Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-08 Arvoisa herra puhemies! Vielä pari asiaa jäi sanomatta edellisessä puheenvuorossani. Ensimmäisenä sanon sen, että kun työllisyystilanne paranee, kuten tällä hetkellä kaikki sen tiedämme, niin minun mielestäni tätä kehitystä pitää kaikin eduskunnan voimin tukea ja saada tämä työllisyyden paraneminen ikään kuin rutiiniksi. Niin kuin sanottu, tulevalla hallituksella, kuka siellä sitten istuukaan vastuuta kantamassa, se 75 prosentin työllisyysasteen tavoite on minimi, mihin pitää pyrkiä. Me emme selviä näistä nykyisistä veloista emmekä pysty katkaisemaan sitä velkakierrettä, ellemme saa työllisyysastetta nostettua paremmaksi. Se velka, mitä me tänä päivänä otamme maailmanmarkkinoilta Suomen valtiolle julkisiin menoihin rahaa, on niitä rahoja, jotka meidän lapset ja lastemme lapset maksavat. Ja kun puhutaan keinoista, millä ne velat maksetaan, siihenpä ei ole muuta keinoa keksitty kuin tehdä töitä ja yrittää pärjätä maailmanmarkkinoilla ja myydä tuotteita niin, että siitä kertyy tälle kansakunnalle lisäarvoa. Kun on kuunnellut tätä keskustelua nyt, niin pitää muistaa, että hallituksella on monta monta muuta keinoa, millä on tämä työllisyyden parantamisen tie aloitettu. On purettu byrokratiaa, on purettu yli 300 erilaista normia, millä on nimenomaan helpotettu pienten yritysten toimintaa, niin että ne pystyvät aidosti työllistämään. Totta kai siellä on muitakin toimia, mutta erityisesti näitä yrityksille tulevia erilaisia turhia byrokratioita on purettu ja sitä purkamistyötä jatketaan edelleen. Ei ole olemassa vain yhtä tointa, kuten tämä nyt keskustelussa oleva, kehysriihessä tullut esitys nuorten työllistämiseksi helpommin. Tämä on yksi keino, on monta monta muuta keinoa. Se byrokratian purku oli yksi keino myös. Sitten on monia muita lainsäädäntöhankkeita viety jo läpi ja viedään edelleen. Meidän on pakko uudistaa myös työmarkkinoita. Me emme voi pärjätä enää sillä maailmanmenolla, mikä joskus 20 vuotta sitten oli nykyaikaa. meillä on edelleen sellaisia menettelytapoja työmarkkinoilla, että meidän tulee niistä pikkuhiljaa hankkiutua eroon, joustavoittaa työmarkkinoita ja ennen kaikkea paikallista sopimista lisätä työpaikoille. Siellä työpaikoillahan sen työpaikan olosuhteet parhaiten tunnetaan, ja yritykset tuntevat tuntevat parhaiten tuotteiden ostajat: jos se tuote ei käy markkinoilla kaupaksi eikä synny kauppoja, niin ei ole silloin sitä työllistävyyttäkään. Ei ole työpaikkoja sen jälkeen yhtään. On syytä muistaa kaikkien tässä salissa olijoiden se, että vain sellaiset yritykset, jotka tuottavat voittoa, pystyvät kehittämään yrityksen omaa bisnestä, tekemään yhä parempia tuotteita ja maksamaan työntekijöille hyvää palkkaa ja muita sivukuluja ja myös palkkaamaan niitä uusia työntekijöitä yritykseen työvoimaksi. Meillä on 270 000 alle 20 hengen yritystä tässä maassa. Jos me pystymme tekemään niin, että pystyisimme saattamaan sellaiseen tilanteeseen Suomen politiikan, että puolet näistä yrityksistä palkkaisi lisää työvoimaa, vaikka yhden henkilön kukin yritys, 135 000 yritystä palkkaisi yhden työntekijän esimerkiksi seuraavan kolmen vuoden aikana, niin koko Suomen työttömyysongelma olisi silloin ratkaistu. Tämä nyt käsittelyssä oleva asia on hyvin hyvin pieni hippu