samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Lasse Hautala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa rouva puhemies! Selonteossa todetaan, että kotimaisen ruokajärjestelmän kilpailukyvyn perusta on kestävä, laadukas, eettinen ja kilpailukykyinen alkutuotanto. Se on koko kotimaisen ruokaketjun ja ketjun luomien kaiken kaikkiaan 340 000 työpaikan perusta. Jos alkutuotanto ei ole kannattavaa ja menettää kehitysedellytyksensä, tulee koko suomalainen ruokaketju ennemmin tai myöhemmin kärsimään siitä kouriintuntuvalla tavalla. Tämä on tunnustettu valiokunnan mietinnössä selvin sanoin. Siinä vaaditaan, että alkutuotannon heikon kannattavuuden parantamisen tulee olla ruokapolitiikan perustana. Tällä hallituskaudella on kohdistettu määrätietoisesti panostuksia uusien vientikohteiden löytämiseen suomalaiselle ruualle. Tähän mennessä on onnistuttu avaamaan esimerkiksi Kiinan-markkinoita suomalaiselle sianlihalle ja kaurahiutaleille. Suuri kiitos hallitukselle näiden asioiden edistämisestä. Tätä työtä on tärkeä jatkaa, sillä ainoa tapa kohentaa kotimaisen ruuantuotannon kannattavuutta ja kehitysedellytyksiä on löytää uusia markkinoita ulkomailta. Toimintaympäristössä tapahtuvia muutoksia on otettu selonteossa laajasti huomioon. Globaali väestönkasvu, ilmastonmuutos, voimistuvat sään ääri-ilmiöt, muuttuvat viljelyolosuhteet sekä esimerkiksi kasvitaudeista tai -tuholaisista johtuva satovahingon uhka aiheuttavat kasvavia riskejä kansainvälisillä ruokamarkkinoilla. Tässä tilanteessa myös Suomen on tärkeä huolehtia omasta ruokaturvastaan. Ruuantuotannon jokaisessa vaiheessa tehdään monipuolista tuotekehitys- ja -tutkimustyötä. Alkutuotannon koneellistuminen ja tuotantomenetelmien kehittyminen jatkuvat vaikeasta kannattavuustilanteesta huolimatta. Jalostusportaan tekemä tuotekehitys vie alaa jatkuvasti eteenpäin, kun uudet tuotteet mahdollistavat korkeamman jalostusasteen saavuttamisen. Esimerkiksi laktoosittomien maitotuotteiden alueella Suomi on maailman kärkeä. Uusien ruokainnovaatioiden tuotteistaminen on ruokateollisuuden kehityksen kannalta korvaamattoman tärkeää. Kehitystyötä tehdään myös ruuan kestävyyden, jäljitettävyyden ja puhtauden parantamiseksi. Arvoisa puhemies! Ruuan arvostus on otettu tässä selonteossa yhdeksi kantavaksi teemaksi. Siihen todellakin on syynsä, sillä suomalaisessa ruuassa yhdistyy useita ansiokkaita ja globaalisti ainutlaatuisia tekijöitä. Suomalainen ruoka on todistetusti Euroopan puhtainta. Tästä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on antanut meille vahvistuksen nimeämällä meidän ruokamme Euroopan puhtaimmaksi. Meillä käytetään erittäin vähän antibiootteja, eläimille ei syötetä kestämättömästi soijaa, geenimuuntelua ei harjoiteta ja eläinten hyvinvoinnista huolehditaan yksilökohtaisesti. Missään muualla tähän ei pystytä. Arvoisa rouva puhemies! Tämä selonteko antaa hyvät osviitat tulevaisuuden koko elintarvikeketjun kehittämiselle.
Puhuja: Pertti Hakanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Millä tavalla sitten voidaan vaikuttaa tähän tukipakettiin, niin totta kai valmistelu on nyt täysillä käynnissä uudelle maatalouspolitiikalle. Siihen pitää vaikuttaa kaikella tavalla, mitä voidaan, ja siihen kannustan myöskin ministeri Leppää aina käyttämään aikaa, jotta saadaan siitä entistä parempi ja rakentavampi. Kuten tässä myöskin tuotiin esille, meidän pitää vielä katsoa se tuotantoon sidottujen tukien mahdollisuuden lisääminen, koska se on aitoa sitä, mikä tulee entistä kannattavammaksi ja entistä paremmin tulonjako toteutettua. Sitten otan yhden kysymyksen vielä ministerille: Tuolla mainitaan yhdessä lauseessa nykyinen eläinsuojelutilanne, eläinten hyvinvointi, ja täällä salissa myöskin vihreitten edustaja Karimäki otti esille sen, että nyt valmistelussa oleva eläinsuojelulainsäädäntö ei tule vieläkään hänen mielestään pohjoismaiselle tasolle. Minä olen ihan eri mieltä ja kysynkin ministerin
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 Valiokunta kuuli yli 40:tä asiantuntijaa. Yhteisymmärrys ja näkemys suomalaisesta maataloudesta, kotimaisen ruoka- ja elintarviketuotannon merkityksestä sekä suomalaisen ruuan tulevaisuudesta oli selkeä. Selonteko sai valiokunnassa arvoisensa käsittelyn, sillä suomalainen ruoka on kaikille valiokunnan jäsenille yhteinen asia, jota halutaan edistää. Valiokunta ymmärsi, että 340 000 työpaikkaa elintarvikeketjussa ja 15 miljardin arvonlisäys kansantaloudelle, minkä ruoka-ala tuottaa, eivät ole pieniä tai yhdentekeviä asioita. On tärkeää ymmärtää, että maatalous ei ole jotakin, jonka voi jonka voi siirtää Suomesta ulkomaille, sillä kotimaisen tuotannon kannattavuus, kehittäminen, säilyttäminen Suomessa on turvallisuus- ja huoltovarmuuskysymys, josta ei voi tinkiä. Arvoisa puhemies! Ruokaan ja ruokapolitiikkaan liittyy valtava määrä asioita viennistä terveyskysymyksiin, koulutuksesta tuotantoeläinten hyvinvointiin, tutkimusta ja tuotekehitystä unohtamatta. Ruoka on bisnestä, se on politiikkaa, ja se on nykyihmiselle myös keino erottautua ja kertoa itsestään. Ruoka on ihmiskeholle polttoainetta, minkä valitettavasti liian suuri määrä suomalaisista joutuu hakemaan ruokajonoista. Ruokaturva on niin ikään globaali kysymys. Ilmastonmuutos tulee lisäämään satovaihteluita ja nälänhätää sekä puutetta puhtaasta vedestä ja tämän myötä antaa kasvualustaa myös ääriajattelulle. Länsimainen yltäkylläisyys, ihmisten piittaamattomuus sekä kauppojen valtaisat, jatkuvasti saatavilla olevat valikoimat aiheuttavat ruokahävikkiä, josta on tullut ruokakeskustelun kuuma aihe ja vastuullisuuskysymys. Valiokunta käsittelikin hävikin vähentämiskeinoja ja tarpeita perusteellisesti ja ansiokkaasti. Mietinnössä asetetaan tarkat askelmerkit sille, miten hävikin torjumista aiotaan tehostaa. Aivan ensiksi tarvitaan mittarit ja selkeät numeraaliset tavoitteet, jotta tiedämme hävikin tarkan määrän ja voimme nähdä, kuinka eri toimenpiteet purevat. Elintarvikkeiden päiväysmerkintöjen merkitsemisvaatimuksia on kevennettävä, niin kuin puheenjohtaja Kalmarikin totesi. Ruoka-avun jakelun toimintatapoja on tehostettava muun muassa Vantaan mallin mukaisesti. YK:n ja EU:n komission tavoite on puolittaa hävikki vuoteen 2030 mennessä. Tavoite on kunnianhimoinen mutta saavutettavissa. Myös lainsäädännön kehittäminen täytyy pitää mukana hävikkikeskustelussa, mikäli vapaaehtoiset keinot eivät pure. Arvoisa puhemies! Ruuan arvostamisesta: Sukupolvet, jotka eivät ole kokeneet puutetta tai niukkuutta sillä tavoin kuin 1900-luvun alkupuoliskolla syntyneet ovat sen kokeneet, suhtautuvat luonnollisesti ruokaan eri tavalla. Heille ruokaa on aina ollut saatavilla runsaasti tai ainakin riittävästi, ja hyvä niin. Ruuan arvostaminen lähtee kotikasvatuksesta nuoresta iästä lähtien. Kouluilla ja päiväkodeilla on niin ikään suuri rooli. Maksuton ja terveellinen ruokailu kouluissa ja päiväkodeissa on suomalainen erikoisuus, jolla on sekä ravitsemuksellinen, kasvatuksellinen että tasa-arvoa lasten välillä luova
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa puhemies! Valtioneuvoston selonteko ruokapolitiikasta tähtää rohkeasti tulevaan. Valiokunnan mietinnön mukaisesti ruokapoliittisessa selonteossa asetettuja tavoitteita voidaan pitää pääasiassa oikeansuuntaisina. Ruoka on jokaiselle päivittäinen ja tärkeä asia. Ruuasta ja ruuantuotannosta pitäisi meillä jokaisella olla mielipide. Jokainen meistä voisi hetken käyttää sen pohtimiseen, minkälaista ja miten tuotettua ruokaa tulevaisuudessa haluaa ja voi syödä. Kotimaisen puhtaan, eläinten hyvinvointia arvostavan tuotantotavan pitäisi olla kaikille entistä vahvemmin päivänselvää. Näin valitettavasti ei ole. Tutkimusten mukaan edelleen ruuan pääasiallinen hankintakriteeri on hinta. Tuotantotavasta tai tuotannon läpinäkyvyydestä ei ollakaan niin kiinnostuneita. Kotimaisen puhtaan ruuantuotannon kannalta tämä bulkkituotanto ei ole kannustavaa nykyiselle vastuulliselle tuotantotavalle. Meille kaikille tämän pitäisi ollakin herättävää. Onko kotimainen ruuantuotanto liian kallista koko ketjun osalta, koska tuottajat painiskelevat jatkuvasti liian alhaisten tuottajahintojen kanssa ja kuluttajat silti pitävät kotimaista ruokaa liian kalliina ostaa? Kotimainen ruoka on tunnetusti puhdasta ja ensiluokkaisesti jäljitettävää. Suomalaisilla sioilla on edelleen saparot ja suomalaisilla kanoilla edelleen nokat. Niilläkin tulisi olla ruuan hinnanmuodostuksessa jokin arvo ja jokin hinta. Arvoisa puhemies! Tulevaisuuden ruuantuotannon säilymiseksi on koulutukseen ja tutkimustoimintaan panostaminen entistä tärkeämpää. Maatalous vaatii entistä enemmän yrittäjämäisiä ominaisuuksia, tiukkaa kustannusseurantaa ja markkinointitaitoja. Niihin voidaan riittävällä koulutuksella vastata. Puhdas, eläimet huomioiva tuotantotapa on saatava myös vientimarkkinoilla entistä parempaan nosteeseen jo saavutettujen hyvien ponnistelujen lisäksi. Markkinointiosaamistakin voi lisätä koulutuksella. Tutkimukseen panostamalla uudenlaiset tuotantotavat, omistamisen muodot ja automatisaatio mahdollistavat hyvinkin poikkeavat tavat tuottaa ruokaa nykyiseen verrattuna. Valiokunta korostaa mietinnössään uusien automaatioteknologisten ratkaisujen merkitystä. Tulevaisuuden pellolla kulkevat jos eivät nyt itsekseen kulkevat traktorit niin ainakin alisteiset koneet ihmisen hallinnoiman pääkoneen alaisuudessa. Varsinkin karjataloudessa automaatio ja teknologinen kehitys mullistavat edelleen tuotannon toimintatapoja ja työnkuvia. Tämäkin vaatii entistä enemmän koulutuksen sisältöjen uudistamista, jotta uudenlaiseen teknologiseen toimintaympäristöön ja toimintatapoihin löytyy osaajia jatkossakin. Rohkea teknologian hyödyntäminen pitää myös mahdollistaa ilman tarpeettoman tiukkaa ja yliennakoivaa sääntelyä. Monet hyvät toiminnan tehostamisen tavat tahtovat kilpistyä tehokkaasti ennakoivaan lainsäädäntöön ja pikkutarkkaan, jopa holhoavaan ohjeistukseen. Arvoisa puhemies! Valiokunta on mietinnössään yksimielisesti lisännyt viisi lausumaa. Ensimmäisen lausuman mukaisesti pidän itse tärkeänä ruokamarkkinoiden aitoa toimivuutta
Puhuja: Mats Nylund
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-20 näemme sen monella eri tavalla, ja ruokapoliittinen selonteko on yksi niistä. Meillä on vahvat trendit suomalaisessa yhteiskunnassa: alkuperämerkintä tulee näkyviin, puhtaus, arvostetaan "ei antibiootteja", lähiruokaa arvostetaan, luomuruoka kasvaa vuodesta toiseen, suoramyynti kasvaa. onnistuvat pienentämään omaa katettaan, mutta valitettavasti se ei aina ole näin. Jos me katsomme esimerkiksi kauppaketjujen kannattavuutta, se on jopa noussut viime vuosina, vaikka ruuan hinta on laskenut. Miksi näin? Siksi, että kilpailu ei toimi niin kuin sen pitää. Se on tullut esille keskustelussa, ja se on tullut esille myös tieteellisessä tutkimuksessa. Sekä kilpailu- ja kuluttajaviranomaisten tutkimuksissa että PTT:n tutkimuksissa on noussut esille, että kauppa käyttää ylivaltaa ketjussa ja joskus jopa vähän ei niin hyväksyttäviä toimintatapoja. Siksi tarvitsemme, aivan kuten maa- ja metsätalousvaliokunta nyt sanoo lausumassa, lainsäädäntötoimenpiteitä. Mitkä ne ovat, sen me näemme. Me odotamme ensin, aivan kuten ministeri sanoo, selvitysmies Ilkka Mäkelän selvitystä. Mutta jotain on pakko tehdä, koska muuten koko pohja putoaa Suomen elintarvikeketjulta. Jos alkutuottaja ei pärjää, jos alkutuottajan kannattavuus ei nouse, meillä ei ole elintarviketyöläisiä ja ruuan tuonti lisääntyy. Meillä ei ole varaa siihen. Nyt on tekojen paikka, ja siksi olen todella tyytyväinen, että maa- ja metsätalousvaliokunta
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 Perustelen sitä sillä, että a) meidän kansanedustajien tehtävä on toimia ihmisten yhdenvertaisuuden ja tasa-arvoisuuden edistämiseksi sekä työllisyyden edistämiseksi ja tämä laki ei kohtele ihmisiä tasavertaisesti ja yhdenvertaisesti eri puolilla Suomea vaan jakaa kansalaiset sen mukaan, asuvatko he varhaisjakeluyrityksen toimialueella vai eivät ja sen mukaisesti sitten toiset saavat kolmena päivänä ja toiset viitenä päivänä jakelun. Ja b) tämä ei edistä työllisyyttä, vaan tämä lakiehdotus tekee Suomessa tuhansia työttömiä lisää, sekä Postin nykyisillä kokoaikaisilla työntekijöillä on uhkana joutua osa-aikaisiksi työntekijöiksi, eli ihmisten toimeentulo heikkenee. Ja c) tämä laki ei ole EU:n postidirektiivin mukainen: EU:ssa nimittäin vielä toistaiseksi on nähty, että postinkulku on ihmisille kuuluva peruspalvelu, ja direktiivi säätää, että vähimmäisvaatimuksena on viisipäiväinen jakelu. jakelu. Vielä yksi asia, arvoisa puhemies: Tähän lakiehdotukseen liittyvä osoiterekisterin luovuttaminen on myös erittäin kyseenalaista. Tällä tavalla kuka tahansa postiyrittäjäksi ryhtyvä saa käsiinsä meidän kaikkien suomalaisten osoitetiedot, ja meidän mielestämme ihmisten osoitteet eivät ole kauppatavaraa.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 Mitä tulee hallituksen työllisyystavoitteisiin, niin kuin edustaja Taavitsainen tässä jo kertoi, tämä uudistus tekee sen, että tuhannet Postin työntekijät jäävät tulevaisuudessa työttömiksi. Kun jakelupäiviä harvennetaan osassa Suomea, näin myös direktiivistä tullaan tämän lakiehdotuksen myötä poikkeamaan — kaikissa ei olla tultu poikkeamaan tämän vaalikauden aikana, mutta tässä sitten poiketaan.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Kiitän tästä esityksestä, mikä on tehty. Olemme tiettyjä muutoksia, pieniä hiomisia saaneet myöskin valiokunnassa tähän aikaiseksi, ja uskon, että tämä on laki, joka on paras mahdollinen tässä nykyisessä tilanteessa vietäväksi eteenpäin. Edustaja Taavitsainen sanoi, että tämä eriarvoistaa ihmisiä. Itse olen syrjäisimmän maaseudun henkilö ja olen sitä mieltä, että tämä ei tule eriarvoistamaan ihmisiä, ei todellakaan. todellakaan. Hyvin harva suomalainen tulee huomaamaan mitään eroa nykyiseen tilanteeseen. Ainoa ero on se, että ykkösluokan postin jakelu tulee hidastumaan nykytilasta, mutta hyvin harva enää saakaan ykkösluokan postimerkillistä postia, koska sen määrä on vähentynyt todella paljon. 10 prosenttia vuodessa vähenee monenlaista postia viitenä päivänä viikossa. Tämä laki mahdollistaa sen, että myös syrjäisellä maaseudulla ihmiset voivat saada tätä postia kaikkina arkipäivinä viikossa.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 Eilen välikysymyskeskustelussa tämä sali jakoi huolen ammatillisesta koulutuksesta. Ammatilliseen koulutukseen tehtävät leikkaukset johtavat väistämättä aloituspaikkojen vähenemiseen, lähiopetuksen karsimiseen, koulutuksen laadun heikkenemiseen, toimipisteiden vähenemiseen ja jopa 3 000 ammatillisen opettajan irtisanomiseen. Reformin nimissä te viette rahat, mutta samaan aikaan ette anna ohjauskeinoja järkevöittää toimintaa. Eilisessä keskustelussa keskustan ryhmäpuheenvuoron käyttäjä, edustaja Honkonen vaati ammatillisen koulutuksen tilanteen helpottamista hallituksen puoliväliriihessä, koska monet koulutuksenjärjestäjät ovat jo vaikeuksissa. Koska eilen tässä salissa jäimme ilman vastauksia, kysymys kuuluukin pääministeri Sipilälle:
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-16 ja sen myöskin totesin itse täältä edestä. Se, mitä asialle parastaikaa tehdään, on, että siihen on huolella ministerin johdolla valmisteltu reformi, joka vastaa moniin, moniin niihin huolenaiheisiin, mitä täällä on esitetty: tulee yksilöllistä oppimispolkua,
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Suomi on tullut tunnetuksi maailmalla koulutuksen mallimaana, mutta leikkausten takia olemme menettämässä tämän kruununjalokivemme. Meillä on tässä yhteiskunnassa, tässä maassa, 80 000 nuorta, jotka ovat teillä tietämättömillä. He eivät ole koulutuksessa, eivät töissä eivätkä varusmiespalveluksessa. Heidän työllistymistään heikentävät pitkittynyt työttömyys, alhainen koulutus ja vähäinen työkokemus. SDP haluaa pitää kaikki nuoret mukana. SDP on ainoa puolue, joka — edustaja Ihalaisen johdolla — on tehnyt kattavan, uuden nuorisotakuuohjelman. Ohjelma ulottuu varhaislapsuudesta ensimmäiseen työpaikkaan asti. Takuu tiivistää nuorille tarjottavaa tukiverkkoa niin, että jatkossa yksikään nuori ei jää vaille toisen asteen koulutusta, jatko-opiskelupaikkaa tai työtä.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Se on selvä asia, että hallitus ottaa nuorten tilanteen vakavasti. Mitä tulee tähän ammatillisen koulutuksen tilanteeseen, niin tämä on yksi niistä hankalista ja kipeistä leikkauksista, jotka on yhdessä hallituksessa päätetty: 190 miljoonaa euroa. euroa. Ammatillisen koulutuksen rahoitus on noussut tuolta 2000‑luvun alusta noin miljardista eurosta noin 2 miljardiin euroon, ja siinä tullaan nyt 190 miljoonaa takaisinpäin. Edelleenkin meillä on koulutuspaikkoja noin puolitoista kertaa hakijoiden määrä. Eli jokainen nuori kyllä löytää oman
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 Eilisessä keskustelussa opetusministeri kaipasi rakentavia ehdotuksia toisen asteen koulutuksen kehittämiseksi. Ehdotan, että hallitus tekisi puoliväliriihessä analyysin oppivelvollisuusiän noston hyödyistä. Euroopan maista ainoastaan Turkissa on Suomea lyhyempi oppivelvollisuus. Saksassa ja Hollannissa oppivelvollisuus kestää jopa neljä vuotta pidempään kuin meillä. Professorit Roope Uusitalo ja Juho Saari ovat myös kiinnittäneet asiaan huomiota, ja Uusitalon mukaan esimerkiksi USA:ssa oppivelvollisuusiän nosto on lisännyt 16—17-vuotiaiden koulunkäyntiä. Se on myös kasvattanut ihmisten ansiotuloja ja työllisyyttä sekä vähentänyt työttömyyttä, jopa riskiä kuolla seuraavan kymmenen vuoden aikana.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Kiitos oppositiolle tärkeän asian esille nostamisesta. Eilen saimme keskustella ammatillisen koulutuksen tulevaisuudesta. Rauhoittelisin sillä tavalla toteamalla, että meillä ammatillisen koulutuksen aloituspaikat riittävät, niin että voimme turvata koulutustakuun. Eli jokaiselle peruskoulun päättäneelle turvataan paikka toiselta asteelta, joko lukiosta tai ammatillisesta koulutuksesta, myöskin tulevaisuudessa. Samoin hallitus etsii parhaillaan jo käytössä olevien toimien lisäksi myöskin uusia vaikuttavia toimia, joilla voimme ehkäistä nuorten syrjäytymistä. Edellisellä hallituskaudella oli paljon hyvää yritystä mutta
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies ja arvoisa opetusministeri! Fakta on kuitenkin se, että edellisessä hallituksessa ministeri Ihalaisen nuorisotakuun ansiosta Suomen nuorten pitkäaikaistyöttömyys oli Euroopan alhaisinta lukua, sitä ei juuri ollut. Ja tällä hetkellä valtiovarainministeriön katsauksessa todetaan, että Suomeen on tullut uusi ilmiö: Suomessa on tällä hetkellä 4 000 nuorta pitkäaikaistyötöntä. Tämä on uusi ilmiö, ja sen takia me esitämme nyt, että nuorisotakuuta lähdetään päivittämään ja kehittämään. Arvoisa puhemies! Arvoisa pääministeri, annoitte kyllä nyt hieman väärän kuvan tuossa keskustan ryhmäpuheenvuorossa. Siinä ei ollut ainoastaan huoli vaan myös selkeästi todettiin: "Keskustalla on halu löytää ratkaisuja puoliväliriihessä ammatillisen koulutuksen tilanteen helpottamiseen."
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Hyvää hallitusta kyllä voi tukea myöskin oppositiosta. Se, mistä eilen keskustelimme täällä, oli se, perutaanko tämän vuoden alusta voimaan tulleet leikkaukset. Vastaus on, että emme peru. Mitä me käsittelemme puoliväliriihessä? Me käsittelemme monia, monia asioita puoliväliriihessä, koulutukseen liittyviä kysymyksiä, reformiin liittyviä kysymyksiä, työllisyyteen liittyviä kysymyksiä, ja meillä on pitkä, pitkä lista selvitettäviä asioita, joihin saamme vastaukset sitten puoliväliriihessä. Monia huolia on pystyssä. Mutta vastaus kysymykseenne, perutaanko tämän vuoden alusta voimaan astunut leikkaus puoliväliriihessä: emme peru.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-16 että ohjauskeinot ikään kuin puuttuisivat tästä ammatillisen koulutuksen uudesta lakiesityksestä. Tässähän lähdetään siitä, että siellä koulutuksen kentällä paikallistasolla tiedetään, mitkä ne alueen nuorten ja elinkeinoelämän tarpeet ovat, ja hyvä näin. Myöskin ihmettelen tätä oppivelvollisuusiän nostoa ikään kuin ihmeen tekevänä toimenpiteenä.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Se on se tärkeä viesti myöskin tuonne ammatillisen koulutuksen kentälle, että myös eduskunnassa katse olisi nyt eteenpäin ja keskityttäisiin tekemään ammatillisen koulutuksen reformista mahdollisimman hyvä. Sain siihen myöskin eilisessä keskustelussa täältä monia hyviä eväitä, ja ammatillisen koulutuksen reformi etenee suunnitellusti. Se on tässä vaiheessa siinä vaiheessa, että tehdään jo käännöstöitä, siinä laintarkistuksen viimeisessä vaiheessa. hyvin pian siitä päästään keskustelemaan myöskin tässä salissa. Siinä on lukuisia hyviä uudistuksia ja parannuksia, millä mennään eteenpäin. Myös tähän syrjäytymisen teemaan: se keskeyttämisten vähentäminen on iso asia. Toinen on sitten tulevaisuuden muuttuvat osaamistarpeet, joihin meidän pitää joustavammin pystyä vastaamaan. Ammatillinen koulutus palvelee hyvin monia erilaisia tarpeita, kun ajatellaan,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Mitä eilisessä keskustelussa sanottiin? Ministeri Grahn-Laasonen totesi, että hän on huolissaan lähiopetuksen vähäisyydestä. Keskustan ryhmäpuheessa linjattiin, että halutaan etsiä keinoja helpottaa ammatillisen koulutuksen tilannetta. Se, mitä me nyt haluamme tietää ja kuulla, on, että mitä tämä tarkoittaa. Mitä hallitus aikoo tehdä ammatillisen koulutuksen tilanteen helpottamiseksi?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 olen huolissani ammatillisen koulutuksen vähentyneistä lähiopetustunneista, ja kun tätä tarkasteltiin virkamiesvalmistelussa, nimenomaan ne lähiopetustunnit lähtivät vähenemään aikana, jolloin ammatillisen koulutuksen rahoitus kasvoi. Kysyinkin eilisessä keskustelussa, mihin ne rahat oikein menivät. Ammatillisen koulutuksen reformin, joka tulee siis pian eduskuntaan, tarkoituksena on antaa koulutuksenjärjestäjille uusia työvälineitä tehdä ammatillista koulutusta niin, että entistä suurempi osuus siitä rahoituksesta voidaan kanavoida nimenomaan siihen opetukseen opiskelijoiden tueksi. Reformin keskeinen idea on se, että kun opiskelija tulee ammatilliseen koulutukseen, hänelle tehdään henkilökohtainen suunnitelma, jossa rakennetaan se oppimisen polku,
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-16 herra puhemies! Ammatillisen koulutuksen reformi on tietenkin hyvä asia, mutta uudistuksen tekeminen niin, että ensin viedään rahat ja sitten tehdään uudistusta, ei ole hyvä asia. Kysymys kuuluukin: Miten ja millä rahoituksella hallitus takaa ammatillisen koulutuksen aloituspaikat ja riittävän lähiopetuksen määrän koko Suomessa?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Yhdessä tehdään. Ammatillisen koulutuksen kanssa yhdessä tehdään. Opetus- ja kulttuuriministeriö paitsi toteuttaa ohjaustehtäväänsä — ja lainsäädäntöä tehdään juuri nyt parhaillaan kentän kanssa yhdessä — tulee myöskin tarkasti seuraamaan, että koulutustakuu toteutuu kaikkialla maassa eli jokainen peruskoulun päättänyt saa koulutuspaikan joko ammatillisesta koulutuksesta tai lukiosta. Eli tavoitteena ei voi olla mikään vähempi kuin se, että jokainen suorittaisi sen toisen asteen tutkinnon,
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Itsestään selvää on, että lähiopetuksen määrä on erittäin tärkeä, varsinkin niillä nuorilla, jotka aloittavat ensimmäisen vuoden ammattikoulussa. Kuten täällä ministerikin totesi ja ihmetteli, mihin ne lisääntyneet rahat oikein käytettiin, menivätkö ne seiniin opetuksen sijaan, niin tässä on syytä pohtia, millä tavalla meidän koulutusrahat käytetään. Meidän tulee tavoitella sitä, että merkittävin osa rahasta kohdentuu juuri sinne opetukseen, joka on nuorten näkökulmasta tärkeintä. Erittäin merkityksellistä on myös se työ, mitä meillä tehdään peruskoulun yläkoulun luokilla, ja se työ, millä tavalla me saamme kaikki lapset ja nuoret mukaan ja löytämään sen polkunsa, ja se, että perustaidot ovat riittävän vahvoja. Kysynkin ministeriltä: minkälaisia ajatuksia teillä on, mitä voimme tehdä lisää peruskoulun yläkoululuokilla?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 toiselle asteelle ja siitä eteenpäinkin. Ja peruskoulussahan on nyt uudet opetussuunnitelmat alkaen viime syksystä, ja ne tulevat voimaan asteittain. Siellä tehdään tällä hetkellä erittäin hienoa työtä, tulevaisuuden perusopetusta ja tämän päivän ihan uutta, uudenlaista peruskoulua. Meillä on kyllä semmoinen haaste, mikä näkyy näissä oppimisvertauksissa, että osa oppilaista jää hyvin kauas niistä tavoitteista, mitä perusopetuksessa on asetettu, ja meillä ovat oppimistulokset kääntyneet laskuun. Sen lisäksi meillä on kolmenlaisia tasa-arvohaasteita: Meillä on erityinen huoli pojista, jotka helposti putoavat kärryiltä. Pitää pystyä löytämään ratkaisuja, millä pojat saadaan pidettyä mukana. Sitten on alueiden välisiä eroja ja sosioekonomisen taustan vahvistuva vaikutus. Näihin kaikkiin haasteisiin me pyrimme vastaamaan sillä, että koulutusta uudistetaan kaikilla asteilla.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-16 Kysymyksessä on todella mittava uudistus, joka vertautuu peruskoulu-uudistukseen, ammattikorkeakoulujärjestelmän rakentamiseen tai yliopistouudistukseen, ja tätä reformin edistymistä seurataan ulkomaita myöten ja siitä ollaan hyvin kiinnostuneita. Kentällä ollaan kyllä huolissaan ja epätietoisia vielä, mitä tuleman pitää: pidetäänkö
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Juuri näin kuin edustaja sanoi, eli suomalainen ammatillinen koulutus kiinnostaa myös kansainvälisesti, ja meidän ammattiosaamisemme Suomessa on hyvin ihailtua. Kansainvälisesti tämä näkyy, ja on avannut itse asiassa myöskin meidän koulutuksenjärjestäjillemme uudenlaisia mahdollisuuksia koulutuksen vientiin maailmalle, mikä sitten taas mahdollistaa sen, että sitä kautta voidaan saada myöskin lisäeuroja koulutuksen kehittämiseen täällä Suomessa. Suomalaisen ammatillisen koulutuksen vahvuuksia ovat paitsi se laatu myöskin tämä järjestelmä, joka rakentuu sille, että meillä on myöskin vahvoja perustaitoja eli näitä yleisiä taitoja — matematiikkaa, vuorovaikutustaitoja, kieliä, äidinkieltä — sisällytettynä ammatillisiin tutkintoihin,
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Kun luin hallituksen ammatillisen koulutuksen lainsäädäntöluonnosta lävitse, törmäsin mielenkiintoiseen asiaan. Siinä esiteltiin eri maiden järjestelmiä, ja Tanskassa on sellainen käytäntö, että peruskoulun jälkeen 60 prosenttia nuorista jatkaa tällaisella lisäluokalla, huom. 60 prosenttia. Tämä on oikeastaan aasinsilta tähän perusoppivelvollisuusiän nostoon. Puhuisin itse mielelläni oppivelvollisuusoikeudesta, koska erityisesti poikien kannalta olisi erinomaisen hyvä, että he täydentäisivät opintojaan, lukemis-, kirjoitustaitoaan, matematiikkaa ja samalla kypsyisivät tekemään sitä valintaa ammatillisen koulutuksen ja lukion välillä. Minä näen tämän oppivelvollisuusiän noston tällaista taustaa vasten, ja sen takia professorit Juho Saari ja Roope Uusitalokin kannattavat oppivelvollisuusiän nostoa. Ettekö tekin jo, kokoomus ja hallitus, voisi tulla meidän tiellemme, professorien ja demarien tielle?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 Suomessa OECD-maiden suurimpia. Meillä on käytössä Suomessa myöskin valmistava koulutus, meillä on käytössä niin sanotut kymppiluokat, ja nämä ovat hyviä tapoja myöskin tarjota polkuja niille, jotka eivät näihin tavoitteisiin ole päässeet, ja sitä kautta saadaan ehkä se vuosi lisäaikaa myöskin parantaa tuloksia parantaa oppimista ja sitä kautta sitten saadaan ehkä kasvuakin ja saadaan niitä valmiuksia siirtyä seuraavalle koulutusasteelle. Pidän niitä hyvinä vaihtoehtoina ja ehdottomasti myöskin olen valmis tarkistelemaan, miten niitä voitaisiin vahvistaa sitä kautta, että saataisiin nuorille enemmän mahdollisuuksia. Mutta lähtökohdan pitää olla se, että tämä koko koulutuspolku turvaisi oppimisen, ja ammatillisen koulutuksen reformissa se osaamisperusteisuus on uusi tapa ajatella myöskin tätä.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Hallituksen koulutusleikkuri on osunut kipeästi myös varhaiskasvatukseen. Oppositiosta olemme onneksi saaneet hallituksen perumaan joitain huonoista päätöksistään. Viimeksi hallitus vetäytyi esikoululaisten varhaiskasvatuksen leikkauksista sen jälkeen, kun olin nostanut asian esiin kirjallisella kysymyksellä, ja viikko sitten keskustelimme näistä suunnitelmista täällä suullisella kyselytunnilla. Varhaiskasvatuksen korvaaminen osittain kerhotoiminnalla olisi tarkoittanut varhaiskasvatuksen laadun romuttamista. Pahimmillaan eskarilaisen päivä olisi särkynyt kolmeen osaan: aamulla lapsi olisi ollut kerhossa, sen jälkeen esiopetuksessa ja iltapäivällä taas kerhossa. Tämä olisi heikentänyt varhaiskasvatuslain tavoitteiden toteutumista, ja on erittäin hyvä, että hallitus vetäytyi tästä suunnitelmasta.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Kun tehdään lainsäädäntöä, ainoastaan sellaiset ratkaisut ovat mahdollisia, joissa lasten turvallisuus voidaan taata. Samoin sellaistakaan mallia ei voi rakentua, missä lasta pompotellaan paikasta toiseen monta kertaa päivän aikana. Se ei ole mahdollista. Tältä osin haluan tämän huolen kyllä täältä salista hälventää: tämäntyyppisiä ratkaisuja ei ole suunnitteilla.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Kuulimme jälleen kerran, että opetusministeri kieltäytyy vastaamasta hänelle suoraan esitettyyn kysymykseen. On aivan selvää, että ette voi toteuttaa sellaisia esityksiä, jotka tuhoavat varhaiskasvatuksen laadun ja tavoitteet, mutta ette vastannut siihen kysymykseen, jonka teille suoraan esitin: Mihin aiotte kohdistaa nämä 25 miljoonan euron
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Kysyjällä oli pitkä johdanto, jossa moitittiin työllisyystoimien epäonnistumista. Viime kaudella tuli 100 000 uutta työtöntä. Tällä kaudella käänne on tapahtunut. Myöskin pitkäaikaistyöttömien trendi on kääntynyt laskuun. Saimme juuri valtiontaloudesta alustavia lukuja, joissa alijäämä julkisessa taloudessa on
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Hallitus on mahdollistanut heikennyksiä varhaiskasvatukseen kajoamalla subjektiiviseen päivähoito-oikeuteen, ja olette myös mahdollistaneet suurempia ryhmiä lapsille, jotka ovat täyttäneet kolme vuotta. Varhaiskasvatus on tietysti hyvin tärkeä teema nyt kunnallisvaalien alla ja kunnissa, koska se jää kuntien tehtäväksi myös jatkossa. Kun ajatellaan näitä heikennyksiä, mitä hallitus on mahdollistanut, pohdin sitä, milloin hallitus aikoo arvioida nämä heikennykset, mitä on tapahtunut de facto kentällä kunnissa.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Arviointi ja seuranta kuuluvat ikään kuin jokapäiväiseen tekemiseen ja hyvään valmisteluun. Mitä tulee varhaiskasvatukseen, niin se on ihan totta, että säästöjäkin on jouduttu tekemään, mutta haluaisin nostaa esille myöskin sen, että tässä kuussa muun muassa laskemme varhaiskasvatusmaksuja, mikä nimenomaan helpottaa pienituloisten perheiden, yksinhuoltajaperheiden arkea ihan todella merkittävästi. Samoin sitten varhaiskasvatus on saamassa varhaiskasvatussuunnitelmien perusteet eli ensimmäiset ikään kuin omat opetussuunnitelmat varhaiskasvatukseen. Se on iso muutos. Meillä on ensimmäistä kertaa varhaiskasvatuksessa käytössä kehittämisraha, jolla voidaan tehdä erilaisia hienoja kehittämisprojekteja,
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Nämä ministerin kuvaamat kehittämistoimet, kuten varhaiskasvatuksen opetussuunnitelma, ovat kyllä sinänsä hienoja asioita, mutta kyllähän varhaiskasvatuksen laadun merkittävin ongelma ovat liian suuret lapsiryhmät. Meillä on todellakin kansainvälisesti vertaillen huippukoulutetut lastentarhanopettajat, ja heiltä tulee jatkuvasti viestiä siitä, että he eivät näissä ylisuurissa lapsiryhmissä pysty ikään kuin toteuttamaan sitä osaamistaan käytännössä ja silloin siitä päiväkodissa toteutetusta palvelusta tulee enemmän lasten säilömistä kuin sitä laadukasta varhaiskasvatusta, ja samaa huolta tulee myös lasten vanhemmilta.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Jokaisella lapsella Suomessa on oikeus vähintään 20 tuntiin pedagogisesti vahvaa, laadukasta varhaiskasvatusta ja sen sisältöä on erittäin paljon viime vuosina kehitetty. Myöskin kansainvälisessä vertailussa suomalainen varhaiskasvatus on esimerkillistä, ja meidän ryhmäkokomme ovat kohtuullisia kansainvälisesti Mutta tiedän kyllä hyvin sen, että siitä tulee perheiltä paljon palautetta ja se arki myöskin varhaiskasvatuksen ammattilaisille on välillä rankkaa, ja sitä jaksamista pitää nimenomaan tukea muun muassa henkilöstön osaamisesta ja koulutusmahdollisuuksista huolehtimalla. Varhaiskasvatussuunnitelmien perusteet ovat yksi iso askel varhaiskasvatuksen laadun kehittämisessä. Kun kysytään perheiltä ja vanhemmilta, niin he arvostavat erittäin kovasti tätä palvelua, eli varhaiskasvatus on yksi niistä julkisista palveluista,
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-16 Monista kunnista on torjuttu nämä leikkaukset, kun on todettu, että päivähoito-oikeuden rajaus aiheuttaisi vain enemmän ongelmia eikä toisi taloudellisia säästöjä. Mutta niissä kunnissa, missä näitä leikkauksia on tehty, se on heikentänyt monien perheiden asemaa ja juuri niitten lasten asemaa, jotka eniten tukea tarvitsisivat. Nyt hallituksen pitäisi arvioida omat virheensä, korjata nämä asiat, lisätä rahoitusta varhaiskasvatukseen ja palauttaa pienemmät ryhmäkoot.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Toistan sen, että hallitus pitää kiinni talousohjelmastaan, siitä isosta julkisen talouden tasapainottamissuunnitelmasta, mikä meillä on. Tämän säästökohteen osalta, joka on hallitusohjelmaneuvotteluissa tullut, on sekä erittäin suuria vaikeuksia saada sitä toimimaan että on myöskin kyseenalaista, saavutetaanko sillä positiivisia vaikutuksia. Näin. Siksi tämä on normaali prosessi, jota käydään
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa herra puhemies! Vierailin tänään Myllypurossa leipäjonossa tapaamassa ihmisiä ja monien kanssa keskustelin ja yksi kertoi siitä, että hän työskentelee kokopäiväisenä VR:llä, on ollut VR:n työsuhdeasunnossa, joka myytiin SATOlle, ja vuokrat ovat nousseet sitä tahtia, että 70 prosenttia käteenjäävistä tuloista menee asumiskustannuksiin. Työssä käyvä ihminen joutuu käymään sen vuoksi leipäjonossa. Tämä osoittaa sitä, että vuokrat ovat kohtuuttoman korkeita Helsingissä ja suurimmissa kaupungeissa ei vain työttömille, eläkeläisille ja lapsiperheille
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 Kysymys asumisen hinnasta siellä, missä asunnoista on pulaa, on äärimmäisen ajankohtainen, ja edustaja Arhinmäki kuvasi hyvin tuon tilanteen, eli jos asuminen vie valtaosan tuloista, niin eläpä siinä sitten. No, asuntomarkkinoitten tilanne, se, että tarjontaa on huomattavasti vähemmän kuin kysyntää, on johtanut tähän, ja valitettavasti viime vaalikaudella tuo rakentaminen meni alamäkeen. Nyt hallituksen kärkihanke on asuntorakentamisen lisääminen, ja kahdessa vuodessa verrattuna vuoteen 2014 — eli siitä vuoteen 2016 — asuntorakentamisen aloitusten määrä on puolitoistakertaistunut, eli tuloksia syntyy. Mutta tarvitaan lisää asuntoja ja tarvitaan myös sitä kohtuuhintaista asumista, ja senpä takia
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Viime vuonna valtio joutui maksamaan asumistukia noin 2 miljardia euroa, joka on aivan liian suuri summa. Tähän vaikuttaa se, että esimerkiksi SATO ja VVO, jotka ovat aikaisemmin toimineet yleishyödyllisinä toimijoina, ovat siirtyneet kokonaan pois ja nostaneet kohtuuttomasti vuokria. SATOlle maksettavista vuokrista vielä iso osa valuu ulkomaalaisille pääomasijoittajille. Mutta toisin kuin usein kuvitellaan, ei asumistuen taso heijastu vuokriin suoraan. Ei se, että asumistuki on noussut, näy suoraan vuokrissa. Itse asiassa vuokrat nousevat paljon kovempaa tahtia kuin asumistukea on pystytty nostamaan. Sen vuoksi ihmettelinkin, kun te väläytitte sitä, että asumistukea leikattaisiin laittamalla maksimivuokrataso.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 on meidän yhteinen, koska veronmaksajat viime kädessä maksavat tuon asumistuen, joka valitettavasti harvoin jää sen asukkaan eduksi vaan menee sitten vuokranantajalle, kuten kysyjä täällä kuvasi. Erityisesti nuo pienten asuntojen vuokrat ovat nousseet. Miksi näin on käynyt? Muutama vuosi sitten asumistuesta poistettiin tuo rajaus, että neliöhinta saa olla maksimissaan x euroa. Sen jälkeen erityisesti pienissä asunnoissa vuokrat ovat nousseet, koska neliöhintaa ei enää rajoiteta vaan ainoastaan asunnon kokonaisvuokra vaikuttaa tuohon tukeen. Sen takia väläytin tuota mahdollisuutta palauttaa tuo neliöhintaleikkuri. Kyse ei ole siis asumistuen leikkauksesta vaan keinosta hillitä vuokrien korotuksia asukkaiden eduksi.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-16 nettoaa tästä niin hyvin, että jakaa 50 miljoonaa osinkotuloja. Ja edellisvuonna se jakoi 100 miljoonaa osinkotuloja ammattiliitoille pääasiassa, jotka ovat näitä omistajia.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 voimme olla opposition kanssa yhdessä iloisia, koska Suomessa on asunnottomuuden torjumiseksi tehty pitkäjänteistä työtä ja otettiin käyttöön asunto ensin -toimintatapa, missä ensin halutaan tarjota ihmiselle asunto ja sen jälkeen yhdessä sosiaalitoimen työntekijöiden kanssa lähteä katsomaan, voidaanko sitä elämää panna muutenkin raiteilleen, jos siinä korjaamisen tarvetta on, tässä on samaa työtä tehty aiempienkin hallituspuolueitten kanssa. Sen sijaan uutena asiana olemme tuoneet: kun monta
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Todellakaan ei ole tehty mitään sen eteen, että vuokrataso alenisi, niin kuin täällä sanottiin. Päinvastoin, hallituksen toimet ovat olleet sellaisia, joilla nostetaan yleistä vuokratasoa. Jo tällä hetkellä vuokrat ovat pääkaupunkiseudulla nousseet 30 prosenttia, muualla maassa 18 prosenttia. Olisi kuvitellut, että tämä olisi aiheuttanut sen, että ne panokset, joita yhteiskunnalla on laitettavana asuntopolitiikkaan, käytettäisiin nimenomaan sellaiseen asuntotuotantoon, joka on omakustannushintaista, jossa kaikki tuki menee vuokralaiselle eikä valu minnekään muualle.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 Vuokrataso määräytyy pääasiassa kysynnän ja tarjonnan mukaan. Eli kun edellisen hallituksen jäljiltä asuntotuotanto oli pohjalukemissa, ei ole ihme, että vuokrat ovat nousseet. Nyt suunta on kääntynyt: asuntoja tuotetaan lisää, ja se edesauttaa sitä, että vuokrat eivät nouse niin ripeää tahtia. Lisäksi tässä tuetussa asuntotuotannossa tämä hallitus toteutti aiemminkin suunnitellun asian: sen, että vuokran korotuksiin pannaan
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa herra puhemies! Ministeri Tiilikainen ja hallitus ovat tehneet hyvää työtä asuntosaralla. Meillä uusia asuntoja ja taloja rakennetaan enemmän kuin pitkään aikaan. Kiitos siitä ministeri Tiilikaiselle. Meillä kuitenkin esimerkiksi kaavoitusta olisi syytä edelleen sujuvoittaa esimerkiksi rullaavan kaavoituksen suuntaan ja etsiä joustoja rakentamiseen, rakentamismääräyksiä keventää ja yhtenäistää. Esimerkiksi ministeri Orpon esitys, että myöhästynyt lupa on hyväksytty lupa, voisi olla peruste ja vahva kannustin sille, että ne luvat tulisivat ajoissa. Meillä on miljardihankkeet luvitusten takia odottamassa.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Edustaja Heinosen esittämä ajatus on hyvä, eli kyllä tuo normienpurku, mikä on hallituksen yksi kärkihanke toimintatapojen uudistamisen osana, on jatkuvaa toimintaa, ja sitä täytyy jatkaa. Emme voi pysähtyä ja todeta, että nyt olemme 300 normia purkaneet ja se oli tässä, vaan vaalikautta on jäljellä, ja normienpurkua täytyy jatkaa. Esimerkiksi rakennusmääräyksiä uudistetaan koko ajan, ja tuossa tehdään sitä norminpurkutyötä, jolla voidaan alentaa rakentamisen kustannuksia, ja sitä kautta toivottavasti tuo kustannushyöty menee asukkaalle saakka. Kaavoituksen sujuvoittamisessa, mihin edustaja viittasi, olen todella iloinen siitä, että eduskunta on ripeästi käsitellyt maankäyttö- ja rakennuslain
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-16 Värderade talman! Keskustelu rakentamisen hinnasta on tärkeä keskustelu. Se liittyy osittain tietenkin kaavavarantoon, että on tarpeeksi kaavoitettuja tontteja, mutta kun kysyy rakentajilta, moni nostaa esille pysäköintivaatimukset eli sen, että helposti osa jää myymättä, jolloin ne rasittavat asunto-osakeyhtiön tasetta, tai sitten osa hinnasta jyvitetään asuntojen hintoihin, jolloin myöskin ne, jotka eivät sitä tarvitse, maksavat käytännössä siitä. Kysynkin ministeriltä: olisiko mahdollista, että velvoitettaisiin rakentamaan ainoastaan vaikka 50 prosenttia kaavan vaatimista paikoista heti, vaikka erilliseen yhtiöön, niin että ne eivät rasittaisi asuntojen hintaa, tai jollain muulla mekanismilla, ja sitten toinen puolisko osoitettaisiin kaavassa toiselle tontille, jolle ulkopuolinen yhtiö sitten rakentaisi siinä vaiheessa, kun kysyntää on
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 pysäköintivaatimukset ja pysäköintipaikkojen tarve ovat kuntien päätösvallassa olevia asioita. Ja kun hallituksen tavoite on, että emme lisää normeja vaan vähennämme niitä, niin emme halunneet tässä kohtaa lähteä kuntien asioista päättämään ja neuvomaan, vaan luotamme, että kunnat tekevät paikallistuntemuksen perusteella järkeviä ratkaisuja. Siellä missä joukkoliikenne toimii, ei tarvita niin paljon pysäköintipaikkoja,
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-16 Edellisen hallituksen aikana tehtiin maankäyttö- ja liikenneinfraratkaisu, jossa valtiovalta sitoutui tiettyihin liikenne- ja infraratkaisuihin ja kunnat sitoutuivat kaavoittamaan asuntoja. Näillä hiilloksilla arvoisa ministeri Tiilikainen nyt pystyy lämmittelemään. Kysyisin nyt: millä tätä hintatasoa saadaan alemmaksi? Mainitsitte, että olisi suunnitteilla nyt tämän pitkän korkotukijärjestelmän
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 että sovimme maankäytöstä, asumisesta ja liikenteestä Helsingin seudun kanssa. Tämä hallitus esityksestäni päätti myöntää valtionosuuden Raide-Jokeriin, joka mahdollistaa jo lähivuosina nopeaa kaavoitusta ja asuntotuotantoa Helsingissä — hyvä näin. Maankäytön, asumisen ja liikenteen sopimuksessa on Helsingin seudun kuntien ja kaupunkien kanssa sovittu, että
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! On myönteinen asia, että tänä vuonna näyttää valmistuvan noin 38 000 asuntoa sen normaalin 30 000 asunnon sijaan. Mutta asiantuntijoiden mukaan se ei johdu tämän nykyhallituksen toimenpiteistä vaan on hyvin pitkälti markkinavetoista. Kysymys on tarjonnan ja kysynnän välisestä epäsuhteesta. Millä hallitus nyt aikoo turvata sen, että tätä tarjontaa tulee jatkossakin? Jo nyt on merkkejä siitä, että jotkut rupeavat epäilemään sen suuren rahan tuottoa niillä korkeilla vuokrilla ja saattavat jopa pysäyttää suunniteltuja rakentamiskohteita, jotta se epäsuhde kysynnän ja tarjonnan välillä säilyisi tarpeeksi tiukkana ja vuokrat
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-16 miten pystymme pitämään tuon rakentamisen volyymin riittävänä, jotta asuntoja valmistuu, jotta markkinat tasapainottuvat ja vuokrat eivät nousisi, on useita keinoja. Yksi keino on nopeuttaa kaavoitusta ja luvitusta. Kuten kerroin, siihen olemme tehneet jo joitain parannuksia, jotta kaavoittaminen nopeutuu ja esimerkiksi täydennysrakentaminen nopeutuu. Toinen keino on valtion tukeman vuokra-asuntotuotannon tekeminen houkuttelevammaksi. Loimme uuden lyhyen korkotukimallin, joka on herättänyt paljon kiinnostusta ja johtanut uusiin asuntoaloituksiin. Nyt olemme uudistamassa myös tuota pitkää 40-vuotista korkotukimallia houkuttelevammaksi. Ja itse asiassa juuri näissä maankäytön, asumisen ja liikenteen sopimuksissa Helsingin seudun kanssa
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-16 talman! Den senaste tiden har det diskuterats ganska mycket om antalet ministrar och behovet att öka antalet ministrar. Pääministeri Sipilä on viime aikoina suhtautunut positiivisesti ministereitten määrän lisäämiseen, ja hyvä näin, koska hallituksen työmäärä ei ole millään tavalla vähentynyt vaan päinvastoin lisääntynyt. Koskaan ei ole väärin muuttaa mielipidettään, jos huomaa tehneensä virhearvion. tämä virhearvio olisi kuitenkin ollut vältettävissä. Keväällä 2015 hallituksen muodostamisen yhteydessä pääministeriä ja hallitusta varoitettiin siitä, että liian vähäinen ministerien määrä voi johtaa epäinhimilliseen työmäärään joidenkin ministereitten osalta, ja näin valitettavasti myöskin kävi. Vielä muutama viikko sitten pääministeri Sipilä totesi tässä salissa, että nykyisellä määrällä tullaan toimeen, mutta nyt on sitten ääni kellossa muuttunut. Kysyn pääministeriltä:
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-16 Arvoisa puhemies! Hallituksella on sopiva määrä ministereitä, 14 on sopiva luku. Nyt syyskuusta alkaen olemme keskustelleet yhden ministerin työkuorman liiallisesta suuruudesta, ja siihen täytyy totta kai vastata. Jo silloin syyskuussa avasimme keskustelun ja hyväksyin sen periaatteen, että voimme tarvittaessa lisätä ministereitten määrää yhdestä kolmeen, mutta syynä on pelkästään ja ainoastaan se, että yhden ministerin työkuorma katsottiin liian suureksi. Tämä keskustelu saa päätöksensä sitten puoliväliriihessä, jossa lopulliset päätökset tehdään.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-16 Kovakin kritiikki kuuluu poliitikon työhön, mutta surullisen monille on tuttua myös uhkailtavaksi tai herjattavaksi joutuminen. Kenenkään halu osallistua esimerkiksi kuntansa päätöksentekoon ei saa horjua siksi, että hän pelkää joutuvansa laittoman uhkailun kohteeksi. Pyrkimys tukahduttaa laillista poliittista toimintaa uhkailemalla on tuomittavaa, ja se uhkaa suomalaista demokratiaa.
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-03-16 ja se pitää myös turvata. Tämä, minkä edustaja nosti esiin, koskettaa varmasti meitä monia, ja nimenomaan, se ei ole hyvä asia. Uhkailu on aina tuomittavaa, samoin vihapuhe, koska vihapuheistakin on hyvin lyhyt matka väkivaltaan. Kaikki ne ovat tuomittavia. Miten ne ratkaistaan? Varmasti jokainen voi vaikuttaa siihen myöskin. Mutta ennen kaikkea, jos ajatellaan, mitä sisäministeriösektori voi tehdä, niin meillähän on poliiseille annettu lisää resursseja juuri siihen, minkä te täällä eduskunnassa päätitte, kun tehtiin budjettia: nettivalvontaan mutta myöskin vihapuheen kitkemiseen.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-16 Työttömyys ja syrjäytyminen ovat maamme vakavimmat ongelmat. Vakava esimerkki on tästä se, että meillä on noin 80 000 työikäistä miestä pysyvästi työmarkkinoiden ulkopuolella. On hyvä, että hallitus urakoi näiden ongelmien taklaamiseksi, mutta uusia, vaikuttavia keinoja tarvitaan. Professori Hiilamon työryhmän suosittelema osallistumistulo on tuore keino syrjäytymisen ja pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseen. Tuon osallistavan
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-16 puhemies! Hallitus valmistautuu puoliväliriiheensä, jossa on tarkoitus etsiä konkreettisia keinoja siihen, miten työllistytään nykyistä paremmin. Toisekseen viime vaalikauden osalta edelliselle hallitukselle voi antaa kiitoksen siitä, että meillä tuli työttömyysturvaan ja asumistukeen niin sanottu suojaosuus, joka mahdollistaa sen, että voi tehdä pienimuotoista työtä, työtä, 300 euron suuruusluokan työtä kuukaudessa. Tämä on yksi esimerkki siitä, että työn ja työttömyyden raja-aitaa on pystytty madaltamaan. Tämä professori Hiilamon esitys on yksi konkreettinen esitys sellaisesta toimintatavasta, jossa on mahdollisuus löytää tämmöistä
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-16 herra puhemies! Sote-uudistuksen projektijohtaja Tuomas Pöysti on kertonut, että nyt lausuntokierroksella olevat lait valinnanvapausuudistuksesta tulevat muuttumaan ja niitä muutetaan jo, vaikka lausuntokierros on vielä kesken. Tämä on tietysti hyvä uutinen, koska todella paljon on kohdistunut kritiikkiä asiantuntijoiden ja Kuntaliiton taholta. Esimerkiksi yhdenvertaisuuden toteutuminen eri maakuntien välillä, samoin aikatauluongelmat toteuttamisjärjestyksessä, ovat nousseet esiin, ja ne nostettiin myös täällä viime viikon sote-keskustelussa esiin. Kysynkin teiltä, ministeri Rehula: Minkälaisia muutoksia on nyt suunnitteilla, ja miten lausunnot tullaan ottamaan huomioon?