Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Mikä yhdistää kaikkia maailman 7,6:ta miljardia ihmistä? Ainakin kaksi asiaa: tämä yhteinen maapallomme ja unelma paremmasta huomisesta. Me kaikki unelmoimme samoista asioista: mahdollisuudesta toteuttaa itseään ja olla mielekäs osa yhteiskuntaa, mahdollisuudesta rakentaa omille lapsillemme vähän paremmat lähtökohdat kuin meillä oli. Ja me kaikki tarvitsemme sitä varten samoja asioita: puhdasta vettä ja ruokaa, mahdollisuuden käydä koulua ja löytää työtä, turvallisen paikan, jota kutsua kodiksi, ihmisoikeuksiemme kunnioitusta, yhteiskunnan, joka tarjoaa meille niin mahdollisuuksia kuin turvaverkon, joka tukee ja ottaa kiinni, jos putoamme. Jotta tämä olisi mahdollista, meidän tulee pitää huolta yhteisen maapallomme kantokyvystä, sen luonnonvaroista, metsistä, meristä ja ilmastosta. Näitä asioita Agenda 2030 ‑tavoitteet edistävät. Arvoisa puhemies! Työtä tavoitteiden edistämiseksi pitää tehdä kaikissa maissa ja kaikilla tasoilla. Se vaatii meiltä päätöksiä, niin täällä eduskunnassa kuin maakunnissa ja omissa kotikunnissamme. Se vaatii toimia myös kansainvälisillä areenoilla, Pohjoismaiden neuvostossa, EU:ssa ja YK:ssa. Tulevaisuusvaliokunta on mietinnössään esittänyt kymmentä konkreettista keinoa tavoitteiden edistämiseksi. Ne ovat kannatettavia. Kansalaiset tulee ottaa laajasti mukaan tavoitteiden saavuttamiseen. Tarvitaan koordinointia, tarvitaan tavoitteiden sitomista muihin politiikkaohjelmiin ja käytännön päätöksiin. Meidän on vihdoin myös päästävä kehitysrahoituksessamme 0,7 prosentin tasoon, ja on tärkeää, että luodaan mittarit, joilla voidaan seurata tavoitteiden etenemistä. Arvoisa puhemies! Agenda 2030 ‑tavoitteet koskevat myös Suomea. Suomi on perinteisesti ollut maailman huipulla, kun tutkitaan esimerkiksi koulumenestystä, turvallisuutta tai tasa-arvoa. Tarinamme ei ole yhtä menestyksekäs ihmisarvoisen työn, vastuullisen kuluttamisen, ilmastotekojen tai metsiensuojelun kohdalla — siellä mittarit näyttävät meille punaista. Eikä ole itsestäänselvyys edes se, että me säilytämme ne vahvuutemme, mitä meillä nyt on ollut. Esimerkiksi massiiviset koulutusleikkaukset uhkaavat osaamistamme. Leikkausten sijaan tarvitsemme aitoja koulutuspanostuksia. Kaikilla on oltava mahdollisuus opiskella vanhempien tuloista riippumatta, ja on tarjottava riittävä tuki koko opinpolun ajan. Kaikilla lapsilla on oltava oikeus varhaiskasvatukseen, sillä tiedämme sen olevan avainasemassa eri taustoista tulevien lasten koulupolun tasaamisessa. Me tarvitsemme oikeudenmukaista politiikkaa, jolla vähennetään eriarvoisuutta, kavennetaan tuloeroja ja varmistetaan riittävä perusturva. Valitettavasti hallituksen tekemät päätökset ovat olleet päinvastaisia. Arvoisa puhemies! Aikamme suurin haaste on ilmastonmuutoksen torjunta. Tarvitsemme kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, missä Suomi on hiilivapaa vuoteen 2035 mennessä ja missä metsähakkuiden sijaan lisääntyvät suojelualueet. Meillä ei ole aikaa odottaa. Ilmastonmuutos etenee vauhdilla kiihdyttäen itse itseään. Ilmastonmuutoksen torjunnan kannalta onkin huolestuttavaa, että selonteon ilmastotoimet pohjautuvat pitkälti hallituksen energia- ja ilmastostrategiaan. Huolestuttavaa se on siksi, että strategia on riittämätön eikä se täytä Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteita. Pahimpia epäkohtia ovat turpeen energiakäyttö ja biotalouden nimissä tehtävät lisääntyvät metsähakkuut. Myös päästöhuutokaupan epäsuorien kustannusten kompensointi teollisuudelle ja huutokauppatulojen ohjaaminen pois kehitys- ja ilmastorahoituksesta on ristiriidassa sekä kestävän kehityksen tavoitteiden että Pariisin ilmastosopimuksen kanssa. En voi olla nostamatta esiin myöskään kehitysyhteistyöleikkauksia. Hallitus on lopettanut monta tuloksekasta kehitysohjelmaa. Tyttöjen seksuaalikasvatuksesta ja koulutuksesta on leikattu, vaikka tasa-arvon piti olla yksi kehityspolitiikan painopisteistä. Me tarvitsemme globaalia vastuunkantoa ja luvatun 0,7:n sitoumuksen täyttämistä.