Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-03 Arvoisa puhemies! Lähes vuosikymmenen kooman jälkeen taloutemme on viimein palaamassa kasvu-uralle. Valtiovarainministeriö arvioi kasvuksi tänä vuonna 1,2 prosenttia. Luku, jota vielä 2000-luvulla olisi pidetty huolestuttavan alhaisena, otetaan tässä ajassa vastaan ilolla. Suomen taloushistoria on ollut kasvun historiaa. Lähes 150 vuoden ajan talouskasvumme on ollut maailman toiseksi nopeinta. Pienen kansakunnan tervan viennistä alkanut kasvutarina on ainutlaatuinen. Valitettavasti finanssikriisin ja teollisuuden rakennemuutoksen seurauksena tämän tarinan kirjoitus on ollut jäähyllä lähes kymmenen vuotta — saavutuksia, joita kirjata taloutemme historiaan, ei juuri ole. Markkinatalous kasvaa, ja suomalaisille tuotteille ja osaamiselle olisi jälleen kysyntää globaaleilla markkinoilla. Taloushistoriamme seuraavan luvun kirjoittaminen on tämän hallituksen, eduskunnan ja työmarkkinajärjestöjen käsissä. Suomi ei enää kestä toista menetettyä vuosikymmentä. Siksi meidän on toimittava nyt, kun asiat vielä ovat omissa käsissämme. Arvoisa puhemies! Alkuvuoden kasvulukujen lisäksi yrityksien ja kuluttajien vahvistunut luottamus talouteen on tervetullut uutinen. Positiiviset tulevaisuuden odotukset ja kohentunut taloustilanne osoittavat hallituksen olevan oikealla tiellä. Työn verotuksen kevennykset, norminpurkutoimet ja kilpailun lisääminen, sote-palveluiden uudistaminen, vastuullinen finanssipolitiikka sekä kilpailukykysopimus ovat kaikki vahvistaneet suomalaisten toivoa paremmasta huomisesta. Meidän poliitikkojen tärkeä tehtävä on tuoda ihmisten arkeen toivoa — realistinen näkemys siitä, että huominen päivä on tätä päivää parempi. Olisi houkuttelevaa maalailla pilvilinnoja pastellivärein, mutta halkeilevaa ja rapistuvaa seinää ei voi vain peitellä maalilla. Hallitus ei rakenna tulevaisuudenuskoa tyhjien lupausten varaan, vaan olemme joutuneet tekemään myös vaikeita päätöksiä — tinkimään tämän päivän hyvinvoinnista, jotta myös huomisen hoiva ja sivistys voidaan turvata kestävästi. Arvoisa puhemies! Maamme nuorisossa on valtava potentiaali. Joka viides 18—24-vuotias suomalainen miettii yrittäjyyttä vaihtoehtona itselleen lähitulevaisuudessa. Vielä 2000-luvun alussa samaa mieltä oli vain noin pari prosenttia nuorisosta. Yrittäjäinnon kasvu on erityisen arvokasta, kun huomioimme, että uudet työpaikat syntyvät lähinnä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Kokoomukselle on tärkeää, että puoliväliriihen päätöksillä vahvistetaan juuri nuorten uskoa tulevaisuuteen. Kasvukehitystä tuetaan huippututkimuksen sekä innovointitoiminnan panostuksilla. Suomen Akatemiaa ja Tekesiä päätettiin rahoittaa ja pääomittaa yhteensä 240 miljoonalla eurolla. Osaamista vahvistetaan käynnistämällä lukiokoulutuksen modernisointi, panostamalla lisää ammatillisen koulutuksen uudistukseen ja laajentamalla työnantajan tarjoaman koulutuksen verovapautta. Yhteensä hallitus toteuttaa yli 400 miljoonan euron panostukset koulutukseen ja tutkimukseen. Mahdollisuuksien tasa-arvoa eli jokaisen lapsen ja nuoren oikeutta tavoitella unelmiaan vahvistetaan. Haasteellisilla alueilla toimivien koulujen tuki tuplattiin ja koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten tukea lisätään. Riihessä otettiin tärkeä askel kohti maksutonta osa-aikaista varhaiskasvatusta alentamalla varhaiskasvatusmaksuja pieni- ja keskituloisilta sekä puolittamalla sisarmaksu kaikilta perheiltä. Myös perheellisten opiskelijoiden toimeentuloa helpotettiin 75 euron opintotuen huoltajakorotuksella. Kokoomus haluaa pitää huolta kaikista ja varmistaa, että talouskasvun synnyttämä hyvinvointi jakautuu oikeudenmukaisesti. Digitalisaation ja robotisaation kiihtyminen kasvattavat hyvinvointiamme, mutta kääntöpuolena ovat perinteisten työpaikkojen väheneminen ja työmarkkinoiden polarisaatio. Siksi nyt aloitettava sosiaaliturvan kokonaisuudistus on välttämätön keino vastata muutokseen ja hyvä tilaisuus viedä sosiaaliturvaa osallistavampaan suuntaan, jossa työn ja turvan yhdistäminen on joustavampaa. Arvoisa rouva puhemies! Lisäpanostukset rahoitettiin tiukan menokehyksen sisältä ja myymällä valtion omaisuutta. Kokoomus pitää tärkeänä hallituksen tavoitetta taltuttaa julkisen talouden velkaantuminen ja kestävyysvaje. Valtiovarainministeriön tuorein ennuste kuitenkin karusti osoittaa, ettei nykyinen kasvu riitä poistamaan julkisen talouden alijäämää tai nostamaan työllisyysastetta tavoitellulle 72 prosentin tasolle. Prosenttikasvu lämmittää, mutta on muistettava, että koko hyvinvointiyhteiskuntamme rahoitus on laskettu huomattavasti nopeamman kasvuoletuksen varaan. Todettakoon siis suoraan, etteivät hallituksen nykytoimet vielä riitä. Työsarkaa on siis riittävästi. Kahdessa vuodessa ehditään tehdä vielä paljon, jos tahtoa ja rohkeutta on. Kokoomuksen eduskuntaryhmän mielestä jo ensi syksyn budjettiriihessä olisi veroratkaisujen lisäksi tehtävä uusia työllisyyttä parantavia ratkaisuja. Yhtään kiveä ei voida jättää kääntämättä kasvun ja työllisyyden tieltä. Siksi katsomme, että perhevapaiden uudistaminen, työpaikkakohtaisen sopimisen lisääminen ja yritystukien uudelleenarviointi on pidettävä harkittavien keinojen valikoimassa. Arvoisa puhemies! Julkisen talouden suunnitelman huolestuttavin viesti on, että vaatimaton kasvumme on itse asiassa lähellä pitkän aikavälin kasvupotentiaaliamme. Korkea rakenteellinen työttömyys yhdistettynä työikäisen väestön absoluuttiseen vähenemiseen ovat ajaneet meidät vaikeaan nurkkaan. Tämä tarkoittaa, että kotimaista kysyntää vahvistavilla toimenpiteillä on vain inflaatiota kasvattava vaikutus. Oppositionkin toivoisi pitävän tämän mielessä tässä suhdannetilanteessa, että elvytyskortti voidaan pitää visusti taskun pohjalla. Olemme suhdannekuopan sijaan rakenteellisessa kuopassa, josta voimme nousta vain työn tarjontaa kasvattavien ja työmarkkinoiden joustavuutta lisäävien muutosten avulla. Poppakonsteja ei tarvitse etsiä, vaan on vietävä loppuun Juha Sipilän hallitusohjelman toimenpiteet. Jotta tavoitteisiin päästään, vetoan hallituskumppaneiden lisäksi myös työmarkkinajärjestöihin. Uskon vahvasti, että tavoitteet kaikilla ovat yhteneväiset — saada Suomeen lisää työtä ja hyvinvointia. Hallitus ei yksin voi tehdä tätä kaikkea, ja siksi on löydettävä tie, jossa yhdessä sopien reilusti ja vastuullisesti saamme joustavoitettua työmarkkinoitamme. Esitän tämän toiveen työmarkkinajärjestöille erityisesti yli 300 000 työttömämme ja heidän perheidensä toimeentulon ja hyvinvoinnin vuoksi. Hallitus ja työmarkkinajärjestöt voivat yhdessä kukistaa