaman sanan keskustelin, niin kyllä silloin ruotsalaiset taksi-alan yrittäjät olivat äärimmäisen huolissaan, eivät pelkästään omasta elinkeinostaan vaan myös asiakkaista, jotka joutuvat sellaiseen rulettiin, jossa ei ihan tarkkaan tiedä, millä hinnalla se päivän matka sinne apteekkiin tai kauppaan tai muualle palveluihin tehdään ja minkätyyppinen kuljettaja, minkätyyppinen turvallisuus siinä kuljetuksessa on ja niin edelleen, kalustosta vielä puhumattakaan, eli onko auto vai onko vain pelkät kärryt ja rattaat. Mutta vielä edustaja Pakkaselle näistä vihreistä: Itse en tietenkään ole alan asiantuntija, kun en kyseisen puolueen jäsen ole saatikka edustaja täällä, mutta mutta tätä vanhaa taksijärjestelmää tässä ehkä nyt vähän kaivataan ja kaihoisasti ehkä jo ajatellaankin. Mitä kauempana tästä pääkaupunkiseudun vihreästä kuplasta on siellä arkitodellisuudessa tuolla haja-asutusalueilla, pienissä kaupungeissa, maaseudulla, niin sitä arkisempaa taksin saaminen päivittäisiin asioimisiin tulee jatkossa olemaan. Ei se Uber tai
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-10 on omat riskitekijänsä sen suhteen, miten se vaikuttaa taksipalvelujen saatavuuteen maaseudulla juurikin tämän asemapaikka- ja päivystysvelvoitteen poistumisen myötä, mutta toisaalta asiassa on myös se puoli, että aikaisemminkaan ketään ei ole voitu pakottaa hakemaan lupia takseihin. Eli on monia sellaisia maaseutukuntia, joissa on hakemattomia taksilupia, eikä tarvitse olla niinkään edes maaseutua. Ellen väärin ole ymmärtänyt, niin omassa asuintaajamassani, joka on kuitenkin maakuntakeskuksen aluekeskus, olisi hakemattomia taksilupia ainakin jossain vaiheessa ollut, eli ei se bisnes ole niin loisteliasta ollut tähänkään asti. Vaikea sanoa, huonontaako taksiuudistus tätä asiaa ratkaisevasti vai voiko se parantaa. Itse olisin pessimisti, ettei se nyt ainakaan paljon paranna, mutta voiko se huonontaa? Kenties tiettyinä vuorokaudenaikoina
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-10 ja ne haasteet todellakin ovat siellä vähän erilaiset kuin kaupungeissa. Se on kyllä ikävä juttu, että tämä tieto ei ole vihreitä vielä saavuttanut, että maaseutu ja kaupunki ovat eri asemassa. Se on jo tälläkin hetkellä niin, että jos me vertaamme kaupunkilaistaksin ja maaseututaksin toimintaedellytyksiä, niin ensinnäkin ne ajot ovat aivan toisenlaisia. Maaseututaksi on hyvin pitkään riippuvainen Kela-ajoista, jonkun verran kouluajoista, sen sijaan tällaiset normaalikyydit, jos tällaista termiä voi käyttää, eivät maaseudulla juuri isoa roolia näyttele, kun sen sijaan täällä Helsingissä ne ovat pääelinkeinomuoto ja samaten muissa isommissa kaupungeissa. Tietysti on myös niin, että jos katsotaan taksikohtaisia tuloksia, niin kyllähän siellä maaseudulla useimmiten — ainakin se käsitys itselläni on — se taksiyrittäjän vuotuinen ansio jää alle sen, mitä se on täällä ydinalueella, joskin täällä ehkä jotkut kulut ovat sitten korkeammat.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 Sosiaalidemokraattien, vihreiden ja vasemmistoliiton vastalauseen keskeinen syy tai aihe on siinä, ettemme voi hyväksyä takaisinottovelvollisuuteen kohdistuvia työsuhdeturvan heikennyksiä, vaikka oppisopimuksen laajemman käytön tukeminen onkin kannatettava asia. Oppisopimuksen laajentamista voidaan edistää paremmilla tavoilla ja erityisesti parempilaatuisella lainsäädännöllä. Haluamme varmistaa, ettei lainsäädäntöä käytetä väärin niin, että pitkään työssä olleita ja suuremmalla palkalla olevia henkilöitä ryhdytään korvaamaan oppisopimusopiskelijoilla. Suurin osa työnantajista toimii varmasti sovittujen pelisääntöjen mukaan, mutta myös toisenlaisia esimerkkejä tulee esille työelämässä, ja lainsäädännön tehtävänä on suojella heikoimmassa asemassa olevaa. Lisäksi ehdotimme pykälämuutoksia, joilla olisi varmistettu osa-aikatyötä tekevien oikeusturva lisäämällä työntekijöiden tiedonsaantioikeutta ja myös työpaikoilla tapahtuvaa neuvotteluvelvoitetta. Korostamme, että työpaikoilla voidaan toki sopia oppisopimusopiskelijan ottamisesta, vaikka siellä on lyhennettyä työaikaa tekeviä, kunhan ensin varmistetaan, etteivät osatyötä tekevät halua tai voi lisätyötä ottaa itselleen. Toisin sanoen: jos työpaikalla on vapaaehtoisesti osa-aikatyötä tekeviä, niin toki silloin oppisopimusopiskelijan ottamiselle ei ole mitään esteitä. Tämän mahdollistamiseksi ehdotimme sitä, että sekä työnantajalla että henkilöstöryhmän edustajalla olisi mahdollisuus tehdä neuvottelualoite asiassa. Tämänkin lakiesityksen kohdalla on todettava, että lain valmistelutyötä ei ole tehty kovinkaan laadukkaasti, sillä vaikuttavuusarvioinnit ovat valitettavan puutteellisia. Huolestuttavaa on myös se, että hallitus on eri lakien muodossa heikentänyt työntekijöiden työsuhdeturvaa vähitellen eikä missään yhteydessä, tämänkään lakiesityksen yhteydessä, kokonaisarviointia näiden heikennysten seurauksista ole tehty. Yhteenvetona toteankin, että sosiaalidemokraatit, vihreät ja vasemmistoliitto eivät voi hyväksyä hallituksen jatkuvaa työsuhdeturvan nakertamista ja siksi ehdotamme lakiesitysten hylkäämistä. Samalla ehdotamme hyväksyttäväksi lausumaa,
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-10 edustajien välillä ollut tähän asti. Minä edelleenkin siellä valiokunnassa keskustelleena ja asiantuntijoita kuunnelleena olen sitä mieltä, että se, että opiskelija voi vapaammin valita yrityksiä, joissa oppisopimusta suoritetaan, on kaikkien etu,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 oppisopimuskoulutussuhde verrataan täysin työsuhteeseen ja että siihen tulee lisätyön tarjoamisvelvollisuuden tarkastaminen ennen kuin oppisopimuskoulutettavan voi ottaa, niin lakia pitää muuttaa ja pitää löytää ratkaisu, joka mahdollistaa oppisopimuskoulutuksen käyttämisen myös sellaisilla työpaikoilla, joissa on paljon osa-aikaisia työntekijöitä, ja niitä alkaa nykyään olla aika monella työpaikalla. Mutta sen sijaan se, että hallitus sitten päätti ulottaa tämän lain takaisinottovelvollisuuden puolelle, katosi ikään kuin aika kauaksi siitä alkuperäisestä tarkoituksesta. Voi olla, että tämä huoli on osittain ylimitoitettukin, mutta siinä ei ole mitään järkeä, että me ikään kuin saneeraamme ikääntyneitä työntekijöitä pois työelämästä ja sitten otamme tilalle nuoria oppisopimuskoulutuksella. Se on se riski, mikä tähän järjestelmään nyt liittyy. Sen vuoksi olemme esittäneet tuota pontta, että hallitus kuitenkin toisi valiokunnan alkuperäisen toiveen mukaisen esityksen, jotta osa-aikaisillakin työpaikoilla voidaan oppisopimuskoulutusta käyttää mahdollisimman pian. Se olisi tapahtunut sillä tavalla, että tästä laista olisi riisuttu tuo takaisinottovelvollisuus pois, mutta kun se ei valiokunnassa ollut mahdollista, niin sen vuoksi esitämme nyt tätä hylättäväksi.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-10 mutta ennen kaikkea muistan sen, mistä tämä kumpuaa. Eli silloin, kun lama oli syvimmillään, mehän olimme sellaisessa tilanteessa, että oli toimialoja, kuten rakennusala, joilla lähes kaikissa yrityksissä oli yt-neuvottelut käynnissä. Ja jos ei ole mahdollista oppisopimusopiskelijaa ottaa sellaiseen yritykseen, jossa on yt-neuvottelut käynnissä tai jolla on väkeä takaisinottovelvoitteen piirissä, niin silloinhan se käytännössä tämmöisessä lamatilanteessa tarkoittaa, että nämä henkilöt eivät pääse ollenkaan eteenpäin, ja se on minusta kyllä kohtuuton tilanne. Olen aika lailla varma siitä, että kun oppisopimuskoulutuspaikkoja koulutuksen järjestäjien puolelta haetaan, niin he ensisijaisesti pyrkivät hakemaan niitä sellaisiin yrityksiin, joissa näillä oppisopimuskoulutuksen saavilla on hyvät mahdollisuudet myös työllistyä sen koulutuksen jälkeen siihen yritykseen. Silloin kyse on varmaan sellaisista yrityksistä, joilla on hyvät kasvunäkymät, ja hyvin todennäköisesti heillä ei ole myöskään niitä ihmisiä, jotka on hiljattain irtisanottu, tai yt-neuvotteluja käynnissä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-10 me vastaisimme muuntokoulutuksen tarpeisiin. Silloin emme kouluta työntekijöitä oppisopimuksella eittämättä juuri sellaisiin yrityksiin ja semmoisille aloille, missä takaisinottovelvollisuutta tämän esityksen mukaisesti nyt sitten muserretaan. Kun olen seurannut tätä keskustelua, mitä ollaan käyty, minun mielestäni opposition vastalausetta, joka nyt sitten on hylkäysesityksen muotoinen, pitäisi oikeasti nyt tarkoin pohtia, että josko kuitenkin semmoinen harras toive voisi toteutua, että hallituksessa katsottaisiin, jospa tuotaisiin yksi taka-askel vielä tässä tilanteessa. Me varmasti kaikki tiedämme, mikä kohtaantumisongelma meillä tällä hetkellä on. Me tarvitsemme nimenomaan välineitä sinne tämän muuntokoulutuksen osalta, ja oppisopimuskoulutus on yksi parhaimpia, koska sitä kautta parhaiten ammattiin myös päästään, juuri sen takia, että ihmisiä koulutetaan juuri sille työpaikalle — normaalisti. Meillä on toki sosiaalipuolen työpaikkoja, joissa oppisopimuskoulutusta käytetään, vaikka ei työllistymisestä alalle ja siinä yrityksessä taikka sairaanhoitopiirissä olekaan selvyyttä. Mutta varsinkin teollisuuden puolella on tärkeätä nähdä, että muuntokoulutus ja oppisopimuskoulutus nyt voisivat enemmän kohtaantua, ja jätetään tämä takaisinottovelvollisuus sellaiseksi kuin se
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 hetken päästä, hyvin lyhyen hetken päästä, tarve ottaa työntekijä oppisopimuskoulutuksella ja että sillä yrityksellä olisi aidosti tälle työntekijälle tarjottavana töitä, koska takaisinottovelvollisuuden aikaa on hallitus jo lyhentänyt silloin edellisten työsopimuslain muutosten yhteydessä ja se on aika lyhyt. Sen vuoksi vielä tässä takaisinottovelvollisuuden rikkominen mielestäni tuo turhan tien tähän kokonaisuuteen. Meillä ikääntyneiden ihmisten työllisyysaste on noussut sitä kautta, että he ovat onnistuneet pitämään työpaikkansa, mutta jos he joutuvat työttömäksi, niin heidän paluunsa työpaikkaan ja työmarkkinoille on edelleen hyvin vaikeaa, Meillä eläköitymisjärjestelmässä tulokset ovat tulleet sitä kautta, että vähemmän kuin aikaisemmin varhemmin kuin täydessä eläkeiässä joudutaan eläkkeelle, ja tästä on tullut eläkejärjestelmään hyvää. Mutta samanaikaisesti, kun katsomme työttömyyslukuja, meillä ikääntyneiden ihmisten pitkäaikaistyöttömyys on lisääntynyt. Ja nämä kulkevat käsi kädessä. Samalla tavalla kulkee se takaisinottovelvollisuus käsi kädessä uuden työvoiman palkkaamisen kanssa. Mieluummin soisin, että yritykset etsisivät ratkaisua, jossa niitä irtisanomisuhan alla olevia ihmisiä koulutettaisiin uudelleen ja vaikkapa heidän kanssaan yritettäisiin solmia niitä oppisopimuskoulutuksia, jos todellakin on tarve täysin toisenlaiselle työvoimalle,
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 Arvoisa puhemies! Me keskustelimme tästä jo viime viikolla todella pitkään. En sen takia enää halua pitkittää tätä keskustelua, mutta haluan kuitenkin vielä tuoda huolen tästä opiskelijan asemasta uudelleen esille. Olen entisessä elämässäni ollut nimittäin oppisopimuskoulutuksessa opiskelijoiden opettaja ja siitä näkökulmasta korostan sitä, miten tärkeää on, että se työpaikka, jossa se opiskelija on opiskelemassa,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-10 Ihan vain lopuksi, että toki pitää nähdä se, että meidän pitää luoda mahdollisuuksia nuorille ihmisille päästä oppisopimuskoulutukseen, sillä on myös tilanteita, että yrityksessä voidaan kouluttaa toiseen yritykseen, jos vain yritysyhteistyötä voidaan toteuttaa, niin että siellä se irtisanottu tai lomautuksen alla oleva ammattimies voitaisiin yhdessä vaikkapa kahden kolmen yrityksen kesken ottaa takaisin töihin lomautuksen ajalta ja mahdollistaa sitä kautta jossakin yrityksessä se työssäoppiminen niin, että tämän työssäoppijan, oppisopimuslaisen ammattitaito voi kehittyä niin, että hän voi sitten siirtyä johonkin toiseen yritykseen töihin, joka on ehkä pienempi yritys. Pk-sektoriyrityksissä kun ei tällä hetkellä ole sellaisia resursseja, että oppisopimuskoulutusta voitaisiin aukottomasti järjestää niin, että työssäoppiminen mahdollistuisi ammatillisesti. Tämä on se meidän probleemamme tässä, jos nyt koko oppisopimuskoulutusta yleensäkin pohditaan, että meidän pk-sektoriyrityksemme ovat niitä, joihinka syntyy eniten työpaikkoja, mutta siellä on kaikkein vähiten resursseja mahdollistaa
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-10 että tätä asiaa on yritetty ratkaista moneen kertaan ja siinä on niitä rajanvetotilanteita, mutta joskus tuntuu siltä, että mieluummin maksaisi vaikka turhasta sitä työttömyysturvaa kuin niinpäin, että ihminen, joka joutuu perheensä yrittäjyyden takia kohtuuttomaan asemaan, ei voi työttömyysturvaa saada. Useimmitenhan ne tilanteet tulevat siitä, että tämä kyseinen perheenjäsen on työskennellyt siellä yrityksessä aikaisemmin, ja sitten kun yrityksellä on mennyt huonosti, hän on joutunut sieltä pois, ja sen jälkeen
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-09-25 Hallitus on siis antanut eduskunnalle nyt käsittelyssä olevan esityksen tuomioistuinvirastoa koskevaksi lainsäädännöksi. Esityksen mukaan Suomeen perustettaisiin tuomioistuinvirasto huolehtimaan tuomioistuinlaitoksen keskushallintotehtävistä. Tehtäviä hoidetaan nykyisin oikeusministeriössä. Keskushallinnon erottaminen ministeriöstä ja tehtävien siirtäminen itsenäiselle tuomioistuinvirastolle korostaisi tuomioistuinten rakenteellista riippumattomuutta poliittisesta ministeriöstä sekä edistäisi tuomioistuinten hallintotehtävien tehokasta ja tuloksellista hoitamista. Samalla oikeusministeriö pystyisi nykyistä tehokkaammin ja vahvemmin keskittymään sen valtioneuvostotason tehtäviin eli tuomioistuinlaitoksen strategiseen ohjaukseen ja säädösvalmisteluun. Tuomioistuinlaitos on oikeusvaltion kivijalka. Nyt perustettavaksi ehdotettu tuomioistuinvirasto huolehtisi tuomioistuinlaitoksen toimintaedellytyksistä sekä tuomioistuinten toiminnan kehittämisestä, suunnittelusta ja tukemisesta. Virasto vastaisi muun muassa tuomioistuinten tulosohjauksesta ja tuomioistuinten henkilöstön koulutuksen järjestämisestä. Viraston perustaminen mahdollistaisi tuomioistuimissa nykyisin hoidettavien hallinnollisten tehtävien keskittämisen viraston hoidettavaksi, jos perustettava tuomioistuinvirasto aikanaan niin päättää. Arvoisa puhemies! Tuomioistuinviraston perustaminen tulisi lisäämään tuomioistuinten keskushallinnosta aiheutuvia kustannuksia jonkin verran. Viraston vuosittaiset toimintamenot olisivat noin 4 miljoonaa euroa. Hallituksen tavoite on, että panostus johtaisi oikeusturvan laadun parantumiseen ja tuomioistuinten toiminnan tehostumiseen. Arvoisa puhemies! Haluan vielä lopuksi korostaa, että tuomioistuinlaitoksen keskushallintotehtävät on Suomen kaltaisessa maailman kärkioikeusvaltiossa järjestettävä tavalla, joka osaltaan korostaa tuomioistuinten rakenteellista riippumattomuutta, ja siten, että riippumattomuus on myös kenen tahansa ulkopuolisen selkeästi havaittavissa. Tuomioistuinviraston perustaminen vahvistaa juurikin tätä asetelmaa.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-25 aivan oikein huomiota tuomioistuinten ruuhkautumiseen ja sen seurauksena myös juttujen venymiseen, mistä olemme saaneet jopa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta pyyhkeitä. Edustaja Meren ratkaisu on se, että pitää nimittää lisää tuomareita, ja varmasti sitäkin tarvitaan, mutta itse koen, että vielä tärkeämpää on prosessien kehittäminen siten, että kaikista mitättömistä jutuista ei loppuun saakka riidellä. Tehdään sovintoja, jätetään asioita osin rangaistusmääräysmenettelyn piiriin ja niin edelleen.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-25 puhemies! Täällä tuli puheeksi tämän tuomioistuinviraston sijaintipaikka. Tästähän käytiin pitkä keskustelu. Aika monet kaupungit, joissa on oikeustieteellistä koulutusta ja muuta laajaa oikeustieteellistä osaamista, olisivat tietysti mielellään nähneet, että tämä virasto olisi sijoittunut muualle kuin tänne pääkaupunkiseudulle. Täällä jo sanottiin, että täällä on ruuhkaa kovin. Ja sitten toinen asia on tietysti se, että kun puhutaan alueellistamisesta, niin parhaat tulokset on saatu sillä, kun uusia virastoja on alueellistettu. Tässä olisi ollut aivan mainio mahdollisuus harrastaa järkevää ja toiminnallista aluepolitiikkaa.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-25 Yhdyn edustaja Myllerin esille nostamaan kysymykseen tästä tuomioistuinviraston sijaintipaikasta. Täytyy sanoa, että tämä on kyllä itäsuomalaisille tärkeä kysymys ja tärkeä myöskin sen suhteen, minkälaista linjanvetoa hallitus tekee aluepolitiikan suhteen. Joensuussa oikeustieteellinen tiedekunta toimii, ja sinne on pyritty saamaan alan opiskelijoita. Kun katsotaan, että tuolla alueella erityisesti käräjäoikeusuudistuksessa sekä Iisalmen että Varkauden käräjäoikeuksien kanslioitten lopettaminen kirpaisi, niin jollakin tavalla se odotusarvo siihen, että tämä
Puhuja: Antti Rantakangas
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa puhemies! Tämä tuomioistuinviraston perustaminenhan on hyvä asia, ja esimerkiksi lakivaliokunnassa oli paljon myönteistä työntöä, että tällainen tulisi, ja on siinä mielessä hieno asia, että oikeusministeriö ja hallitus ovat päätyneet tähän ratkaisuun. Mutta samoin kuin edellä puhuttiin, niin itsekin olisin odottanut, että hallitus ja oikeusministeriö olisivat käyttäneet tilaisuuden toteuttaa käytännön tasolla tätä alueellistamista.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa rouva puhemies! Tätä tuomioistuinvirastoa on todellakin kannatettu, ja se oli esillä myös käräjäoikeusuudistuksen aikana, kun ihmeteltiin, miksi mennään karsimaan käräjäoikeuksia ennen kuin on otettu tätä askelta. Toisaalta lakivaliokunnan on syytä huolellisesti käsitellä nämä pykälät ja myös pohtia, ovatko valitut ratkaisut juuri oikeita, jotka turvaisivat parhaalla tavalla tuomioistuinten riippumattomuutta. Oikeusministeri Häkkänen on tosiaan tehnyt tämän päätöksen, että virasto sijoittuisi Vantaalle. Minusta se kuulostaa järkevältä ja tasapainoiselta ratkaisulta jo liikenneyhteyksienkin perusteella, ja kotimaisten kielten
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-25 puhemies! Uusimaalaisena kansanedustajana ja espoolaisena minun olisi helppo vain tässä kiittää ministeriä siitä, että virasto tulee Vantaalle, mutta totta kai tässä pitää katsoa kokonaisuutta. Sininen eduskuntaryhmäkin kannattaa sinänsä alueellistamista ja sitä, että valtion toimintoja sitä kautta sitten on kaikkialla maassa. Yksi paikkakunta, joka nousee esille ja johon on muita toimintoja laitettu, on tietysti Kuopio, jossa itsekin joskus olen asunut. Tässä kaikkein tärkeintä on tietysti se, että tuomioistuinvirasto toimii tehokkaasti ja pystyy myös tekemään päätöksiä tehokkaasti ja mahdollisimman oikeudenmukaisesti. Kun käsittääkseni olette ministeriössä sinänsä tehneet ihan syvällisen selvityksen tästä paikkakysymyksestä, niin mielelläni itsekin kuulen tarkemmin teiltä siitä, miksi nimenomaan Vantaa valikoitui, mitä muita vaihtoehtoja oli ja miksi kuitenkin lopulta sitten päädyttiin Vantaaseen.
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa puhemies! Tuomioistuinviraston perustaminen Vantaalle, pääkaupunkiseudulle, on mielestäni perusteltua, koska nämä virastot pitää perustaa sinne, missä ihmisetkin ovat, ja siellä on myöskin suurin osa tapauksista, jotka pitää käsitellä, ja hyvät liikenneyhteydet. Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowicz nosti esiin prosessien pitkittymisen ongelman ja sen, millä tavalla tätä on pystytty taklaamaan, että saataisiin nopeammin ihmisille oikeuden päätöksiä. Tämä minuakin kiinnostaa, erityisesti siitä syystä, että pitkiin prosesseihinhan sitoutuu aina rahaa ja silloin ihmisten on vaikeampaa sitten käydä oikeutta. Erityisesti minua huolestuttaa keskiluokka, koska
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 hallitusohjelmaneuvotteluissa pyrittiin saamaan kirjattua sinne, siellä se ei vielä ole, mutta on erinomaista, että päätös on syntynyt. Täällä on arvosteltu tätä sijoituspaikkaa, ja minusta kyllä ihan aiheestakin. Silloin kun meillä on mahdollisuus sijoittaa ja löytyy muitakin järkeviä sijoituspaikkoja kuin pääkaupunkiseutu, niin kannattaisi kyllä tilaisuuteen tarttua. Täällä edustaja Kauma totesi, että pitäisi sijoittaa tuomioistuinvirasto sinne, missä ovat ihmiset
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa rouva puhemies! Täällä keskustelussa on ollut esillä, että alueellistamisen koordinaatioryhmä ei olisi käsitellyt tätä nyt puheena olevan yksikön perustamista. Mutta se on käsitellyt 29. päivä kesäkuuta 2018 tätä tuomioistuinviraston perustamista ja on esittänyt suosituksen siitä, että tämän viraston sijaintipaikka ja tämän viraston perustamista koskeva sijainti tulisi viedä valtioneuvoston yleisistunnon käsiteltäväksi. Ilmeisesti oikeusministeri Häkkänen on päätynyt siihen, että sitä ei viedä valtioneuvostoon koko hallituksen käsiteltäväksi. Voitteko vähän perustella tätä ratkaisua? Täällä on kuultu, voisinko sanoa, siltarumpupoliittisia puheenvuoroja Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajilta siitä, että ihmisiä ei ole muualla ja elämää ja järkeä ei ole muualla kuin täällä ihan Etelä-Suomessa. Kun uusia yksiköitä perustetaan, niin silloinhan alueellistaminen pitäisi käydä läpi.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-25 edustaja Kaumaa kompata, koska tuomioistuinvirasto kuitenkin vastaisi tuomareiden ja muun henkilöstön koulutuksesta ja tulisi tällöin niin sanotusti myös tämmöiseksi riippumattomaksi virastoksi tänne poliitikkojen ja muiden väliin, ja siinä mielessähän Vantaa on erinomainen sijaintipaikka. Täällähän suurin osa tuomareista töitä tekee, täällä
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä minuakin kiinnostaa, niin kuin monia muitakin edustajia tässä salissa, ne perustelut, että minkä takia, ministeri, päädyitte esittämään tuomioistuinvirastoa Vantaalle ettekä jonnekin muualle. Käsittääkseni kuitenkaan ei voida sanoa, etteivätkö muutkin sijoituspaikat, jotka olivat tässä vertailussa mukana, olisi täyttäneet niitä kriteereitä, ja tälle virastolle on asetettu, vaan tämä vaikuttaisi olevan poliittinen päätös, että tätä on nytten tänne Vantaalle esitetty. Mutta ei se sulje pois minusta sitä, että olisi ollut myös jokin toinen vaihtoehto yhtä hyvä, ja sen takia nämä perusteluiden vaateet ovat ihan paikallaan. Toinen asia, minkä edustaja Karimäkikin nosti esille, on, että lakivaliokunta olisi halunnut ratkaista
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-25 tällä kertaa rummutan Rovaniemen puolesta. Pohdin sitä, että kyllä tämä nyt olisi ollut oikeusministeriöltä aivan oikea suunta lähteä miettimään, missä nämä koulutukset ovat. Niitä ei ole vain yhdessä suunnassa. Vaikka olen Espoosta, silti näen tämän aluepoliittisesti merkittävänä. Erityisesti se rohkaisisi maakuntiakin näkemään ja ymmärtämään, että todella täällä eduskunnassa on muutakin kuin suurten kaupunkien politiikkaa. Sitten pohdin sitä, että tämä tuomioviraston perustaminen tulee vasta nyt, vaikka käräjäoikeusuudistus hetki sitten päätettiin. Olisin kysynyt oikeusministeriltä kahta asiaa: Miksi
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 Eikö meidän näissä päätöksissä pidä miettiä ensisijaisesti valtion etua, koko valtion etua, siis Suomen, jossa me kaikki asumme? Meillä on myös muualla hyvin paljon osaajia, meillä on hyviä yhteyksiä ympäri Suomea, siitä me olemme tunnettuja, yhteydet sekä liikenteessä että muussakin, digitaalisessa toiminnassa ja kaikissa näissä. näissä. Monessa muussa paikassa, esimerkiksi Rovaniemellä, on edullisempaa asua, siellä on pysyvämpää henkilökuntaa, ja siellä on myöskin pätevää osaajaa. On oikeustieteitten tiedekunta, elikkä osaajia on. Minäkin olen siellä koulun käynyt, oikeustieteellisen, ja tullut siihen tulokseen, että pätevää henkilökuntaa näyttää olevan saatavissa kyllä ihan tarpeen mukaan.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-25 tämän viraston perustamisen resurssit, käyttökulut ovat sitten pois varsinaisesta oikeuslaitoksen toiminnasta. Historian varrella kokemukset keskusvirastoista eivät ole pelkästään positiivisia. Toki itse uskon, että tämä merkittävästi lisää oikeuslaitoksen
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa rouva puhemies! Todellakin, kun uusia virastoja perustetaan, kyllä siinä yhteydessä pitäisi ihan aidosti käydä se keskustelu, niin kuin nyt on julkisuudessa käytykin, mutta käydä se korkeimmalla poliittisella tasolla, siitä, että tässähän on nyt juuri se tilaisuus tehdä sitä oikeaa, oikeaa, koko Suomen huomioivaa politiikkaa. Väite siitä, että jossakin on enemmän ihmisiä tai vähemmän ihmisiä: Meillä kuitenkin Suomi on kokonaisuus, ja katsokaapa nyt esimerkiksi Suomen metsävaroja. Lähes kaikki metsälliset toiminnot on keskitetty tänne Helsinkiin, mutta itse metsävarannot ovat jossakin ihan muualla. Siinäkään asiassa ei ole huomioitu tätä todellisuutta. Tässä nyt käsittelyssä olevassa asiassa toivoisin, että oikeusministeri ottaisi nyt niin sanotusti lusikan kauniiseen käteensä ja huomioisi,
Puhuja: Mika Raatikainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-25 Tämä ei näin helsinkiläisenä hirveästi aiheuta parran pärinää. Siltarummuista puhutaan, mutta minä en niihin ole perehtynyt. Käytän tilaisuutta hyväkseni. On hienoa, että tuomioistuinlaitos uudistuu, ja kysyisinkin oikeusministeriltä, aikooko tässä tilanteessa hallitus kenties ryhtyä joihinkin toimiin varmistaakseen sen, että tuomareiden riippumattomuus ja erottamattomuus turvataan tilanteessa, jossa merkittävä osa tuomareista toimii määräaikaisissa viroissa. Meillähän on aika paljon tuomareita käsittääkseni tällä hetkelläkin määräaikaisina,
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 Arvoisa puhemies! Ihan asiallista keskustelua käydään näistä sijoittumispaikoista näitten valtion toimintojen osalta. Kuitenkin näissä kyselyissä, joita on tehty medioitten toimesta, valtaosa suomalaisista tukee nimenomaan valtion vahvaa roolia valtion toimintojen sijoittamisessa, ja näkisin, että oikeusministeriö myös tässä noudattaa linjaa, jota on tämänkin hallituksen aikana haluttu viedä eteenpäin, että alueitten vahvuuksiin perustuen näitä toimintoja viedään eteenpäin ja kehitetään. Toinen asia, johon haluaisin kiinnittää huomiota, on näitten käräjäoikeuksien osalta, kun tätä rakennemuutosta tehdään ja näiden jäljelle jäävien käräjäoikeuksien osalta on haluttu, että niitten toimintaa kehitetään ja vahvistetaan.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-25 Kerron vielä noista tuomioistuinviraston tehtävistä, koska niistä näyttää olevan hieman epätietoisuutta. Elikkä lainaan suoraan tästä esityksestä: ”Tuomioistuinviraston tehtävänä olisi huolehtia tuomioistuinlaitoksen toimintaedellytyksistä, tuomioistuinten toiminnan kehittämisestä, suunnittelusta ja tukemisesta. Virasto toimisi oikeusministeriön hallinnonalalla, mutta olisi toiminnallisesti itsenäinen keskusvirasto. Se palvelisi koko tuomioistuinlaitosta.” Arvoisa ministeri, kysyn tässä vaiheessa kuten niin moni muukin: minkä takia tällaista virastoa ei voida suunnitella
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-09-25 tällä hetkellä kaikista huolestuttavin kehitys — ei pelkästään kauppasuhteiden jäätyminen tai muut — on monissa länsimaissa tapahtuva oikeusvaltion horjuttaminen. Sitä tapahtuu USA:ssa, sitä tapahtuu monissa Euroopan maissa. Tuomioistuinlaitos on oikeusvaltion ydinkulmakivi. Sen luottamusta, sen toimintakykyä täytyy vaalia Suomessa kuin kultajyvää. Siihen en soisi sekoitettavan mitään muuta kuin tuomioistuimen parhaan toimintakyvyn turvaavia perusteita. Se on ollut minulla tässä kaiken päätöksenteon perustana. Tuomioistuinviraston tehtävät tulevat olemaan nykyisiä tehtäviä, eivät siis uusia tehtäviä. Niitä pääosin hoidetaan tällä hetkellä oikeusministeriössä. eivät ole tilivirastotehtäviä, ne eivät ole palkanlaskentatehtäviä. Ne ovat erittäin keskeisiä tuomioistuinlaitoksen toimintakykyyn, kehittämiseen ja ohjaamiseen liittyviä tehtäviä, siis tehtäviä, joiden varassa tuomioistuinlaitoksen luotettavuus, uskottavuus, toimintakyky, kustannustehokkuus — kokonaisuus — tulee joko menestymään tai epäonnistumaan. Sen takia tämän viraston paras mahdollinen toimintakyky on ainoa kriteeri, joka oli myös sijaintipaikan valinnassa. Asiantuntijatoimikunta perusteellisesti ruoti eri paikkakuntia, niiden positiivisia ja negatiivisia piirteitä. Halusin vielä teetättää uuden selvityksen ministerikauteni aluksi, mikä paikkakunta parhaiten kykenee turvaamaan tuomioistuinlaitoksen toimintakyvyn niukkojen resurssien aikakautena. Sijainnin, saavutettavuuden, toimintakyvyn kannalta pääkaupunkiseutu oli paras, ja pääkaupunkiseudun kunnista Helsinki ei ollut paras, vaan nimenomaan Vantaa, koska se on helpoiten saavutettavissa ympäri Suomea niin idästä kuin lännestä, pohjoisesta ja etelästä. Etelä-Suomen alueella sijaitsee ylivoimaisesti suurin osa tuomioistuinlaitoksen henkilökunnasta. Se on kustannuksiltaan tehokas. Tätä on selvitetty, ja tätä analyysiä on itse asiassa useampi sata sivua. Tätä ei ole tehty minään hetken mielijohteena. Uskon, että puhujakaartia kun katsoo, niin minä olen itse asiassa varmaan ainoa, joka on oikein kunnon maaseutupitäjästä kotoisin. Eli voin sanoa, että kyllä myös minä olisin nähnyt, että tämä virasto voisi sijaita jossain muualla, mutta kun katsotaan puhtaasti asiantuntijaselvityksiä, niin selvästi paras sijaintipaikka on Vantaalla. Mitä tulee
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-25 Eli kun kehitetään tuomioistuinlaitosta, niin se on todellakin se asia, mihin haluaisin puuttua ja mistä haluaisin, että uskallettaisiin nostaa asioita esille. Vaikka me kaikki tiedämme, että jokainen asia, joka tuomioistuimeen tulee, on omalaisensa ja erilainen, niin siitä huolimatta vaikuttaa siltä, että hyvin samankaltaisia asioita käsitellään eri tuomioistuimissa eri tavalla, ja muun muassa rangaistukset eivät aina näytä olevan yhteisverrannollisia. Tullaanko tässä puuttumaan sitten tällaisiin asioihin? Ja toinen asia, se, kun nämä pienet, varsinkin sosiaali- ja terveyspuolen, laskutyöt jäävät maksamatta: Kun niitä sitten kierrätetään perintäfirmojen kautta ja sitten ne aikanaan menevät ulosottoon ja sen jälkeen sitten tulevat nämä perintäfirmojen kulut, jotka menevät oikeuteen, ja siellä myöskin määrätään niistä hinnat, niin se nostaa näiden köyhien ihmisten velkatasoa ja he eivät pääse koskaan siitä velastaan pois. Tullaanko tässä jonkinnäköistä oikotietä tekemään, niin että kaikkiin ei tarvittaisi sitä tuomarin kopautusta?
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 suurin pihvi on kuitenkin se, että tällä vahvistetaan suomalaisten tuomioistuinten riippumattomuutta ja vahvistetaan sitä vallan kolmijako-oppia, jossa me täällä säädämme lait, virkamiehet käyttävät toimeenpanovaltaa ja sitten riippumattomat, erottamattomat tuomarit soveltavat lakeja. lakeja. Tämä on sillä lailla positiivinen asia ja lisää ainakin riippumattomuutta. Toivon, että myös tuomioistuinlaitoksen laatua tämä esitys tulisi parantamaan. Minusta edustaja Raatikainen käytti täällä debatissa erinomaisen puheenvuoron siitä, että meillä on erittäin paljon määräaikaisessa virassa olevia tuomareita — ja itsekin tunnen henkilökohtaisesti monia nuoria tuomareita, jotka ovat tässä tilanteessa — ja pelkäänpä, että se on omiaan heikentämään meillä esimerkiksi laadukkaan, hyvän, parhaan henkilöstön saamista tuomareiksi. Muutenkin se riippumattomuus on kyseenalaista, jos sinun tuomarinvirkasi on muutaman kuukauden pätkissä. Siihen tarvittaisiin varmasti uusia ideoita. Puhemies! En voi olla vielä palaamatta tähän sijaintipaikka-asiaan. Toivoisin, että oikeusministeri kertoisi, miksi hän ei noudattanut alueellistamisen koordinaatioryhmän suositusta, että asia ratkaistaisiin koko valtioneuvoston istunnossa. Lisäksi tuntuu hassulta se, kun täällä kerrotaan, että laadukasta oikeudellista osaajakuntaa ei saada mistään muualta kuin pääkaupunkiseudulta. Mitä oikein sitten vaikkapa Rovaniemen tai Vaasan oikeustieteelliset tekevät? Ovatko ne aivan laaduttomia yksiköitä? Meillähän on juristeja pitkin Suomea, meillä on hovioikeuksia useammalla paikkakunnalla. Voisi sanoa, että tämä olisi helppo alueellistettava kohde. Ja en voi olla mainitsematta tästä asiantuntijaselvityksestä, että aika heikolla tasolla vielä näyttää olevan oikeusministeriössä digitalisaatio, jos matkakustannusten, matkustelun fyysisten kokousten, vuoksi perustettiin tämä sijaintipaikka pääkaupunkiseudulle, koska vaikkapa pörssiyhtiöt käyttävät todella paljon sähköisiä kokouksia. Puhemies! Lisään vielä loppuun sen, että muissa Pohjoismaissa on katsottu tarpeelliseksi alueellistaa tämäntyyppiset virastot,
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-25 nyt meillä on semmoinen oikeusministeri, joka on toteuttanut tämän. Eli kiitos oikeusministerille. Te ette pelkästään puhu, vaan te toimitte, tässäkin asiassa, niin kuin monessa muussa. On todella tärkeää, että tämä tuomioistuinvirasto vihdoinkin perustetaan. Se hoitaa erittäin tärkeitä tehtäviä: se huolehtii tuomioistuinten toimintaedellytyksistä, toiminnan kehittämisestä, suunnittelusta ja tukemisesta. Niin kuin sanoitte, nämä eivät ole mitään palkanlaskentatehtäviä, vaan tänne tarvitaan erityisosaajia, sekä juridisen osaamisen alueelta että myös kehittämisen, koulutuksen alueelta — huippuosaajia. En väitä, etteikö niitä olisi joka puolella Suomea, mutta näitä tähän virastoon tarvitaan. On tärkeätä, että tämä on itsenäinen keskusvirasto. On tärkeää, että tuomioistuimet myös ulkoisesti näyttävät riippumattomilta, että ne eivät näytä olevan poliittisessa ohjauksessa. En väitä, että näin olisi, mutta se saattaa näyttää siltä, ja nyt tällainen itsenäinen virasto poistaa tämän ulkoisesti hankalan tilanteen. Se on ihan selvää, tämän viraston henkilöstön, joka valitaan, pitää olla sellaista kokenutta, arvostettua henkilökuntaa, joka saa tuen täältä niin sanotulta operatiiviselta tasolta elikkä tuomareilta, jotka siellä arjessa, kädet savessa, niitä tuomioita jakavat. Minun mielestäni tämän henkilöstön, joka valikoituu, pitää olla todella kokenutta,
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-25 Tämä tuomioistuinviraston perustaminenhan perustuu oikeudenhoidon uudistamisohjelmaan, joka vuonna 2013 julkaistiin. Suomalaista oikeuslaitosta uudistetaan nyt vahvalla kädellä tuon ohjelman pohjalta, ja myös paljon hyviä asioita siellä tapahtuu. Täytyy Täytyy tietysti todeta, että on vielä liian aikaista arvioida, mitä nämä kaikki uudistukset sitten yhdessä tuottavat. Kaikista eniten olen huolissani kansalaisten oikeusturvan toteutumisesta, erityisesti pienituloisten ihmisten ja niiden, joiden on muutenkin vaikea saada asiaansa käsiteltäväksi. Tuomioistuinten ja harvenee voimakkaasti. Erilaisista kielellisistä oikeuksista jatkuvasti tingitään. Ne tuottavat nyt erilaista tuskaa monella paikkakunnalla. Henkilökuntaa on vaikea saada muuttamaan uusiin pisteisiin kielitaitonsa kanssa. Tästä meillä vielä tulevaisuudessa varmasti saadaan paljon raportteja. Tuomioistuinviraston perustaminen on erittäin tervetullut kokonaisuudistus, ja siitä täytyy todeta, että se on erittäin laajaa luottamusta ja toivettakin toteuttava esitys. Vastustajia on ollut kovin vähän, ja koko tuomarikunta sekä asianajajakunta tätä uudistusta tukevat. Tämä sijaintipaikka täällä tietysti herättää kipua, ja toivoisinkin, että valtioneuvosto vielä keskenänsä kävisi tästä paikasta avoimen keskustelun, joka vastaisi sitä prosessia, kuten oli luvattu meille kansanedustajille, että näin tätä asiaa hoidetaan. Jos sellainen keskustelu on käyty — minähän en voi tietää kaikkea, mitä on käyty — niin sitten olisi hyvä saada siitäkin selvitys, miksi hallituspuolueet ovat tällaiseen ratkaisuun päätyneet, että tätä alueellista sijoittamista ei tässä harrasteta, vaikka sellainen mahdollisuus olisi ja se tukisi koko maata paremmin kuin se, että kaupunkiseudut vain vahvistuvat. Pääkaupunkiseudulta olevana poliitikkona
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-25 Tuomioistuinhallinnossa on tapahtunut paljon keskittämistä, joka on suurelta osin perusteltavissa kehittämis‑ ja säästösyillä mutta ei kaikilta osin. Marraskuussa 2017 Raahen seutukunta sai vahvistuksen pitkään velloneelle keskustelulle Raahen käräjäoikeuden lakkauttamisesta. Eduskunta oli tehnyt päätöksen yhdistää Ylivieska-Raahen käräjäoikeus Oulun käräjäoikeuteen. Vaikka kyse oli osasesta laajassa käräjäoikeusverkoston kehittämishankkeessa, tuntui lopullinen päätös musertavalta. Olkoonkin, ettei suurin osa seutukunnan ihmisistä koskaan käyttäisi käräjäoikeuden palveluita, on se yksi kaupungin ja seutukunnan elinvoimasta viestivä osatekijä. Jatkossa Raahessa ei saisi käräjäoikeuden palveluja laisinkaan, vaan Raahen alueen käräjäistunnot järjestettäisiin pääsääntöisesti Oulun oikeustalolla. Uudistusta ja siihen kuuluvaa käräjäoikeusverkoston karsimista on perusteltu pitkälti säästösyillä. Lähivuosina käräjäoikeuksissa on tiedossa merkittäviä digitaalisia ja turvallisuuteen liittyviä uudistuksia, jotka vaativat satsauksia. Uudistusta on perusteltu myös sillä, että se parantaa lainkäytön laatua, kun tuomarit voivat kehittää syvempää erityisosaamista. Rouva puhemies! Haluan kysyä oikeusministeri Häkkäseltä nyt, kun uudistus näyttää siis tulevan ja sen myötä Raahesta käräjäoikeus poistuu: Onko Oulun käräjäoikeus itse valmis uudistukseen? Onko siellä tarvittavat toimitilat käytössä, kun uudistuksen on määrä astua voimaan vuoden 2019 alusta? Tiedossa on, että nykyisiä toimitiloja piinaavat sisäilmaongelmat.