Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-05 Haluan kiittää ministeri Risikkoa erinomaisesta esityksestä, joka nyt eduskuntaan on tuotu. Ensi vuoden alusta ulkomaalainen voi saada oleskeluluvan siltä pohjalta, että hän on mukana startup-yrityksessä omistajana taikka työntekijänä, työntekijänä, ja tässä esityksessä ulkomaalainen tekisi hakemuksen valtion Tekesille, joka sitten arvioisi, onko tällä kyseisellä startupilla potentiaalia kansainväliseksi kasvuyritykseksi ja toisaalta myös menestyväksi liiketoiminnaksi, ja tämän jälkeen, tuon Tekesin lausunnon pohjalta, oleskelulupa etenisi Maahanmuuttovirastolle ja niin eteenpäin. Oikeastaan oma puheenvuoroni keskittyy tähän kohtaan, että tarvitsemmeko me tässä välttämättä tätä Tekesiä tämän arvioinnin tekijänä. Tekesin roolia on perusteltu tässä esityksessä muun muassa sen valtakunnallisella viranomaisroolilla ja myös sillä, että Tekesillä on vahva asiantuntemus startup-toiminnasta. Mutta toisaalta voi kysyä, löytyisikö tämä asiantuntemus myös astetta kevyemmällä tavalla. Tässä esityksessä, joka on hyvä ja kannatettava, mallia on ehkä haettu enempi Tanskasta, kun ehkä voisi pohtia myös sitä, voisiko Viron malli olla tässä asiassa toimivampi. Esimerkiksi Virossa liiketoimintasuunnitelman arvioivat yrittäjät, yrittäjäyhteisö, ja voi hyvin kysyä, että voisiko meillä Suomessakin tässä asiassa luottaa yrittäjien osaamiseen ja arviointiin. Toisaalta hyvää tässä esityksessä on myös se, että jatkossa Maahanmuuttovirasto ei enää arvioisi yritystoimintaa lainkaan, eli se on merkittävä parannus tässä. Viime keväänä kokoomuksen kansanedustajat Juhana Vartiainen ja Elina Lepomäki ottivat kantaa tähän asiaan, kun esitys oli luonnosvaiheessa, ja silloin he nimenomaan kantoivat huolta siitä, että tämä luvan saanti olisi ehkä liian hidasta. Itse haluan uskoa, että näillä esillenostoilla ja niillä korjauksilla, mitä tähän esitykseen on tehty, tuosta silloin puhutusta puolesta vuodesta on päästy lyhyempään. Mielelläni tästä ministeri Risikolta kuulisin arviota, että minkälaisella aikataululla nämä pystyttäisiin tekemään, jotta mallista ei tulisi liian raskas. Startup-yrityksen perustamisen perusteella myönnettäviä oleskelulupia on käytössä meidän maamme lisäksi EU:ssa 12 eri maassa, ja näissä maissa, joissa tällaista vastaavaa lainsäädäntöä on jo käytetty, on pystytty houkuttelemaan asiantuntijoiden mukaan kymmeniä, jopa satoja kasvuyrityksiä vuosittain. Tämän asian yhteydessä sisäministeriön johtava asiantuntija Elina Immonen mielestäni hyvin totesi, että jo yksikin uusi menestyvä kansainvälinen kasvuyritys on kansantaloudelle niin myönteinen asia, että tämä muutos kannattaa tehdä. Se on hyvin sanottu, ja itse uskon, että nämä kasvuyritykset ja uudet toimijat eivät jää vain yhteen, vaan niitä tulee useampia. Arvoisa puhemies! Myönteistä tässä esityksessä on myös se, että oleskelulupa voitaisiin jatkossa myöntää myös osakeyhtiömuotoiseen liiketoimintaan. Tähän astihan oleskelulupa on voitu myöntää vain täydessä henkilökohtaisessa vastuussa toimivalle elinkeinonharjoittajalle. Tämä on merkittävä parannus aiempaan. Myös tämä jatkoluvan helpottaminen, mikä tapahtuisi jatkossa sähköisesti kahden vuoden tauon jälkeen, olisi perusteltua. Mutta kun viittasin tuohon Viron malliin, niin toivoisin, että valiokuntakäsittelyssä vielä ehkä puntaroitaisiin myös niitä myönteisiä asioita, joita Viro on käyttänyt. Virossahan on käytössä tällainen lyhytaikainen startup-viisumi ja siihen yhdistettynä viiden vuoden oleskelulupa, ja sen puitteissa ulkomaalainen voi toimia ja työskennellä virolaisessa kasvuyrityksessä. Viro lupaa startup-viisumin kuukaudessa ja oleskeluluvan kahdessa kuukaudessa, ja se isoin huoli on nyt se, onko tämä meidän mallimme liian raskas. Eli saadaanko näitä lupia kaksivaiheisen käsittelyn kautta, kestääkö se päiviä, viikkoja vai kuukausia — tämä on oikeastaan se kysymys, minkä päällimmäisenä oman puheenvuoroni lopussa jätän pohdittavaksi, ja mielelläni siihen kuulen myös ministeriltä arviota.