samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-18 Tornion-Muonionjoella elikkä saa ottaa yhden lohen päivässä tai korkeintaan kaksi lohta päivässä ja saataisiin tietää, minkä verran niitä tulee. Tosin Tenollakin on nyt tullut käyttöön sitten tämä ilmoitusvelvollisuus, jonka jälkeen tiedetään, paljonko lohia nousee, eli saman tien ilmoitetaan asiasta. Tenolla on kyllä todella hieno asia myöskin se, että siellä on saatu vihdoin ja viimein nämä kalalaskurit käyttöön, ja nyt tiedämme, paljonko sinne jokeen lohia nousee. Tornion-Muonionjoessa on kalalaskurit jo käytössä, ja sinnehän on nytten taas ihan hyvin lähtenyt lohia nousemaan. Mutta nyt sitten Puolasta: Oli järkyttävää kuulla, että sieltä on ilmeisesti salakalastettu 30 000 lohta, mikä on kymmenen kertaa enemmän kuin kyseisen maan kiintiö on olemassa. olemassa. — Tai 5—10 kertaa, kuitenkin huomattavasti enemmän kuin heidän kiintiönsä on olemassa. — He ovat kuulemma pyytäneet meritaimenta siellä, mutta eihän sillä alueella meritaimenta juuri edes olekaan, mistä he ovat näitä kaloja pyytäneet. Ensin meidän pitää varmaan opettaa heidät tuntemaan kalalajit. Mutta sitten näistä muista kotimaisista kala-asioista: Niin kuin tässä tuli jo esille, niin Suomessa syödystä kalasta vain viidesosa on kotimaista kalaa. Siinä on mukana myöskin nämä ihmisten itsensä pyytämät kotitarve‑ ja vapaa-ajankalat. Elikkä tässä meillä olisi todella töitä paljon edessä. Miten me saamme tämän asian kannustettavasti hoidettua eteenpäin? Nyt mennään sisävesille, joita tosin tämä alkuperäinen esitys ei koske, mutta kuitenkin kala-asioissa kalavesien hoitaminen on vesioikeuden omistajien rooli ja tehtävä ennen kaikkea, millä varalla se tehdään, miten tämä kalavesien hoitaminen tehdään. Sielläkin väestö vähenee ja vanhenee koko ajan, joitten tehtävä ja työ tämä olisi. pitäisi nyt alkaa miettimään ihan uudella näkökulmalla, miten tätä työtä alettaisiin tekemään, miten me saisimme sinne myös uutta ja nuorempaa porukkaa matkaan, myöskin vapaa-ajankalastajia ja muita kiinnostuneita siihen kuvioon mukaan. tämä toisarvoinen kala — ennen puhuttiin roskakalasta, nyt puhutaan toisarvoisesta kalasta — miten sitä voidaan alkaa hyödyntämään? Meillä on kaikki kalapihvit ja ‑puikot tällä hetkellä muualta tuodusta kalasta. Me voisimme alkaa tekemään niitä vaikka särjestä. Minulla on työn alla lakialoite särjen arvonlisäverovapautuksesta.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-18 minun mielestäni avainasia on kuitenkin se, millaisen jalostusarvon me pystymme luomaan kalalle, millaisen arvoketjun, ja etenkin katsoa vientiä, koska maailmalla tai jo pelkästään Euroopassa villistä kalasta on huutava pula. Siksi suomalainen hauki ja muut kalat, jopa se särki, ovat ehdottomia laatutuotteita, kun ne oikein valmistetaan. Itsekin sain ottaa oppia silloin Pohjois-Suomessa ja Kuusamossa, eli terveisiä vain sinnekin. Mutta meillä on mahtavan iso potentiaali myös meidän sisävesissämme, kun katsotaan kalaliiketoimintaa kaiken kaikkiaan. Siinäkin mielessä toivon — ministeri Leppä ei ole paikalla — vieläkin uusia ja tehokkaampia toimenpiteitä siihen, että meidän kalamme saadaan jalostettua siten, että tuottajallekin jää siitä tarpeeksi katetta ja että se on kannattavaa elinkeinotoimintaa. Meidän pitää oppia brändäämään meidän suomalaisia kalatuotteitamme, tekemään niistä kansainvälisiä vientiartikkeleita, ja se on ihan selvä asia. Mutta sitten vielä Tenon kiintiöistä. Olen aivan samaa mieltä kuin edustajakollegat edellä, että me voisimme hyvin katsoa tätä kiintiöasiaa, koska meidän pitää kuitenkin välttää se viime kesän katastrofaalinen tilanne, että lupia ei saa. Olin itsekin siellä lasten kanssa, ja tilanne oli todella vaikea, ja kansainväliset matkailijatkin joutuivat kääntymään takaisin. He eivät saaneet Suomen puolelta lupia,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-18 ei noudateta, täytyy silloin ottaa kovempi kanta ja antaa kovemmat sanktiot. Me syömme tosiaan vain 20 prosenttia kalastamme kotimaista kalaa. Se on todella vähän. Mutta jos ajatellaan viljelijää, jos ajatellaan ammattikalastajaa tänä päivänä, niin eihän sitä ammattia voi harrastaa eikä harjoittaa mitenkään, jos se ei kannata ollenkaan. Kalastajat ovat näistä ongelmistaan puhuneet jo vuosikaudet, mutta nyt on tosi kysymyksessä. on hyvin paljon, varsinkin siellä Uudenkaupungin suunnalla valtavat määrät. Niin paljon kuin minäkin eläimistä tykkään, pitää tietysti olla järki kädessä ja katsoa, ettei kanta tule liian suureksi niin, että se haittaa esimerkiksi ammattikalastusta, ja on todella tärkeää, että Suomi saa kotimaista kalaa pöytiinsä. On se ruoka sitten viljaa tai sianlihaa tai kalaa, niin alkuperäismerkinnät, se, mistä alkuperä on, pitää saada ehdottomasti nyt kokonaan käytäntöön, että ihmiset ja tietysti kuluttajat tietävät, minkämaalaista ruokaa sitä syödään. Mutta kuitenkin nyt on korkea aika tehdä ammattikalastajien kohdalla se, että meidän on pakko puuttua näihin
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-18 rakenteen muuttaminen niin, että luonnollinen virtaus jokeen palautetaan ja lohi pääsee nousemaan. Täällä tehdään aidosti töitä kotimaisen alkuperäisen järvitaimenen puolesta. Mutta miten esimerkiksi pohjoisen jokiin lohet nousevat kutemaan, niin se on selvä asia, että sitä tarkkaillaan ja sitä valvotaan tarkasti. Näin tulee ollakin, että pääsevät lohikannat vahvistumaan. Tuollaiset Puolan tekemät, sanotaanko, väärinkäytökset, että Puolassa on jätetty raportoimatta ja on kalastettu paljon, paljon enemmän, joka tapauksessa pitää pystyä karsimaan pois. Mutta se, mikä tästä maasta puuttuu ja minun mielestäni on erittäin iso ongelma ja semmoinen jopa tavallaan murhe, on se, kun meillä valtava määrä sisävesiä on tässä maassa mutta kalastustaso tällä hetkellä on aivan onneton. Kerron esimerkkinä: Kiteen kaupungin alueella tehdään parhaillaan Puruveden valuma-alueella toimenpiteitä EU-varoin, jotta saadaan Puruveden tietyt lahdet puhdistettua. Siinä tehtiin koenuottaus, puhdistusnuottaus, kun oli muutamia reheviä lahtia, ja viidellä nuottakerralla kalaa nousi 32 tonnia, ja kaikki tämä kalamäärä meni käytännössä minkki- ja kettutarhoille ruuaksi, minkkien ja kettujen ruoaksi. No hyvä, että se meni edes sinne ruuaksi, koska muutenhan se olisi joutunut maakuoppaan koko sato. Mutta tämä kuvaa sen, miten valtavasti tässä maassa on kalaa ja me siitä huolimatta tuomme suurimman osan kalasta Suomeen maan rajojen ulkopuolelta. Kyllä meidän pitäisi tässä maassa pystyä parempaan. Ymmärrän nämä Euroopan unionin politiikan ja byrokratian kiemurat, ja tässä on yksi laki, jossa yhteistä kalastuspolitiikkaa viedään eteenpäin, mutta kyllä meidän pitäisi olla pikkuisen itsekkäämpiä näissä asioissa, että hoitaisimme näitä muun muassa harmaahylkeen ja itämerennorpan
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-18 Arvoisa puhemies! Kehutaan nyt tässä kilpaa toisiamme. Edustaja Myllykoskelle kiitoksia siitä, että olette antanut minulle mahdollisuuden tutustua Satakunnan toimintaan. Oli muuten erittäin mukavaa, hyvää ja hyödyllistä käydä tutustumassa siihen, miten Pyhäjärvellä näitä asioita on viety eteenpäin. Siellä on tämä NAM-kalahanke, jolla on saatu todella paljon tuloksia aikaan. on saatu hyödynnettyä toisarvoista kalaa ihan kunnollisiksi tuotteiksi, ja sitten Apetit on saanut markkinoille hyviä kalapihvejä oikealla lailla määrän, että on saatu ihan massamittakaavaista tuotantotoimintaa aikaiseksi. Osa tästä oli sisävesien kalaa, osa oli mereltä tulevaa toisarvoista kalaa, mutta kuitenkin on saatu hyvin asioita eteenpäin. Näitä kalojen jalostuspaikkoja on Suomessa aivan liian vähän. No, vähänhän niitä on, koska meillä ei enää kalastajiakaan juuri ole, elikkä meidän täytyy saada tämä todellakin jo organisoitua uudella tavalla, että me saisimme sen kannattamaan. Tosin maataloudessa ja monessa muussakin asiassa meillä on sama ongelma, että ihmiset eivät enää kovin helpolla lähde tuonne säitten armoille ja luonnon armoille töihin. Pedot kuuluvat luontoon. Meidän roolimme ja tehtävämme on kuitenkin se, kun ihmisinä vaikutamme niin paljon luonnon kiertokulkuun ja kokonaisuuteen, että meidän pitää elää tasapainossa luonnon kanssa, eikä niitten petojen määräkään saa lisääntyä ihan mahdottomasti. Poronhoitoalueen ihmisenä olen paljon ollut tekemisissä karhun, ahman, ilveksen, suden, maakotkien kanta-asioitten kanssa, ja näissä asioissa on päästy sitten semmoiseen järkevään tasapainoon, niin että pedot saavat elää luonnossa mutta ihan sellaisella järkevällä määrällä, niin että kaikkea muutakin elämää pystytään siellä harjoittamaan. Nyt sitten merellä olen päässyt tutustumaan hylje‑ ja merimetsotilanteeseen, ja tilanne on todella paha. Siellä eivät todellakaan ole asiat tällä hetkellä kunnossa. Ne ovat petoja. Näiden petojen vähentämisessäkin pitää tehdä oikealla lailla toimenpiteitä. Minä olen luonnonystävä, mutta rajansa silti tässä kaikessa. Sitten vielä virtavesien kunnostamisesta. On mahtavaa, että meillä on talousarviossa varattu näihin rahaa. Toivottavasti jatkossakin saadaan ja saisimme näitä lohiasioitakin vietyä eteenpäin. Yksityistielakiasiassa keskustelimme siitä, miten meidän pitää varmistaa se, että kalat pystyvät kulkemaan ja pääsevät kutemaan myöskin pienemmissä vesistöissä. Sitten viimeisenä otan esille hauen.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-18 nyt korostaa, että hallituksen esitys on sinällään hyvä. Tässä on nimenomaan kysymys siitä, että kaupallisen kalastuksen osalta voidaan parantaa kaupallista kalastustoimintaa harjoittavien elinkeinonharjoittajien mahdollisuuksia siirtää kiintiöitä toiselle, mikä tämän vuoden alusta voimaan, ja nyt tällä uudistuksella pyritään vielä entisestään mahdollistamaan sitä järkevää toimintaa niin, että tämä ammattikalastajien kannattavuuskysymys olisi etunenässä: Ehdotetaan 10 prosentin kalastajakohtaisen kiintiön ylittämisoikeutta kansallisella lainsäädännöllä, mikä on erityisen hyvä. Ja sitten on se, että meillä tuolla jokisuualueilla ne, jotka ilmoittavat harjoittavansa kaupallista kalastusta, saavat saalistusaikoihin tiettyjä joustoja ja pääsevät sitä kautta toimimaan. Meillä tuolla naapurissa jo useamman vuoden ajan ollut käytäntö, että he voivat pyytää lohta aiemmin. Meille tuli vain, oliko se nyt, yhden rysän osalta mahdollisuus, vai oliko se jollakin matkalla — nyt en valitettavasti muista kyllä ulkoa, mitkä nämä määrät olivat. Mutta hanke on hyvä,
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-18 puhemies, värderade talman! Här har varit många goda talturer. — Hyviä puheita kalastuksesta, niin Skinnari, Elomaa, Hoskonen, Maijala kuin Myllykoskikin. Skinnari puhui hyvin myös tästä jalostusarvosta ja viennin merkityksestä. Men framför allt är jag glad över att så många här har lyft upp såväl sälar som skarvar. Det är någonting som myndigheterna faktiskt måste ta betydligt hårdare i. Också yrkesfiskarna måste ha möjlighet att utöva sitt yrke. Oerhört viktigt för Finland ur många olika
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-18 Arvoisa rouva puhemies! Kiitos puheenvuorosta. — Esitys on sinällään hyvä, ja myöskin valiokunta on esityksessään yksimielinen. Myöskin itse mietintö on aika lyhyt ja ytimekäs. Ei ole välttämättä kyse ihan kauhean merkittävistä tai isoista muutoksista, enemmänkin siitä, että joustavoitetaan ja helpotetaan asioita. Toivottavasti voidaan myöskin esimerkiksi ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmässä lisätä nopeampaa reagointikykyä ja joustoa ja näin poispäin. Mutta ehkä nimenomaan strategiarahoituksen osuus tässä esityksessä on se, mikä valiokunnan kuulemisessa herätti eniten keskustelua, jos miettii esimerkiksi asiantuntijalausuntoja. Siellä oli aistittavissa jonkinlaista huolta varmasti siitä, että ei kai ikään kuin synnytetä uutta polkua ja taas ikään kuin tämmöistä uutta hankerahoituskanavaa, joka sitten koululle, yksittäiselle oppilaitokselle, on aina myös hallinnollisesti aika iso rasite. Varmaan laajemmin tuo keskustelu nosti esille sen, että edelleen tätä ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmää tulee kehittää. Siihen toivottiin vielä tulevaisuudessa lisää läpinäkyvyyttä, joustoa, muun muassa opiskelijoiden osallisuutta. Kaikki tämäkin tukee sivistysvaliokunnan aikaisempaa lausuntoa, missä myös sivistysvaliokunta on velvoittanut, että joka syksy seurataan ja saadaan selvitystä siitä, miten tämä rahoitusmalli toimii. Ja nyt valiokunta tässä omassa mietinnössään nostaa esiin, että myöskin tämä uusi, strategiarahoitukseen liittyvä, lisätalousarvion kautta tuotava mahdollinen rahoitus olisi osa tätä selvitystä. Eli pystytään koko ajan sitä seuraamaan, ja ehkä myöskin niitä asiantuntijoita, jotka tästä esityksestä olivat huolissaan, rauhoittaa tämä tieto, että myöskin valiokunta tätä tilannetta seuraa, niin että myöskään mitkään ne uhat eivät toteudu, mitä nostettiin esiin. Toinen, mikä kuulemisessa tuli esille ja mikä liittyy tähän esitykseen, liittyy opiskelijapalautteisiin. Tämä oli enemmän tekninen huoli. Asiantuntijat oppilaitoksista nostivat esille, että nyt, kun opiskelijapalautesysteemi tulee voimaan, tällä hetkellä järjestelmä on vielä aika heikko, ja oli kokemus tai tuntemus siitä, että tällä hetkellä oppilaitoksissa se saattaa vaatia jopa ihan manuaalista työtä, mikä on sitten jälleen kerran aina muista resursseista pois. Eli siellä toivottiin pikaisia toimia sen suhteen, että järjestelmä saadaan valtakunnalliseksi ja toimivaksi — nimenomaan tämmöinen sähköinen järjestelmä, jotta sen opiskelijapalautteen, jota tälläkin hetkellä jo paljon kerätään, tuottaminen
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-18 edustaja Toivolalta, kun hän tietää paremmin näitä asioita. Tapasin jokin aika sitten Ylä-Savon ammatillisen koulutuksen rehtorin, ja hänen huolensa oli se, että heiltä häviää rahoitusta, koska rahoitus osittain lasketaan nuorisoikäluokkien perusteella. Heille tulee opiskelijoita 130 kunnasta, ja siellä on yksi Suomen kovimpia vientiteollisuuskeskittymiä, joten elinkeinoelämällä siellä on vakava ammattitaitoisen työvoiman krooninen pula. Ja nyt kun tämä rahoitus tulee nuorisoikäluokkien perusteella ja siellä Itä-Suomessa tietenkin on vähemmän nuorisoikäluokkia ja lapsia, niin se tavallaan ei kyllä palkitse sitä hyvää työtä, mitä Ylä-Savon ammatillisen koulutuksen kuntayhtymä tekee, koska siellä on niin vetovoimaista se koulutus, että opiskelijoita tulee ympäri Suomea, ja sellaista, mitä elinkeinoelämä vaatii. Miten te käsittelitte: onko tämä oikeudenmukainen rahoitusjärjestelmä, kun se osittain tulee tämän perusteella, vai nousiko tämä kuulemisessa jollakin tavalla esille?
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-18 Ehkä voisi sopia myös tämmöiseen tilanteeseen, että jos kesken kauden ikään kuin todetaan tarve reagoida mahdollisimman nopeasti ja tarvitaan sitä varten lisää rahoitusta, niin silloin lisätalousarvion kautta nimenomaan eduskunnalla olisi mahdollisuus tätä rahoitusta myöskin lisätä. Ja tämä on tärkeätä varmaan myös oppilaitosten näkökulmasta, koska varmasti kuulemisissa oli myös se huoli, että ministeriöön siirtyisi enemmän tämmöistä aika kasautunutta valtaa siitä, miten rahaa jaetaan. Myös valiokunnan oli tärkeä nostaa esille, että nimenomaan eduskunta on se, joka sitten lisätalousarvion kautta tämän päätöksen tekisi. Mutta tämä on varmasti kysymys, jota myöskin valiokunnan tulee seurata siinä syksyn arviossa.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-12 Esityksen myötä toimijakohtaisten kalastuskiintiöiden jakamisen menettelyjä selvennetään ja täydennetään järjestelmän tiettyjä käytännön toimintoja. Lisäksi lakiin lisättäisiin Euroopan unionin yhteisen kalastuspolitiikan sisältämä mahdollisuus Suomen kalastuskiintiöiden lisämäärien hyödyntämiseksi. Mielestäni tämä esitys on ajankohtainen ja olemme menossa oikeaan suuntaan. Jatkossa esityksen mukaan kaupallisessa kalastuksessa jokialueilta saadut itämerenlohet velvoitettaisiin merkitsemään samalla tavoin kuin merestä saadut lohet. Näin tehostettaisiin lohenkalastuksen valvontaa. Jokialueilta kaupallisessa kalastuksessa saatujen lohien merkintävelvoite totta kai lisää hieman viranomaisten ja kaupallisten kalastajien tehtäviä.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-12 Siinä on kysymys yhtäältä ammattikalastajien asemasta ja oikeuksista ja mahdollisuudesta huolehtia elannostaan. Samaan aikaan meillä on paljon myös virkistyskalastusta ja matkailuun liittyvää kalastusta, jotka ovat isoja elinkeinokysymyksiä pohjoisessa. Merkitystä on sillä, että joet pidettäisiin avoimina ja pienemmätkin purot, virtaavat vedet pääsisivät kulkemaan niin, että lohi pääsisi kutemaan ja lohesta voisi isompi osa suomalaisista nauttia. Toivonkin, että tässä yhteydessä kiinnitettäisiin huomio myös lohen asemaan virkistyksen antajana ja mielihyvän tuottajana kaikille kansalaisille ja että tätä ei katsottaisi yksin ammattikalastajien kannalta vaan vähän laveammassa näkökulmassa, kun lohiasioista puhutaan. Tämä liittyy tietysti konkreettisesti myös siihen, millä tavalla turvataan kestävä lohikanta
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-12 parhaalla, vahvimmalla tavalla nyt puututaan näissä kysymyksissä myös Itämeren salakalastukseen, jossa tietysti pahin alue on Puola ja siellä tapahtuva salakalastus. Siellä täytyy löytää kokonaisuus ja vastuullinen tasapaino siihen, että kalakannoista huolehditaan kestävällä kalastuksella ja kukaan ei pääsisi tekemään tämän tyyppistä salakalastusta. Edustaja Heinäluoma nosti esille erittäin tärkeän asian eli sen, että kalat pääsevät nousemaan jokiin. Meillä Suomessakin aika monet joet ovat edelleen valjastettuja voimaloilla ja niitä ei ole varustettu kalateillä. Minun mielestäni tässä olisi sellainen yhteinen tärkeä hanke, jossa toivoisin kaikkien olevan mukana, että kaikki joet, jotka on voimaloilla valjastettu, ennallistettaisiin kalateiden avulla vähintäänkin niin, että lohet pääsisivät nousemaan eteenpäin. Meillä on hyviä esimerkkejä, miten esimerkiksi lohikannat tulevat nou-semaan jo Vantaanjokea pitkin esimerkiksi pitkälle Riihimäen seudulle asti ja monesta muusta joesta myös. Eli kalatieasia on sellainen, jota toivon, että me pidämme entistä määrätietoisemmin esillä. Kyllä tässä varmasti olisi paikka jollain tavalla velvoittaa myös näitä voimalayhtiöi-tä vastaamaan näiden kalateiden rakentamisista. Meillä on Suomessa lukuisia erinomaisen hyviä esimerkkejä, miten lohet on saatu nousemaan yllättävänkin jyrkkiä kalateitä ylöspäin.
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-12 ja on hyväkin niin. Juuri kun tuolla ympäristövaliokunnassakin käsittelemme tämän vuoden Itämeren kalakiintiöitä, jälleen nousi esiin se haaste, mikä meillä on kansainvälisessä ympäristössä toimiessamme, eli Puolassa edelleen salakalastus ja väärin raportointi ovat suuri ongelma. Nyt vihdoin komissio on löytämässä siihen keinoja, joilla se pystytään todentamaan ja siten myös asettamaan toivottavasti tulevaisuudessa sanktioita. Mitä tulee tähän meidän suomalaiseen ympäristöömme, niin kuten tässä edeltävät puhujatkin totesivat, nousuesteiden poistaminen on erittäin tärkeää. Kuulimme myös aiemmin ympäristövaliokunnassa aiheesta, ja yksi suuri este, joka ei välttämättä tule niin paljon
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-12 Arvoisa rouva puhemies! Kalat herättävät aina suuria tunteita, ja niin ne ovat herättäneet ympäristövaliokunnassakin sen seitsemän vuotta, kun olen siellä mukana ollut. Tässä on tullut tämä Puolan salakalastusasia, ja niin kauan kuin olen valiokunnassa mukana ollut, seitsemän vuotta, aina olemme siihen ottaneet kantaa, ja nyt tuntuu olevan niin, että viesti vihdoinkin lähtee oikeassa asennossa riittävän järeänä kohti komissiota ja siihen ollaan puuttumassa. Tässä on aikaisemmin puhuttu eri yhteyksissä esimerkiksi EU-tuista sellaisille maille, jotka eivät noudata EU:n yhteisiä sopimuksia. Nyt on lähdetty siitä vähän liikkeelle, että tukea ei tule, jos eivät yhteiset säännöt kiinnosta, ja tässä suhteessa olisin yhtä ankara. Jos yhteinen kalastuspolitiikka ja säännöt ja rajoitukset eivät kiinnosta, ei sitten tule tukea. Kalatiet mainittiin. Meillä on 30 000 nousuestettä, niitä pitää purkaa. Ja sitten merien kunto:
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-12 Tämän hallituksen toimesta on alettu, itse asiassa ensimmäistä kertaa, myös taloudellisesti panostaa siihen, miten voitaisiin vaelluskalakantoja elvyttää, ja nostettiin se jopa kärkihankkeeksi — saatiin 12 miljoonaa sinne laitettua. Se on tietenkin aivan liian pieni summa kokonaisuudessa, mutta se on alku, ja toivon, että sitä myös seuraavat eduskunnat sitten tukevat myös tulevaisuudessa. Tulokset ovat positiivisia monissa paikoissa, missä on pystytty tekemään näitä ennallistamishankkeita. On varmasti niin, että sinne, missä voimalaitokset ovat käytössä ja ne energiataloudellisesti ovat jo jääneet vanhanaikaisiksi, pitäisi saada resursseja. Tällä hetkellähän siitä ei ota oikein kukaan vastuuta, ja myös siihen on pyritty löytämään keinoja. Sitten mitä tulee laajemmin eurooppalaiseen kalastuspolitiikkaan — täällä on viitattu tietenkin salakalastukseen — on hyvä, että myös tässä lakiesityksen pienessä muutoksessa siihen kiinnitetään huomiota, että tiedetään, mitä merestä otetaan ja kuinka paljon, ja kaikki on kuin kuuluu ollakin. Mutta kyllä Suomi Ruotsin kanssa aika vaikeassa asemassa on sen suhteen: esimerkiksi viime vuonnahan, kun ministeri Leppä neuvotteli näistä asioista, Suomi taisi olla Ruotsin kanssa ainoana, joka äänesti kiintiöiden korottamista vastaan. Se meidän linjamme, että me kannatamme ICESin suosituksia vaikkapa lohen kalastuskiintiöistä, on erittäin tärkeä, jotta myös muualla Euroopassa olisi olemassa kalaa. Jos lohi ei nouse Tornionjokeen, Simojokeen, niin eipä sitä jää kyllä sen jälkeen mihinkään muuallekaan. Täällä on puhuttu paljon erilaisista oikeuksista liittyen kalastukseen. Haluaisin nostaa itse esiin paikallisten oikeudet ja toivon kyllä, että ne tulevat huomioiduksi esimerkiksi kalastuslain 10 §:ssä, siinä ongelmassa, mikä Ylä-Lapin osalta jäi näiden ihmisten oikeuksia kun heikennettiin, liittyen liittyen siis viime kaudella voimaan tulleeseen lainsäädäntöön. Lisäksi on tietenkin niin, että viime kaudella myös lähdettiin liikkeelle lohistrategian tekemisestä ja ministeriö sitten antoi myös asetuksen siihen liittyen. Liekö siitä johtuen ja myös kahdesta erittäin lämpimästä vuodesta, merivirroista, muista tekijöistä, mutta tänä kuluneena kesänähän kalakanta Tornionjoella on ollut pienempi kuin aikaisempina vuosina.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-12 Arvoisa rouva puhemies! Minä olen hyvin ilahtunut siitä sävystä, mikä täällä nyt on ollut, kun keskustelemme tästä tärkeästä kalastusasiasta. Itsekin olen sellaisen virkistyskalastajan tytär ollut ihan pikkulikasta asti ja muistan, kuinka hyvä ja mukava harrastus kalastus sinänsä on. Siksi pidin hyvin merkittävänä tässä aiemmin edustaja Heinäluoman puheenvuoroa, jossa hän antoi sen toiveen, että kun näitä asioita katsotaan, niin otetaan vahvasti mukaan myös tämä virkistäytymiskalastaminen ja sen mahdollisuudet myös tulevaisuudessa. Toki täytyy punnita aina ammattikalastustakin, mutta se näkökulma ei saa olla ainoa, vaan yhtä tärkeä ja hyvin tärkeä on nimenomaan se, että nähdään myös tämä lohen asema virkistyksen antajana, niin kuin taisi edustaja Heinäluoma tuossa omassa puheenvuorossaan erittäin hyvin sanoa. Olen täsmälleen samaa mieltä. Minusta oli hyvin tärkeää myös se, että täällä nousi esiin tämä kestävä lohikanta. Se on erittäin hyvä asia. Yhdyn kyllä myös siihen aiemmin edustaja Kiurun tuomaan huoleen tästä merien kunnosta, niiden puhtaudesta ja ylipäätään vesien puhtaudesta tänä päivänä. Siinä suhteessa kyllä olen ihan tyytyväinen hänen puheenvuorostaan. Hän jatkoi sitä kokoomuksen Salolaisen lämmintä luontolinjaa, mitä arvostan kovasti tässä salissa.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-12 Silloin kun puhumme maailman uhanalaisista lajeista, helposti ajattelemme, että puhumme sademetsien lajistosta ja muusta, mutta emme useinkaan muista, että myöskin Itämeren piirissä on kalakantoja, jotka ovat uhanalaisia. On hyvin tärkeää, että myöskin tästä näkökulmasta tällä hetkellä puhutaan. Täällä on puhuttu kalojen oikeudesta nousta jokiin ja kalateistä. Tietysti, kun näitä lajeja suojellaan, on aivan ensiarvoisen tärkeää, että joet ovat siinä kunnossa, että kala pystyy niihin nousemaan, ja myöskin, että nämä kalatiet on rakennettu kunnollisesti. Onkin hyvä, että tässä asiassa vallitsee nyt näin suuri yksimielisyys tässä eduskunnassa. Olisin ottanut myöskin yhden lisäelementin liittyen tähän kalatiekysymykseen ja jokiin. Meillä on joku määrä, samoin kuin Ruotsissa, sellaisia pienvesivoimaloita, joiden taloudellinen tuotto tai energiataloustuotto ei enää ole kovin suuri mutta jotka sitten olemassaolollaan estävät tätä kalojen nousua jokiin. Tästä pitäisi tehdä kunnollinen arviointi, onko ostettavissa sellaisia vesivoimaoikeuksia, jotka sitten toisella tavalla toteutettuina voisivat tuoda virkistystoimintaan ja luontomatkailuun aivan uusia näkökulmia. Mielestäni tuo ajatus, jonka edustaja Heinäluoma omassa puheenvuorossaan nosti esille, että loppujen lopuksi, jos vertaamme ihan taloudellistakin etua, luontomatkailu, virkistyskalastus, nimenomaan pohjoisenkin joilla, tuo sellaista hyötyä, kansantaloudellista hyötyä, joka voi olla moninkertainen siihen verrattuna, että kala tuolla etelämpänä kalastetaan pois. Tätä pitäisi myös tarkastella kokonaisuutena.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-12 Väärin asennettujen siltarumpujen muutokset ovat itse asiassa mielestäni aika pieni ja helppo tapa jo pureutua tähän, mutta myös tehottomat vesivoimalat tulisi ottaa tarkistuksen alle: niitä purkamalla voitaisiin parantaa vaelluskalojen vaellusmahdollisuuksia. EU:n yhteisen kalastuspolitiikan suurin haaste, kun kiintiöitä pohditaan, on tietysti salakalastus. Toivon, että Suomi jatkaa tässä tiukalla linjallaan ja vaatii tähän muutosta niitten muiden EU-maiden kanssa, jotka vastuullisesti kalapolitiikkaansa katsovat. Mitä tähän kyseiseen lakiesitykseen tulee, tässähän siis ehdotetaan sitä, että jos tieteellinen arvio näyttää siltä, että kiintiötä ollaan merkittävästi nostamassa, voidaan sallia 10 prosentin ylitys kiintiöön. Varsinkin lohen kohdalla tämä kyllä herättää huolta. Jos katsotaan tilastoja nousevista lohista, niin ne vaihtelevat aika isosti kahden kolmen vuoden aikajänteellä. Tällöin yhden vuoden suositus saattaa olla aika vaarallinen tie. Sen takia on erittäin tärkeää toimia tässä kuten ympäristövaliokunta lausunnossaan on todennut: tässä pitää edetä erityisellä huolellisuudella ja varovaisuusperiaatteita noudattaen, ja tämän vaikutuksia on ehdottoman tärkeää seurata.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-12 ja se on ollut pitkä prosessi, sen tekeminen, sen täytäntöönpano, mutta nyt kuuluu viestejä siitä, että nykyhallitus haluaa avata kalastuslain. Olen tästä huolissani siinä mielessä, että tämän pandoran lippaan avaaminen on ongelma, jos ja kun siinä puututaan esimerkiksi verkkokalastukseen lisäämällä neljän verkon lukumäärä kahdeksaan. Tämä on iso asia, ja toivon, että hallitus vielä näin loppukaudestakin aidosti pohtisi sitä, kannattaako kalastuslakia avata ja mitä tämä tarkoittaa ylipäätään vapaa-ajankalastajille ja mitä se tarkoittaa etenkin kestävälle kehitykselle ja kalakannoille. Toinen asia on tietysti 65 vuotta täyttäneiden kalastonhoitomaksu. Aiotteko te muuttaa sitäkin, arvoisa hallitus?
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-12 Arvoisa rouva puhemies! Niin, tuossa ensimmäisessä puheenvuorossani jo toin esille itse asiassa niitä ongelmia, jotka siihen kalastuslakiin ovat jääneet viime kaudella, erityisesti Ylä-Lapin paikallisten asukkaiden oikeuksien kannalta. Ja kyllä ministerille tältä osin on myös tullut aivan asiallisesti sitä ongelmaa ja huolta, mikä siellä paikallisilla on ollut, viedä myös asiana eteenpäin, ja toivon, että siihen saadaan ratkaisu. Me olemme perehtyneet ja tutkineet sitä kolme vuotta, pystyisikö asian hoitamaan asetuksella. Ei pysty, kun se on lain tasolle jäänyt, joten siltä osin siihen pitäisi muutos saada.
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-12 Oli hyvä, että tämä kalastonhoitomaksuasia tuli esille. Olen itse maa- ja metsätalousvaliokunnan varapuheenjohtajan roolissa kolme kertaa neuvotellut hallituskumppaneiden kanssa tästä asiasta, ja meidän sinisten kanta on varsin selvä ja selkeä: me emme tule hyväksymään sitä, että kalastonhoitomaksu ulotetaan 65-vuotiaille, koska meistä jokainen jokainen tietää sen, että mummot ja vaarit lastenlasten kanssa innokkaasti kalastavat. Tietysti he harrastavat itsekin kalastusta, mutta siinä on hiljaista tiedonsiirtoa sitten niille jälkipolville. Se on äärimmäisen tärkeä asia monille muille. Ja jos ajatellaan kalastonhoitomaksua vain rahana, niin meille se on enemmän periaatekysymys kuin rahakysymys. Jos ajatellaan, että näillä kalastonhoitomaksuista saatavilla rahoilla
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-12 pohjoisimpien kuntien paikallisten ihmisten oikeuksia — jos ei kalastuslain kokonaisuudistuksesta tai laajemmasta uudistuksesta päästä yksimielisyyteen — ainakin se pykälä pitäisi avata, sillä sen ovat kaikki tunnustaneet, että silloin kun se sai muotonsa, eivät kansanedustajat eivätkä myöskään edunvalvojat olleet hereillä ja se oli puhtaasti tapaturma. Ja kun se sitä oli, niin uskoisi, että siltä osin yksimielisyys tästä eduskunnasta voisi jo löytyä. Tämä verkkojen määrä ei välttämättä ole huono asia, jos mahdollisuus verkottaa useammalla verkolla olisi käytössä. Lapissa monet järvet ovat alikalastettuja, ja silloin verkkomäärän lisäys toimisi siinä, että kalavesiä voidaan hoitaa paljon tehokkaammin. Sitten tässä lohikeskustelussa pitää muistaa myöskin se joki, jolta lohi on viety kokonaan, eli Kemijoki. Lohipolitiikka Itämerellä on pohjana sille, että ajan oloon lohi voidaan palauttaa myöskin Kemijokeen.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-12 Grönlannissakin kysymys. Mutta, arvoisa puhemies, minä haluaisin korostaa sitä, että kuitenkin tässä on loppujen lopuksi kysymys siitä, kun puhumme kalastonhoitomaksusta, että meidän pitää saada lisää erityisesti aktiivisia nuoria mukaan kalastukseen, koska siten me pääsemme kehittämään sitä kokonaisuutta, sitä kumulatiivista kalastonhoitomaksun merkitystä, emmekä sitä, että me välttämättä nostaisimme maksuja sille pienenevälle porukalle. Jokainen ymmärtää tämän.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-12 Arvoisa rouva puhemies! Käsittelyssä on EU:n yhteisen kalastuspolitiikan kansallinen toimeenpano ja siihen liittyen maa- ja metsätalousvaliokunnan mietintö. On todella keskeistä, että me Suomessa ja koko EU:ssa suojelemme uhanalaisia vaelluskaloja, jotka ovat vaarassa hävitä meristä. On myös ammattikalastajien etu ja vapaa-ajankalastajien etu, että kalakannat säilyvät elinvoimaisina tulevaisuuteen. Suomen on näin ollen ajettava kestävää tieteellistä suositusta kalastuspolitiikassa ja kalastuskiintiöissä. Pidän hyvänä sitä, että puututaan salakalastukseen, mitä Puola harjoittaa, ja puututaan kaikkiin muihinkin väärinkäytöksiin. Keskustelussa on noussut esiin myös kalatiestrategia, joka on aloitettu viime kaudella, ja onkin keskeistä jatkaa sitä työtä, että puretaan vaelluskalojen vaellusesteitä, että kalat pääsevät kutemaan, nousevat kutemaan. Tässä yhteydessä haluan kiittää myös aktiivisia kansalaisjärjestöjä, jotka ovat tehneet todella merkittävää työtä siinä, että he ovat kunnostaneet vaelluskalojen jokia, ovat lisänneet kutusoraikkoja ja puhdistaneet jokia. Tätä työtä pitäisi paljon enemmän tukea. Ja mitä tulee vaellusesteisiin, niin niitä pitää määrätietoisesti purkaa. Täytyy sanoa edustaja Kulmunille se, että itse asiassa hallitus ei ole lisännyt kalatiestrategian määrärahoja juuri ollenkaan, sillä hallitus ensi alkuun leikkasi ne perinteiset määrärahat, joilla näitä kalatievelvoitteita on hoidettu, ja sitten lisäsi niiden leikkausten päälle kärkihankkeen. Nyt on tosi valitettavaa, että tämän vuoden budjettiin ei tälle kärkihankkeellekaan ole rahoitusta, joten kalatiestrategian eteenpäinviemisessä nyt tulee tauko. Mutta yksinomaan kalateiden rakentaminen ei riitä, koska meillä on hyvin paljon sellaista pientä vesivoimaa, joka on energiantuotannon kannalta merkityksetöntä mutta josta on kuitenkin haittaa kalojen elinvoimaisuudelle. Me tarvitsemme sellaisen ohjelman, että ihan puretaan näitä vaellusesteitä, kuten esimerkiksi Helsingissä Vanhankaupunginlahdella tämän museovoimalan padon voisi osittain purkaa niin, että että rakenteista jäisi jäljelle niin kuin historialliseksi muistumaksi osa patoa mutta että kalat kuitenkin pääsisivät paremmin tästä nousemaan ja kutemaan Vantaanjoen vesistössä.
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-12 Arvoisa puhemies! Haluan kyllä kiittää kaikkia niitä edustajia, jotka täällä ovat pitäneet puheenvuoroja meidän uhanalaisten tai vaarantuneiden vaelluskalakantojen puolesta. Tuntuu, että Suomessa aivan liian pitkään elettiin ajassa, jossa me emme ymmärtäneet meidän luonnonvaraisten vaelluskalakantojen arvoa, ja se on johtanut siihen tilanteeseen, että me olemme menettäneet useita vaelluskalakantoja, me olemme menettäneet kokonaisia lajeja meidän vesistöissä ja aivan liian moni laji on tällä hetkellä uhanalainen. Me pidämme hallussamme jonkunnäköistä kyseenalaista maailmanennätystä siinä, miten me olemme tuhonneet ja pilanneet meillä vaelluskalojen jokia, ja tämä ei ole kyllä asia, josta millään tavalla voi olla ylpeä. Sen takia olen iloinen tästä keskustelusta, jota täällä käydään. Niin kuin edustaja Karimäki totesi, suomalaiset kyllä puolustavat kalakantoja. Ihmiset ympäri tätä maata tekevät valtavan määrän vapaaehtoistyötä ennallistaakseen kutualueita, avatakseen vaellusesteitä, mutta eiväthän sille vapaaehtoiset mitään voi, kun muuri on vastassa, muuri, josta kala ei läpi pääse. tiedämme, että meillä on ongelma meidän lupajärjestelmässä ja meidän lainsäädännössä. Meillä on satoja vaellusesteitä, joihin on vaikea puuttua. Iso osa näistä on energiantuotannon kannalta täysin merkityksettömiä, mutta siellähän ne ovat, kun niille on kerran lupa saatu. Ja kun tämä lupa on kerran energiayhtiölle tai voimayhtiölle annettu, niin siihen on todella vaikea puuttua. Meidän on todella vaikea velvoittaa näitä energiayhtiöitä pitämään huolta kalakannoista ja rakentamaan sinne kalateitä. Tämän takia itse toivon, että kaikki nämä ryhmät, jotka tässä nyt puhuvat vaelluskalojen puolesta, uhanalaisten lajien puolesta, olisivat myös mukana tukemassa vesilain muutosta niin, että me voisimme lisätä velvoitteita voimayhtiöille, joille nämä luvat on kerran annettu, meidän on todella vaikea meidän uhanalaisia lajeja pelastaa ja näitä vaarantuneita kantoja elvyttää. Ja olen täysin samaa mieltä edustaja Karimäen kanssa siitä, että meidän pitää katsoa vaellusesteitä myös sitä ajatellen, mitä sieltä voidaan purkaa, koska ne, joista ei ole mitään hyötyä, joista on pelkästään haittaa, ovat esteitä, jotka pitää pystyä poistamaan.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-26 uutta 2 momenttia, joka kuuluu seuraavasti: "Elinkeinonharjoittaja saa toimia edustajana joukkorahoituslain tarkoittamassa lainamuotoisessa joukkorahoituksessa vain, jos se on rekisteröity tämän luvun mukaisesti edustajaksi Finanssivalvonnan ylläpitämään joukkolainanhaltijoiden edustajien julkiseen rekisteriin." Tällöin Tällöin hallituksen esityksessä ehdotetun 15 §:n 2 ja 3 momentit siirtyvät 3 ja 4 momentiksi. Samoiten 16 §:ssä, jossa puhutaan poikkeuksista rekisteröitymisvelvollisuudesta, talousvaliokunta ehdottaa pykälän 3 momentin poistamista. Talousvaliokunta pitää Finanssivalvonnan suorittaman valvonnan kannalta kuitenkin tärkeänä, että nekin tahot, jotka tämän pykälän nojalla ovat vapautetut 15 §:n mukaisesta rekisteröitymisvelvollisuudesta, ilmoittavat Finanssivalvonnalle tässä laissa tarkoitettuna edustajana toimimisestaan. Tämän vuoksi talousvaliokunta ehdottaa, että 16 §:ään tulee lisätä säännös, joka kuuluu seuraavasti: "Edellä "Edellä 1 momentissa tarkoitetun edustajan, jolla on Finanssivalvonnan myöntämä toimilupa tai joka on rekisteröity Finanssivalvonnan ylläpitämään rekisteriin, on ilmoitettava Finanssivalvonnalle, kun se aloittaa tai lopettaa tämän lain tarkoittamana joukkolainanhaltijoiden edustajana toimimisen." Tästä säännöksestä tulee pykälän 3 momentti. momentti. 7 luvun otsikko on Valvonta ja seuraamukset, ja 20 § koskee nimenomaan valvontaa. Esityksessä jää samoin epäselväksi, mistä asioista tarkalleen Finanssivalvonta voisi antaa tarkempia määräyksiä. Määräyksenantovaltuus ei vaikuta riittävän täsmällisesti rajatulta perustuslain edellyttämällä tavalla, minkä johdosta talousvaliokunta esittää 4 momentin poistamista. Ehdotettu rangaistussääntely koskee toimimista edustajana vastoin 15 §:ssä säädettävää rekisteröitymisvelvollisuutta. Talousvaliokunta pitää sääntelyn johdonmukaisuuden vuoksi tarpeellisena, että viittaus 16 §:n 1 momenttiin myös poistetaan. Lisäksi talousvaliokunta esittää, että eduskunta hylkää hallituksen esitykseen sisältyvät 5. ja 7. lakiehdotukset. Talousvaliokunta ehdottaa 5. lakiehdotuksen hylkäämistä, koska rahoitusmarkkinadirektiivin, MiFID II:n, kansallisen täytäntöönpanon valmistelu on tällä hetkellä vielä kesken, mutta on tiedossa, että sen myötä lainsäädäntöön tehtävät muutokset tulevat muuttamaan myös nyt käsillä olevaan hallituksen esitykseen sisältyviä 5. lakiehdotuksen avoinna olevia säännöksiä. Talousvaliokunta toteaa olevan tarkoituksenmukaisempaa käsitellä näitä muutoksia yhtenä kokonaisuutena rahoitusmarkkinadirektiivin täytäntöönpanon käsittelyn yhteydessä. Samoin talousvaliokunta toteaa, että hallituksen esitykseen sisältyvän 7. lakiehdotuksen mukaiset muutokset kohdistuvat lakiin, joka on kumottu 21.6.2017 voimaan tulleella lainsäädännöllä. Tämän johdosta talousvaliokunta esittää, että 7. lakiehdotuksen mukainen muutos hylätään ja ehdotuksen sisällöllinen muutos toteutetaan uudella 10. lakiehdotuksella. Talousvaliokunta esittää, että arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta annettua lakia muutetaan siten, että 4 luvun 3 §:ään lisätään uusi 4 momentti seuraavasti: "Tiedot
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-26 yksimielinen mietintö on erittäin arvokas asia. Tässä joukkolainanhaltijoiden edustajan asiassa on hyvä, että saadaan selkeät pelisäännöt ja sitten pelisääntöjen lisäksi myös vastuut, koska nykyään on käytössä monenlaisia rahoitusinstrumentteja, erilaisia keinoja saada markkinoilta rahaa tai sijoittaa sinne markkinoille rahaa. Näin ollen kun tämmöinen uusi järjestelmä on luotu, sille tulee luoda myös selkeät säännöt ja lainmukaiset vastuut. lähteneet tähän joukkolainanhaltijan markkinaan mukaan, tietävät, mikä heidän edusmiehensä tai -naisensa vastuu asiassa on, jos joku menee mönkään. On syytä muistaa kuitenkin, kun katsoo noita eurooppalaisia rahamarkkinoita tänä päivänä, että suuret ongelmathan johtuvat tänä päivänä pelkästään siitä, että on kaiken maailman rahoitusinstrumentteja, jotka eivät ole tänä päivänä suoraan sanoen kenenkään hallinnassa. Se on vähän semmoinen viidakko. Siellä vallitsevat eräänlaiset viidakon lait: olevinaan siellä toimitaan hyvin ja kattavasti ja tuottavasti ja kaikkia hyviä periaatteita noudattaen, mutta siitä huolimatta rahamarkkinat ovat niin karmeassa tilanteessa tällä hetkellä kuin olla voi. Pankkeja kaatuu. Viimeksi meni Italiassa kaksi pankkia nurin. En tiedä, mitä sen jälkeen tapahtuu, tuleeko tämmöinen dominoilmiö vai eikö tule. Sitä ei varmaan kukaan tiedä, eivät edes nämä rahoitusasiantuntijat.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-26 Käsittelyssä on puolustusvoimista annetun lain 47 §:n muuttaminen, joka siis koskee Puolustusvoimien virkoja, niiden eroamissäännöksiä, jotka tällä saatetaan sitten lopulliseen muotoon vastaamaan julkisten alojen eläkelaissa säädettyä eläkkeelle siirtymisen myöhentämistä. Tämä on itse asiassa asia, josta kävimme salissa keskustelua jo aiemmin muutamaankin kertaan. Sotilaseläkejärjestelmästähän säädetään julkisten alojen eläkelaissa, ja tämä on nyt sitten osa tätä kokonaisuutta, jossa eläkeikiä korotettiin. Tässä kuitenkin omasta mielestäni hieman jäi arvioimatta se, että tällainen kategorinen kaikille aloille tuleva eläke-ikien korotus ei ole aina aivan ongelmaton. tässä salissa aiemmin keskustelussa nousivat esille esimerkiksi palomiehet, poliisi, erilaiset tällaiset hyvin fyysiset ja raskaat ammatit, ehkä mukaan voisi nostaa myös henkisesti raskaita ammatteja, mutta tässä ei suoranaisesti ole kyse siitä, vaan tässä on nimenomaan kyse siitä, että meidän järjestelmämme on rakentunut sen varaan, kun nykyisissä selonteoissa Suomen armeijan vahvuudeksi on määritelty tuo 280 000 henkeä, niin silloin tarvitaan 11 000 ammattisotilaaksi koulutettua henkilöä, ja meidän Puolustusvoimien rauhanajan kokoonpanossa on noin 8 000 sotilastehtävää. Ja tästä gäpistä on kyse tässä ongelmassa, jota puolustusvaliokunnassakin useamman kerran on kuultu ja läpikäyty. Liikekannallepanotilanteessa siis tarvitaan tämän jälkeen vähintään 3 000 jo reserviin siirtynyttä ammattisotilasta, joilla on riittävä fyysinen ja psyykkinen toimintakyky näihin tehtäviin. Jokainen vuosi, jolla alinta vanhuuseläkeikää nostetaan nykyisestä, vähentää ammattisotilasreserviä 300 hengellä vuodessa. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan Puolustusvoimat pyrkii paikkaamaan ammattisotilasvajetta muun muassa tarkistamalla sodanajan joukkojen tehtävien sijoitusvaatimuksia sekä sijoittamalla aiempaa laajemmin reserviläisiä sodanajan johtotehtäviin. Puolustusvaliokunta huomautti, että reserviläisten osaamistaso on kuitenkin erilainen kuin ammattisotilaiden, ja tämän puheenvuoron nimenomaan halusin käyttää tästä tulokulmasta. Itse lähtökohtaisesti en ollut kannattamassa tämäntyyppistä muutosta, mutta kun se osa tätä työmarkkinajärjestöjen kokonaiseläkeuudistusta oli, niin se on nyt eduskunnan käsittelyssä. Puolustusvoimat tässäkin tapauksessa etsivät ratkaisun, jolla eteenpäin päästään, mutta tämän vaikutukset myös taloudellisesti ovat
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-26 puhemies! Tässä asiassa on kysymys pitkästä väännöstä siitä, että kun Suomen armeijan, Puolustusvoimien, virassa olevilla sotilailla tulee eläkeikä vastaan — niin kuin tiedämme, hieman ennen kuin, sanotaan, monessa muussa ammatissa toimivalla henkilöllä — ja kun tätä nykyistä eläkejärjestelmää, joka on voimassa, tällä hallituksen esityksellä muutetaan, on aivan ensiarvoisen suuri merkitys sillä, että meillä on eläkkeellä olevissa sotilaissa tämän maan toiminnan kannalta se reservi, kuten edustaja Heinonen omassa puheenvuorossaan mainitsi. Mutta joka tapauksessa tämä lakiesitys on tätä yleistä linjaa siitä, että eläkeikiä pyritään korottamaan ja tällä keinoin vaikuttamaan siihen, että eläkevarat riittävät tulevaisuudessa riittävän hyvin kaikille. Tärkeää on huomata kuitenkin se, että Puolustusvoimien kannalta tällä reservillä on erittäin suuri merkitys ja että eläkkeelle jäävät
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-26 lakiesityksellä, hallituksen esityksellä, sotilaan alin eläkeikä nostetaan 55 vuodesta tuonne 57 vuoteen. Tässä keskustelussa oikeastaan oman puheenvuoroni syy löytyy tuosta edustaja Hoskosen puheenvuoron lopusta eli reservin toimintakyvystä. Suomen puolustusvoimien puolustusjärjestelmä perustuu laajaan, koulutettuun reserviin ja kouluttajiin, joita meillä on tällä hetkellä tasavallassa Tämä eläkeikä vaikuttaa kylläkin sodanajan tehtäviin siltä osin, että me tarvitsemme noin 3 000 kouluttajaa jatkossa liikekannallepanotilanteessa, ja perinteisesti tämä joukko on saatu jo aikaisemminkin reserviin siirtyneistä upseereista ja aliupseereista, jotka ovat suorittaneet Puolustusvoimissa virkatehtäväänsä. Nyt tämä eläkeiän nosto vaikuttaa siihen, että tämä osaava joukko on siellä Puolustusvoimien tehtävissä ja pois tästä reservikokoonpanosta. Haluan vain kiinnittää huomion siihen, millä tavalla jatkossakin varmistettaisiin se, että vastaavantyyppisissä tilanteissa, liikekannallepanotilanteissa — mihin edustaja Hoskonen tuossa viittasi — meillä olisi kouluttajia ja osaavia upseereita, aliupseereita,
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-26 esityksiä, ja tämä on yksi niistä, joilla vastataan nyt nopeasti muuttuneeseen turvallisuustilanteeseen ja ehkä vähän muuttuneeseen sodankäyntiinkin Tässä siis tukitaan niin sanottu vihreiden miesten mentävä aukko meidän omasta lainsäädännöstä, ja tämä asiahan nousi oikeastaan selkeimmin esille Krimin valtauksen kohdalla, missä venäläisjoukkoja tuli Krimille ja Itä-Ukrainaan ilman maatunnuksia ja sitä kautta tämä valtaus sitten eteni. Nyt tässä lainsäädännössä muutetaan meidän omaa Suomen lainsäädäntöä, aluevalvontalakia ja rikoslakia, niin, että meillä on mahdollisuus puuttua tällaisiin tilanteisiin, ilman tunnuksia olevia sotilaita esimerkiksi alkaisi ilmaantua tiettyihin paikkoihin Suomessa. Tässä keskustelussa tietysti hyvä on ehkä esillä pitää myös nämä kriittiset maaomistukset, joihin myös puolustusministeri Niinistön aikana on nyt erittäin vahvasti tartuttu, eli huolehditaan myös siitä, ettei synny sellaisia paikkoja, joita voitaisiin käyttää esimerkiksi tämäntyyppisen toiminnan
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-26 Arvoisa puhemies! Käsittelyssä on siis aluevalvontalain ja rikoslain 17 luvun 7 §:n muuttaminen. Esityksen tavoitteena on saattaa Suomen alueellisen koskemattomuuden turvaamista ja valvontaa koskeva lainsäädäntö vastaamaan kattavammin muuttunutta turvallisuustilannetta ja uudenlaisia uhkia. Lausunnonantajat kannattavat lakimuutosehdotusta, ja pykälämuotoiluja on otettu huomioon lakivalmistelussa. Aluevalvontaviranomaisia ovat sotilas-, rajavartio-, poliisi- ja tulliviranomaiset sekä niiden aluevalvontaan määrätyt virkamiehet. Merenkulkulaitos ja Ilmailulaitos toimivat omalla toimialallaan aluevalvontaviranomaisina. Perustuslakivaliokunta toteaa, että esityksessä ei ole kyse uudelle viranomaiselle luotavasta toimivallasta. Esityksellä ei laajenneta Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen sotilaallisen voimankäytön mahdollisuutta aluevalvontalain sääntelyn soveltamisalan ulkopuolelle eikä luoda niille aluevalvontalain jo antamasta toimivallasta riippumatonta uutta toimivaltaa. Rajavartiolaitoksen tehtäviinhän kuuluu Suomen alueellisen koskemattomuuden valvonta ja turvaaminen valtakunnanrajoilla, rajanylityspaikoilla, merialueilla, saaristossa ja Ahvenanmaalla. Rajavartiolaitos käyttää tarvittaessa myös sotilaallisia voimakeinoja alueellisen koskemattomuuden turvaamiseksi, kuten aluevalvontalain 33 §:ssä säädetään. Aluevalvontalain määritelmässä säännökseen ehdotetaan uutta 2 §:n 5 a kohtaa, joka sisältää tunnuksettoman sotilaallisen ryhmän Tunnuksettomalla sotilaallisella ryhmällä tarkoitetaan sotilasosastoon rinnastettavaa, vieraan valtion lukuun, puolesta tai suostumuksella toimivaa joukkoa, joka on sotilaallisesti järjestäytynyt, varustettu tai aseistettu ja jonka valtiollista alkuperää ei voida tunnistaa. Aluevalvontalain 10 §:ään lisätään kielto, jonka mukaan tunnukseton sotilaallinen ryhmä tai sen jäsen ei saa tulla Suomen alueelle eikä saa olla maassa. Voimassa olevan lain 25 §:ään lisätään myös tunnukseton sotilaallinen ryhmä tai sen jäsen, mitkä aluevalvontaviranomainen määrää poistumaan Suomen alueelta. 34 §:ssä käsitellään vihamielisen toiminnan torjumista. Soveltamisalaan kuuluisi myös sellainen sotilaallinen uhka, jonka valtiollinen alkuperä ei ole suoraan tunnistettavissa, kuten jo mainitsinkin. Aluevalvontalaissa tarkoitettu vihamielisen toiminnan torjuminen voidaan kohdistaa myös tunnuksettomaan sotilasosastoon rinnastuvaan ryhmään koko Suomen alueella. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-26 Myös ulko- ja turvallisuuspolitiikan toimintaympäristössä on tapahtunut muutoksia. Niin sanotut hybridiuhat tuovat uudenlaista epävakautta, ja niihin on pysyttävä vastaamaan nopeasti. Kyse on suomalaisen yhteiskunnan toimivuudesta, jonka pohjan muodostavat keskinäinen luottamus ja yhteishenki. Siksi pidän tärkeänä, että viranomaisten toimivaltuudet ovat ajan tasalla. Tehokas varautuminen sekä kriisitilanteissa toimimisen valmius on viisautta, vaikka toivon, että näitä kriisejä ei tule. Kuten valiokunta toteaa, toimivan viranomaisyhteistyön kautta muodostetaan kyky havaita ja tunnistaa eriasteiset ja monimuotoiset uhat sekä arvioidaan, kuuluuko uhka ensisijaisesti sisäisestä turvallisuudesta vastaavien viranomaisten toimivaltaan vai onko kyseessä alueellisen koskemattomuuden loukkaaminen. Pidän arvokkaana, että pohja ja tätä kautta valmius yhteistyölle on hyvä. Viranomaisyhteistyö on perinteisesti hyvin toimivaa Suomessa, ja näin tulee olla jatkossakin.