samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! Edustaja Skinnari otti hyvin esiin tässä kalastuslupien korotukset, jotka todellakin Tenojoella ovat nousseet aivan huimiin määriin. Ei ole mitään mieltä siinä, että 300 prosenttia jokin asia nousee kerralla. Jos vaikka maitolitran hinta kaupassa nousisi 300 prosenttia yhtenä päivänä, niin siitä tulisi aikamoinen älämölö. Esityksen mukaan palveluntuottajien kalastuslupien myyntiin liittyvien tehtävien suorittamisesta perittävää maksua sekä saalisrekisterin pitäjälle toimitettavia tietoja koskevia säännöksiä muutettaisiin. Lisäksi alle 18-vuotiaille voitaisiin myöntää matkailukalastuslupa hyvin edullisesti tai maksutta. Tällä hetkellä Tenojoen rajajokiosuudella on voimassa Suomen ja Norjan välinen yhteinen sopimus ja siihen liittyvä kalastussääntö. Pitäisin hyvänä, että tämä sopimus mahdollisimman pian uudistettaisiin ja sitä ennen neuvoteltaisiin Norjan kanssa. Tässä on paljon sellaisia asioita, jotka pitää saada muutettua mahdollisimman pian. Jokaisen rajajokiosuudella kalastavan on lunastettava kalastuslupa ennen kalastuksen aloittamista. Näinhän on käytäntö muuallakin Suomessa, kalastus maksaa joka purolla ja joka joessa. Esitettyjen muutosten perusteena ovat luvanmyyntikäytännössä havaitut epäkohdat sekä tarve parantaa saalistietojen luotettavaa keräämistä Tenojoen sivuvesistöissä. Palveluntuottajien luvanmyyntitehtävästä perittävän maksun vähimmäismääräksi esitetään 3 euroa kalastusvuorokautta kohti ja 60 euron hintaista lupaa kalliimmille luville enintään 5 prosenttia luvan hinnasta, tarkennuksena se, että esitys koskee vain kalastusmatkailuun tarkoitettuja lupia. Muut luvat tulee lunastaa Lapin ely-keskuksen palvelupisteestä, eikä niihin sisälly luvankirjoituspalkkiota. Luvan myynnistä vastaava taho sekä palveluntuottaja velvoitettaisiin ilmoittamaan luvan ostajien nimi- ja yhteystiedot saalisrekisterin toimivaltaiselle rekisterinpitäjälle. Pidän tältä kohdin esitystä hyvänä, koska tämä edistäisi saalistietojen luotettavaa keräämistä Tenojoen sivuvesistöissä, missä luvan myynti ei tapahdu sähköisen järjestelmän kautta. Eri asia on sitten, miten aktiivisia kalastajat tämän ilmoittamisen suhteen ovat ja miten paljon heitä pitää siihen motivoida. Tämän esityksen tärkein seikka ja tavoite mielestäni on se, että alle 18-vuotiaat voisivat jatkossa saada matkailukalastuslupia Tenolle hyvin edullisesti tai jopa maksutta. Toisaalta, kun kalastelee tuolla joki- ja koskiosuuksilla, niin kaikkein eniten siellä on 15—18-vuotiaita nuoria
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 Puhemies! Tämä hallituksen esitys on hyvä, sillä se auttaa matkailuyrittäjiä, jotka todella ovat olleet vaikeuksissa, sillä ongelma on ollut se, että kun sinne on perhe mennyt, niin kuin täällä hyvin puheenvuoroissa todettiin, niin lupien saanti on ollut ensinnäkin vaikeata ja epävarmaa ja sen jälkeen myös kallista. Nyt on tämä 10 §, jonka mukaan alle 18-vuotiaalle voidaan edullisella hinnalla myydä — niin kuin on tähänkin saakka voitu myydä, mutta se on uusi asia, että olisi alle 16-vuotiaalle jopa maksuton. Sitä täytyy sitten valiokunnissa katsoa tarkkaan, että millä tavalla tämä maksuttomuus toteutuu ja pitääkö varsinaisen luvansaajan, jonka lupaan se nuoren maksuton lupa sitten liittyy, välittömästi olla läsnä ja näin poispäin, jotta voidaan varmistaa se, että kaloja käsitellään oikein, talvikkoja ei oteta ja muutenkin noudatetaan sääntöjä.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 puhemies! Tämä uusittu ja päivitetty Teno-sopimus on jättänyt näihin päiviin asti aika paljon debattia Tenojokivarressa. On tietenkin hyvä, että niitä erheitä ja ongelmia siitä sitten pala palalta pystytään korjaamaan myös jälkikäteen, ja tämä on tietenkin yksi hyvä esimerkki niistä ongelmakohdista, joita on tullut sitten lupien myötä. Erittäin paljon on kyllä vielä tekemistä myös ely-keskuksella ja Metsähallituksella ylipäänsä sen suhteen, kuinka digitaalisesti meidän palvelumme toimivat ja kuinka nopeasti ne toimivat ja miten tieto liikkuu, ja toivoisin, että sielläkin astuttaisiin nykyaikaan. Mutta sitten on tietenkin hirvittävän tärkeää, että nuorten ja lasten kalastusharrastusta pystytään tälläkin tavalla tukemaan. Tuo viimekesäinen tilanne Tenolla, mikä täällä useampien kollegojen suusta on tullut jo esille, ei kyllä ole kunniaksi. Ja oikeastaan, niistä keskusteluista, joita silloin käytiin, kun Teno-sopimusta muutama vuosi sitten oltiin pitkien, pitkien neuvottelujen jälkeen korvaukset paikalliselinkeinolle, kun tiedettiin, että kunta elää suuressa määrin tästä matkailusta, ja sitten seuraavana kesänä tulee tämänkaltaisia, plus 300 prosentin nostoja lupamyyntiin. Eli ei tämä kyllä kaikilta osin aivan tasapainoisesti ole mennyt. Harmillista, että ministeri ei pystynyt täällä olemaan paikalla vastaamassa paitsi tähän kysymykseen myös siihen, minkä kollegani nosti tuossa edellisessä puheenvuorossa esille eli nämä sivuvesistöjen luvat, jotka jäivät
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa herra puhemies! Useissa puheenvuoroissa on todistettu tästä luvanmyyjien ja luvanostajien välisestä kohtaanto-ongelmasta. Minä tulkitsen asian niin, että kun ostajia olisi ja myyjiä olisi, mutta he eivät jostain syystä kohtaa, niin jonkinlaisesta ongelmasta on kysymys, ja tämä täytyy kyllä korjata. Arvoisa puhemies! Tässä lakiesityksessä ehdotetaan muutettavaksi kalastuslupia myyvien palveluntuottajien kalastuslupiin liittyvien tehtävien suorittamisesta perittävää maksua ja saalisrekisterin pitäjälle toimitettavien tietojen laatua. Se on ehdotuksen keskeisin sisältö. Myös alle 18‑vuotiaalle tulisi mahdollisuus saada matkailukalastuslupia hyvin edullisesti taikka kokonaan maksutta. Tämäkin on mielestäni erinomainen mahdollisuus. Nämä ovat hyviä parannuksia nykytilaan verrattuna. Toteutuessaan laki yhtenäistäisi kalastuslupien myynnistä perittävää maksua ja parantaisi saalistietojen keräämistä. Muutamissa puheenvuoroissa on puhuttu näitten kalastusmaksujen korottamisesta, ja kun puhutaan hintojen pompsahtamisesta, niin ei liene kenenkään etu, että hinnat pompsahtavat useita satoja prosentteja. Suomessa itse Tenojoessa tarvittavien kalastuslupien myynnin järjestäminen on Lapin ely-keskuksen vastuulla, mutta luvanmyynti on mahdollista siirtää yksityiselle palveluntuottajalle taikka kalastusoikeuden haltijana olevalle yhteisen vesialueen osakaskunnalle. Tenojoen sivuvesistöissä sen sijaan lupia myydään, voisiko sanoa, vähän villillä tavalla. Nimittäin sivuvesistöissä on useampia luvanmyyjiä ja useampia tahoja. Suurin osa luvista myydään niin sanotusti käsin eikä sähköisen järjestelmän kautta. Kaikki luvanmyyjät eivät näin ollen ole tiedossa, eivätkä myöskään sähköisen järjestelmän piirissä. Tämän takia on aika vaikea varmistaa, että kaikki luvan ostaneet ja kalaa saaneet ilmoittaisivat saaliistaan. Kontrollin mahdollisuus puuttuu taikka se on olematon. Tällaisten ongelmien korjaamiseksi tarvitaan lakimuutos, jota nyt käsitellään. Lakimuutos on mielestäni hyvä askel oikeaan suuntaan, mutta koskikalastuksen moninaiset ongelmat tiedostaen ainakin minä kysyn: Onko tämä askel vielä riittävän pitkä? Tarvitaanko vielä joitakin korjaamistoimenpiteitä,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 toki hyvä ja perusteltu, ja voi sanoa, kun äsken käsittelimme tuota tietosuojalakia, että se oli varmaan aika vaikea lakipaketti, mutta sen voin jo kokemuksesta sanoa, mitä olen tätä asiaa muutamia vuosia seurannut, että varmaan tämä Tenojoen kalastuksen säätely lailla ja sen hoitaminen sillä keinoin, että kaikki osapuolet ovat siihen täysin tyytyväisiä, lienee yhtä vaikea asia. Mutta tärkeäähän tässä lakiesityksessä, mikä on nyt tuotu eduskunnan käsittelyyn, kuitenkin on se, että nuorille annetaan aidosti mahdollisuus kun katsoo Suomen vesistöjä yleensä, niin kyllä ihmettelen erittäin suuresti sitä, että meillä on maailman parhaat sisävedet, maailman puhtaimmat sisävedet, ja siitä huolimatta kalastus harrastuksena on vähentynyt koko ajan. Tenojoki on tässä valtavan hienossa kalastusympäristössä kaikkien muiden kalastusvesistöjen joukossa semmoinen helmi, jota säännellään hyvin tarkasti tietysti Norjan kanssa tehtävien sopimusten perusteella ja niihin liittyvien lakien perusteella, mutta toivoa sopisi, että tässä Teno-asiassa päästäisiin eteenpäin sillä keinoin, että Tenolla kalastaminen jatkossakin olisi mahdollista. Ja saamelaisten oikeudet, totta kai ne pitää turvata, kun he ovat saaneet alkuperäiskansan statuksen ja sitä kautta heidän oikeutensa on turvattu aina,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! On kaksi asiaa, joita itse pidän tärkeänä: että Tenossa on lohta ja myös sivuvesien kutupotentiaalista pidetään huoli, ja senhän täytyy perustua tutkimuksiin. Me tiedämme kyllä, että kaikissa sivujoissa asia ei niin hyvin ole. täällä viitattiin viime kesään, niin oma käsitykseni viime kesästä on se, että vesi oli jatkuvasti metrin puolitoista korkeammalla, patoja ei pystytty sillä tavalla pystyttämään Tenojokeen kuten aikaisemmin, ja semmoinen käsitys meille kalamiehille jäi, että isoa kalaa oli paljon liikenteessä. Itsekin sain kaloja pitkästä aikaa, vähän isompiakin, joissa ei ollut naarmuja kyljissä, eli se kertonee jotakin, jos joku haluaa sen asian sitten oikein käsittää. Edustaja Skinnari puuttui täällä siihen perusasiaan, että tämä oli perustuslakivaliokunnalle haasteellinen, kun perustuslakivaliokunta antoi lausuntoa. En sen kummemmin puutu siihen lausuntoon, mutta ehkä se kannattaa toisen kerran lukea, sillä Tenon kalastusta koskevia perusoikeuksia on viisi kappaletta, meille on käynyt kyllä niin, että kyllä tässä väestöryhmät on asetettu keskenään tappelemaan, ja se ei voi olla oikeusvaltiossa kenenkään etu. Minä toivon, kun näitä Teno-kysymyksiä täällä eduskunnassa pohditaan, että me emme asetu kenenkään puolelle vaan kaikki kansanedustajat yhdestä suusta toteamme niin, että me menettelemme lain mukaan ja kunnioitamme perustuslakia, eri pykäliä.
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-06 jos mennään vähän taaksepäin historiaa, niin viime kesänä Lapin uutiset 24.7. pääotsikossaan totesi: ”Uusi kalastussääntö hiljensi Tenojoen, mutta rannoilla kuohuu”, ja täällä sitten jatkossa kerrotaan, että Tenolla matkailuyrittäjät on menettäneet 60 prosenttia asiakkaistaan. Kun me tätä käsittelimme silloin täällä isossa salissa ja maa- ja metsätalousvaliokunnassa, niin mehän kuulimme perusteellisen asiantuntijakuulemisen ja siinä oli sitten selvä ristiriita valiokunnan ja eduskuntapuolueiden välillä. Me olisimme halunneet enemmän kunnioittaa alkuperäiskansan, saamelaisten, oikeuksia, ja myöskin tämä suojelutaso on liian korkea. Näinhän nyt on ollut, että tämä viime kesä oli todella vaikea. Metsähallituksen erämökki poltettiin, eli siellä on ollut kova vastarinta. Kun edustaja Hongisto kysyi, onko tässä nyt tämä muutosten määrä,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 puhemies! Edustaja Wallin käytti hyvän puheenvuoron, ja itsekin olen sitä mieltä, että nämä lupien hinnat eivät saisi olla liian korkeita. Se on kansan harrastus, niin kuin Tenolla kalastaminen on vuosikymmeniä ollut. Edustaja Kulmunilta minä voisin kysyäkin, kuka ne luvan hinnat määrittelee. Te varmaan tiedätte — kansanedustajat minun käsittääkseni eivät luvan hintoja määrittele — niin että voitte kertoa tälle salille, kuka luvan hinnat määrittelee. Minä toivon, että niitä ei nosteta liian korkealle, koska se, että se on kansan harrastus, helposti menetetään. Sitten minä voisin kysyä täällä, jos joku osaa vastata, esimerkiksi edustaja Maijala, joka on hyvin perehtynyt asiaan: paljonko valtiolla on kalastusoikeuksia Tenolla? Se on mielenkiintoinen kysymys, koska se myy lupia. Voiko toisen omaisuutta myydä? Nyt kun mennään vähän syvemmälle tähän asiaan, niin totta kai, eihän kukaan meistä halua — vai haluaako joku — vastustaa saamelaisten oikeuksia ja heidän kulttuurinsa tavallaan kehittämistä. En minä ainakaan. Mutta kenen toimesta se tapahtuu, se on toinen kysymys. Jos valtiolla on noin vähän kalastusoikeuksia olemassa, niin silloin meidän pitää ruveta pohtimaan, mikäs suoja on omaisuudella, ja yhtä rintaa viedä näitä asioita eteenpäin.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-06 edustaja nosti esille sen, miten perusoikeuksia kohdellaan, onko joku tärkeämpi kuin joku toinen. Sitä työtä me tuomioistuinmaisesti teemme ja harvinaisen hyvin olemme mielestäni pystyneet yhteistä näkemystä näinkin vaikeissa asioissa löytämään. Ja kuten tiedätte, tämäkin työ jatkuu. Mutta sitten minä olisin halunnut kysyä sitä — ministeri ei ole nyt paikalla — minkä täällä edustaja Wallin nosti esille, Lapin elinkeinon tilan viime kesänä. Itsekin olin paikalla siellä Tenojoki-varressa ja lähdin sitten Norjan puolelle
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Juuri tämä asia, minkä edustaja Skinnari toi esille, keskustelutti meitä todella paljon. Kiitoksia ministeri Lepälle ja ministeri Lintilälle: molemmat ovat viimeisen molemmat ovat viimeisen puolen vuoden aikana käyneet Utsjoella. On käyty näitä keskusteluja läpi, miten Utsjoella selvitään tästä tilanteesta, päästään eteenpäin. Onneksi nyt saadaan tämä sopimusasia pikkusen parempaan tilanteeseen mitä aikaisemmin. Lintilän kanssa käytiin keskustelua muista matkailupuolen kehittämisasioista. Positiivinen asia tässä Utsjoen tilanteessa on se, että nythän on todella herätty miettimään, mitä toimintoja saataisiin Utsjoelle ympäri vuoden, koska sinne tarvitaan tuloja ja töitä ihmisille entistä enemmän. Muita asioita: Kysyttiin, paljonko valtiolla on kalastusoikeuksia. Ihan tarkkaa määrää minä en tiedä, mutta käsitykseni mukaan niitä on yllättävän vähän. Valtio kuitenkin päättää näistä asioista. Tarkkaa määrää en osaa sanoa.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! Silloin kun tätä Suomen ja Norjan välistä rajajokisopimusta tässä salissa käsiteltiin, muistan hyvin, että sanoin, että suurin kärsijä tässä sopimuksessa tulee olemaan matkailuyrittäjät. Ei nyt kovin viisas tarvinnut olla, kun tiesi, miten siinä käy. Yksi suurimpia ongelmia on, että tämä luvanmyynti on mitä on. Se nyt tänä vuonna todennäköisesti ja toivottavasti kehittyy, kunhan nämä tulevat julki, millä tavalla sitä viedään eteenpäin. Se ongelma on siinä, että kun pitäisi perheen varata sinne luvat jo edellisenä kesänä, niin ei voi tietää, saako niitä lupia, jos on halu mennä tietylle viikolle, niin kuin monilla on. Tai jos on kaveriporukka, neljä kaveria, jotka haluavat sinne heinäkuun toisella viikolla mennä, niin ei ole mitään varmuutta, pystyvätkö he menemään. Tämä on se suuri ongelma. Sitten tulee näitä perustuslaki- ja yhdenvertaisuuskysymyksiä, että voidaanko luvanmyynnistä antaa tietty kiintiö matkailuyrittäjälle, jolloin kaikki olisi helpompaa. Että ongelma on tiedossa, mutta kun sitä lähdetään ratkaisemaan, ei se ole niin yksinkertaista. Me kansanedustajat voimme täällä käyttää puheenvuoroja, että kehitetään ja ratkaistaan asia, mutta se jää sanomatta, miten se kehitys tapahtuu ja miten tämä ratkaisu tapahtuu. Mutta se suurin ongelma on se, mistä edustaja Maijala täällä puhui. Minä en tiedä, paljonko valtion omistus näihin kalastusvesiin ja kalastusoikeuksiin on, mutta eräitten tietojen mukaan alle 10 prosenttia. En ole ennen kuullut, että alle 10 prosentilla hallitaan 100:aa prosenttia. Tämä on se ongelma, ja silloin me tulemme siihen tavallaan perustuslakipriorisointiin. Perustuslakivaliokunta sinänsä on tehnyt hyvää työtä, mutta me tulemme siihen tilanteeseen, että totta kai saamelaisten oikeudet pitää tunnustaa ja turvata ja sitä kulttuuria kehittää — ja yhtä lailla pitää omistajien oikeudet hyväksyä ja ottaa huomioon silloin kun ratkaisuja tehdään. Emme me kansanedustajat voi lähteä asettelemaan omistajia tai väestöryhmiä keskenään eriarvoiseen asemaan. Meidän täytyy neutraalisti viedä tätä asiaa eteenpäin.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! Niin, esimerkiksi minä ja kollegani edustaja Maijala edustamme täällä omaa vaalipiiriämme ja Suomen kansaa, kuten kaikki muutkin, ja totta kai erityisesti meidän puheenvuoroissamme varmasti korostuvat paikallisten näkökulmat ja saamelaisten oikeudet. Ja kyllähän, niin kuin täällä on esille tullut, perustuslailla pystytään antamaan myös positiivisia erityisoikeuksia, kuten nyt nuoremmille, lapsille annetaan tässä asiassa, koska koetaan se asia sen verran tärkeäksi, että ikään ja tulotasoon katsomatta ulkopaikkakuntalaisilla nuorilla olisi mahdollisuus päästä nauttimaan tästä hienosta rajajoesta. Mutta sitten haluan kyllä palata vielä siihen, että kysymyksessä on varsin poikkeuksellinen alue, joka herättää kansallisesti mielenkiintoa ja joka on saamelaisenemmistöinen — meidän ainoita saamelaisenemmistöisiä kuntiamme — ja joka elää erittäin vahvasti luontaistaloudesta ja matkailusta, ja kun me nyt tiedämme kahden vuoden kokemuksella, minkälaiset olivatkaan lopputulemat viime kesältä, niin onhan aivan selkeää, että paitsi lupamenettelyä täytyy pystyä kehittämään, myös ratkaisemaan niitä ongelmia, jotka ovat jääneet edelliseen kalastuslakiin näiden Tenojoen sivuvesistöjen osalta. Sitä ei ole edelleenkään pystytty ratkaisemaan. Minä toivon kyllä, että tänä keväänä ja tänä kesänä ei nähdä sellaista samanlaista hulabaloota kuin nähtiin vuosi sitten. On tietenkin aivan selkeää, että myös Utsjoella matkailu ympärivuotistuu. Jos ajatellaan vaikkapa revontulien tai pimeyden ja talven ja pakkasen ja kylmyyden ansiota, niin ei suinkaan kalastus ole ainoa asia, minkä takia ihmiset sinne tulevat.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Nimittäin tilanne on se, että kun Teno-sopimusta tehtiin, niin kyllähän vesioikeuden omistajat kokivat silloin, että he eivät päässeet vaikuttamaan — ja päättämään — näihin päätöksiin, mitä Teno-sopimuksen osalta tuli, ja lopputulos oli sitten huono. Tosin, kuullaanko heitä nytkään tarpeeksi? Sitten toisena asiana on se, että kun kalastuslaki tehtiin täällä muutama vuosi sitten, niin sen yhteydessä ainakin minä näin ja koin, että vesioikeuden omistus käsitteenä sosialisoitiin ihan täydellisesti. Tänä päivänä ei enää ymmärretä, mitä vesioikeuden omistaminen on. Se on perustuslaillinen omistusoikeus ihan samalla tavalla kuin on olemassa maaoikeus, kiinteistöön on oikeudet ja kaikki näin, mutta se
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 käsittelyssä oleva esitys on kyllä erinomainen muutos. Nyt on muistettava myös se, että Norjahan sovelsi tätä menettelyä nyt kuluneella kaudella, eli siellä oli mahdollisuus norjalaiselle nuorisolle myöntää näitä nuorisolupia, ja nyt on aivan hyvä, että Suomi tuodaan mukaan tähän samalle viivalle. Tämä itse sopimus on monestakin syystä herättänyt paljon kritiikkiä Utsjoen kunnassa ja myös saamelaiskäräjillä, mutta on myös muistettava, että siihen on oltu osaltaan tyytyväisiä, ja monet tunnustavat sen, että on äärettömän tärkeää, että pidämme huolta yhdestä tällaisesta meidän tärkeimmästä luontoresurssistamme, Tenon lohesta, ja panostamme sen suojeluun. Toisaalta sitten näitä sopimuksia on oltava valmius muuttaa, mikäli lohikannat saavuttavat sellaisen tilan, että niitä voidaan kalastaa nykyistä enemmän. Itse pidän tärkeänä myös, että nyt kaikessa sopimuksen jatkokäsittelyssä ja soveltamisessa huomioidaan Utsjoen alueen matkailuyrittäjien oikeudet, ne on äärettömän tärkeä turvata. Osaltaan nyt myös tämä käsittelyssä oleva esitys parantaa matkailuyrittäjien asemaa. Ehkä voimakkain kritiikki kuitenkin siellä pohjoisessa on kohdistunut tähän edellisen hallituksen säätämään kalastuslakiin, jossa valitettavasti vietiin paikkakuntalaisilta oikeudet näihin niin sanottuihin sivuvesistöihin, jotka ovat lohi- ja meritaimenpitoisia. Toivon, että löydämme hallituksessa yhteisen tahtotilan sille, että nämä oikeudet voidaan ainakin jollakin tasolla palauttaa, niin että paikkakuntalaiset eivät ole täysin turistin asemassa siellä omilla vesialueillaan.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! Näin itsekin neljä vuotta Pohjois-Suomessa aluekehitysjohtajana toimineena tämä on tietysti tuttu keskustelunaihe, ja hyvä niin. Tämä on arvokasta keskustelua, asia on monimutkainen ja hankala. Haluaisin kuitenkin nyt hypätä tästä perustuslakikeskustelusta ihan näihin käytännön lupa-asioihin, joista äskenkin jo puhuin, että siellä ollaan hyviä asioita nyt tuomassa eteenpäin kustannusten osalta. Olisin oikeastaan kysynyt vielä sitä, että kun viime kesänäkin — ja taisin tästä soittaakin viime kesänä aika monellekin kollegalle, että miten tämä voi olla näin — lupa-aikaa oli sitten Tenolla lyhennetty muistikuvani mukaan kello 23:sta vain seuraavan vuorokauden kello 16:een. Siitä Siitä aika iso itku monella lapsella ja nuorellakin syntyi, että ai, nyt tämä loppuikin kello 16. Toinen asia, mitä itse pohdin, on, että miksi ei missään ole otettu esille sitä, että
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! Edustaja Skinnari käytti rakentavan ja maltillisen puheenvuoron ja tarttui oikeastaan oleelliseen asiaan, että meillä pitää olla maailman paras lohijoki Tenolla, ja silloin meidän pitää kaikkien tuntea ympäristövastuu. Ja kuten edustaja Kärnä sanoi, niin ei tämä sopimus suinkaan ole sellainen, jota kaikki haukkuvat. Siellä on moni tullut sanomaan, että tämä sopimus on aivan oikean suuntainen. Siellä on epäkohtia, mutta tarkoitushan on parantaa lohikantaa ja erityisesti niitten isojen lohien kantoja ja suojella niitä, koska nehän sen kovan kalastuspaineen alla tietenkin ovat olleet sekä Norjan puolella että Suomen puolella. Mutta edustaja Skinnarin esiin ottama kiintiöjärjestelmä olisi se, mitä sinne kaivataan. Niinhän se on maailman muillakin lohijoilla. Aika muuttuu, ja maailma muuttuu. Ihmiset hakevat sieltä elämyksiä, lohta pitää olla joessa. Eihän sitä voi enää kappalemääriä lähteä kalastelemaan, että onko se kaksi per päivä tai mitä se on. Mutta kun se lähtökohta on oikein, että on selvät kiintiöt, ja jos tulet sieltä joelta ilman kalan merkintää rantaan, niin siitä tulee kovat sanktiot, niin silloin me olemme oikeilla jäljillä ja suojelemme lohta oikealla tavalla. Mitä Mitä tulee tähän saamelaisuuteen ja saamelaisten kulttuurin kehittämiseen, niin kuin sanoin, en minä sitä vastusta eikä varmaan kukaan muukaan täällä salissa, mutta täytyy olla tarkkana, kenenkä toimesta se kehitystyö tapahtuu. Kun me tiedämme, että siellä on maanomistajia — heitä kutsutaan hieman halventaen ”mökkiläisiksi”, he ovat maanomistajia, joille on merkitty kiinteistörekisteriin omistusoikeus tiettyihin kalavesiin sille omistusoikeudelle suomalaisessa yhteiskuntajärjestelmässä pitää antaa arvo. Se on perusoikeus, enkä minä usko, että yksikään keskustapuolueen kansanedustaja lähtee omistusoikeutta kyseenalaistamaan. Mutta niin kuin sanottiin, niin ihan kaikki ei ole mennyt kohdalleen, ja kun meidän tulee sitten kolmen vuoden kuluttua siitä alkukohdasta arvioida tämä rajajokisopimus uudelleen, niin sitä täytyy vähän eri näkökulmasta lähestyä, miten se rakennetaan
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Olen itsekin innokas lohenkalastaja ja paljon myös tuolla Pohjois-Norjan lohijoilla kalastan, ja on hyvin poikkeuksellista, jos siellä on joku sellainen joki, jossa ei tätä kiintiötä ole. Yleensä se on maksimissaan 2—3 kalaa päivässä, ja onpa jopa sellaisia jokia, että sitten tietyn ajanjakson jälkeen syksyllä, jos kalastaja saa saaliiksi ison emokalan, yli 3 kilon lohet täytyy palauttaa, eli kohdistetaan se pyyntipaine silloin ainoastaan niihin pieniin yksilöihin, jotka eivät niin suurella todennäköisyydellä sitten jatka sitä sukua siellä
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-06 puhemies! Kiitos, tämä on hyvä ja rakentava keskustelu, ja uskallan ehkä vielä esittää yhden toivomuksen tai jopa pyynnön, että nyt mietintövaliokunta tässä yhteydessä todella pohtisi, miten ja kuinka tällainen kiintiöjärjestelmä toteutettaisiin. Jos ja kun tulkitsen oikein, niin mitään lainsäädännöllistä estettä sen
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 puhemies! Kun tämä keskustelu nyt menee vähän syvemmälle, niin yksi tämän hallituksen esityksen hyvä osio on juuri tämä, että me saamme kaikki ne nimet tietoon, ketkä ostavat Tenon tai Tenon sivujokien lupia, ja he ovat sitten velvollisia ilmoittamaan saalismäärät. Tämä kiintiöjärjestelmä oli hyvä, ja kun kansanedustajan kuitenkin pitää toimessaan noudattaa oikeutta ja totuutta, niin kyllä minun täytyy sanoa, että jos minä haluaisin kehittää, niin sivujokiinhan myyvät nytten lupia osakaskunnan jäsenet. Minun mielestäni pitäisi olla niin, että osakaskunta myy. Silloin me pystyisimme huomattavasti paremmin
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Vielä tuosta kiintiöjärjestelmästä: Idea ja ajatushan siinä on minun mielestäni erittäin hyvä, koska se toimiipi esimerkiksi jo Tornionjoella ja monessa muussakin paikassa. Mutta se, minkä takia paikalliset ovat vastustaneet sitä, johtuu lähinnä siitä, että pelätään, että se tulee koskemaan myöskin paikallisia kalastajia,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Suomessa tapahtuu maakuntauudistus, ja yksityisteiden hoito alistetaan maakuntien alle, ja tätä suuntausta varten tämä lakiesitys on nytten tehty. Hyvä kysymys, joka varmaan tässä salissa ja varmaan tuolla valiokunnissakin on edustajien hyvä esittää itselleen tai ainakin kavereilleen, on, että mikä se yksityistie varsinaisesti on. Uskon niin, että monikaan suomalainen ei tunnista liikkuessaan tuolla maanteillä, että ajelee kenties yksityisteillä. Kaiken kaikkiaan Suomessahan on yksityisteitä noin 360 000 kilometriä, ja se on 80 prosenttia tieverkostosta. Se koskettaa meitä kaikkia. Ihmisillä on usein sellainen harhakäsitys siitä, että mikä se yksityistie yksityistie kaiken kaikkiaan on. Yksityisteiden varsiltahan lähtee valtava määrä esimerkiksi raaka-aineita teollisuudelle, niin metsäteollisuuden, biotalouden kuin elintarviketeollisuuden tuotteet kulkevat alkumatkan useimmiten juuri yksityisteitä pitkin. Ja juuri siksi tämä yksityistielaki on syytä päivittää tälle vuosituhannelle. Se taitaa olla viime vuosisadan aikainen laki, mikä kaipaa monelta osin päivitystä. Ammattimainen hoito tiekunnilla, joita ne tänä päivänä ovat, on saanut hyvän vastaanoton, ja nyt tässä tulevassa lakiesityksessä korostetaan sitä ammattimaisen hoidon tärkeyttä. Nyt vielä toivonkin, kun viime viikolla parlamentaarinen työryhmä sai oman työnsä valmiiksi, että tämän työn
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Yksityistiet ovat tärkeä osa suomalaista yhteiskuntaa, ja yksityistieasiat tunnetusti herättävät valtavasti mielenkiintoa ja joskus nostavat vähän turhaankin ihmisten verenpaineita. Yksityisteiden hallinto on järjestetty yksityistiehoitokuntien kautta niin, että yksityistiehoitokunta voi päättää asioista tiealuetta koskien kohtuullisen vapaasti. Sillä on oikeus hankkia ja saada jonkun verran avustuksia avustuksia yhteiskunnan rahoista. Tässä asiassa Suomessa on pieni harhakäsitys: se, että yhteiskunta avustaisi yksityisteitä. Se summa, mikä yksityisteille tulee vuosittain yhteiskunnan potista valtion budjetin kautta ja jonkun verran kuntien talousarvioiden kautta, on hyvin, hyvin pieni. Tosiasiassa yksityistiet avustavat valtiota suurilla summilla, koska kaikkien niiden tiehoitolaskujen ja toimenpiteiden, mitä yksityisteillä tehdään, yhteydessä laskussa on tietysti arvonlisävero, ja tämä arvonlisävero on monta, monta kertaa suurempi kuin yksityistieavustukset koskaan ovat olleet. Ja toinen myytti, joka näistä yksityisteistä on tässä maassa vallalla, on se, että yksityisteitä olisi pohjoisessa ja itäisessä Suomessa, Metsä-Suomessa, enemmän. Tosiasiassa yksityisteiden avustuksista suurin osa tulee tänne Uudellemaalle. Täällä nämä pienet tiet, joiden varrella on paljon asutusta, kuuluvat tämän lain piiriin, tietenkin, ja ne ovat niitä suurimpia avustusten saajia. Tämä on syytä sanoa jo tässä hyväksi aluksi. Mutta joka tapauksessa tärkeää on muistaa, kun virittämässä tämän päivän vaatimusten mukaiseksi, se, että tiehoitokuntien asema on edelleen turvattu. Ja toinen asia sitten: Näihin tieasioihin, kuten tiedämme, liittyy aika paljon erilaisia eriäviä mielipiteitä, suoranaisia riitoja, ja näiden tieriitojen ratkaisumenettely on tähän asti ollut kuntien tielautakunnilla tai sitten esimerkiksi kunnanhallituksen alle perustetuilla eräänlaisilla toimielimillä, jotka ovat
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-06 Yksityistielakiehdotuksen liitynnät maakuntauudistukseen ovat kuitenkin vähäiset, näin on arvioitu, ja tämän vuoksi nyt ehdotetaan, että lait tulisivat voimaan jo vuoden 2019 alusta. Näin ollen päästäisiin myös käsittelemään tätä koko lakipakettia valiokuntatyössä uudelleen tai jatkettaisiin sen käsittelyä. Alkuperäisessä esityksessä ehdotettiin, että lakkautettavien kuntien tielautakuntien tehtävät siirrettäisiin kunnan kadunpitovelvollisuuden arviointiin, tiekunnan kokouksen koolle kutsumiseen ja hallintopakkokeinojen käyttämiseen liittyen maakuntauudistuksen yhteydessä perustettavalle valtion lupa- ja valvontavirastolle. Tässä esityksessä nyt ehdotetaan, että tielautakuntien tehtävät hoidettaisiin vuoden 2019 ajan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksissa elikkä tuttavallisemmin tässä talossa ely-keskuksissa. Esitys liittyy siis lokakuussa lähetekeskustelussa olleeseen yksityistielain uudistamiseen, johon lausuntokierroksella ei erityistä kritiikkiä tullut oikeastaan ollenkaan. LVM perustelee tätä täydennystä sillä, ettei yksityistielailla ole kovin paljoa kosketuspintaa maakuntauudistukseen. Kuitenkin se, että alkuperäisestä suunnitelmasta poiketaan, tuo tavallaan, kun olemme itsellemme rehellisiä, moninkertaisen lainsäädäntötyön ja ely-keskusten lisätyön tullessaan. Ja tuo kaikki siis tulee siitä, että nyt sitten vuodella
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa puhemies! Tämä yksityistielaki on varsin hyvä laki, ja tämä lakitäydennys vain nopeuttaa niitä yksityistielain monia hyviä puolia, jotka on syytä saada mahdollisimman pian voimaan. Käytännössä tämä täydennysesitys nopeuttaa tämän lain voimaantuloa ja siirtää näitä maakunnalle kaavailtuja tehtäviä ely-keskuksille ennen maakuntien voimaantuloa. Ely-keskuksille
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Tämä täydennyslaki yksityistieasioista on todella tervetullut ja odotettu. Kentällä, jossa ollaan tämän yksityistielain kanssa tekemisissä kunnissa, tätä lakia odotetaan todella paljon. Kun yleensä ottaen maakuntahallintopuolella on meneillään paljon muutosesityksiä, niin ei varmasti ketään haittaa se, että tämä laki nyt sitten tulee jo maakuntatasolle hoidettavaksi, sillä hyvin todennäköistä on se, että ne henkilöt, jotka nyt ottavat nämä asiat ely-keskustasolla hoidettavakseen, ottavat nämä asiat ely-keskustasolla hoidettavakseen, ovat sitten niitä henkilöitä, jotka hoitavat niitä jatkossa maakuntahallinnossakin tämän jälkeen. Elikkä se ei ollenkaan tule varmastikaan tätä kokonaisuutta sekoittamaan. Elikkä näillä asioilla eteenpäin. Tärkeää koko tämän yksityistielain puolella on se, että varmistetaan se pieni rahoitusasia, mikä on mahdollista yksityisteille jatkossakin jakaa. Koko lakihan on kokonaisuus, jossa viedään eteenpäin näitä yksityistieasioita.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 rouva puhemies! Vielä haluaisin palata parlamentaarisen työryhmän lopputulokseen. Siinähän ei sinällänsä puututtu tähän yksityistieasiaan, mutta ajatus siitä, että kuitenkin budjettipohjaisesti perusväylänpitoon Suomessa parlamentaarisesti nyt sitouduttiin miljardiluokan rahoituksella, on hyvä. Toivoisinkin, että sieltä työryhmän työn perusteella löytyisi sellainen hyvä henki, jolla yksityistierahoituskin pystyttäisiin Suomessa turvaamaan ja sitä perustasoa nostamaan, niin kuin tuossa edellä kuultiin. Edustaja Maijala kertoi, että valtion yksityistieavustusrahat ovat noin 13 miljoonaa vuositasolla. Se on todella pieni summa rahaa, mitä valtio käyttää, koska tosiaan niitä on satojatuhansia kilometrejä. Kunnathan tänä päivänä vielä monilta osin tukevat yksityisteitä, on pääsääntöisesti tiehoitokunnat, tai omistajathan maksavat ne kulut. Ja tiet ovat meillä kaikilla käytössä, niin että se on siinä mielessä erittäin edullista väylärahoitusta. Toivoisin, että tähän saataisiin tasokorotusta. Maakunnat tulevat tulevaisuudessa vastaamaan yksityisteiden hallinnosta, ja siinä mielessä poliittinen päätöksenteko pääsee siihen vaikuttamaan. Toivoisinkin, että tämä yhteiskunnan
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-06 Sitä suinkaan tämä hallituksen esitys ei ole, sillä yksityistiet kuuluvat oleellisena osana suomalaiseen infrajärjestelmään. Niin kuin edustaja Hoskonen totesi, oman muistini mukaan niitä on tarkasti 358 000 kilometriä, ja meidän metsäteollisuuden puuhuolto hyvin pitkälle perustuu niihin. Eli ne saattavat olla pieniä teitä, mutta niitten strateginen merkitys on erittäin suuri. Mitä tulee niitten peruskorjaukseen, edellisellä eduskuntakaudellahan täällä korjausvelkatyöryhmä teki erinomaista työtä ja päätyi sitten siihen, mihin päätyi, ja sehän sitten tulikin seuraavan hallituksen ohjelmaan. Eli me pistimme 600 miljoonaa peruskorjauksiin ja korjausvelan taittamiseen ja vielä vähän näistä kehittämishankkeista, 364 miljoonaa. tuli aika iso ylimääräinen panostus entiseen verrattuna, ja sehän näkyi myös yksityisteitten avustuksissa: 30 miljoonaa tuli kolmelle vuodelle eli 10 miljoonaa per vuosi. Että jotakin hyvää on saatu aikaan, ja tässä nähtiin, mikä merkitys loppujen lopuksi oli sillä parlamentaarisella korjausvelkatyöryhmällä — se teki erinomaista työtä. Mutta haluaisin vielä, arvoisa puhemies, tuoda puheenvuorossa sen esille, että nämä yksityistietkin ovat menneet aika huonoon kuntoon. Kuten edustaja Hoskonen ja muutkin täällä totesivat, ajoneuvot tänä päivänä ovat isoja, ne ovat painavia, ne tarvitsevat pitävän alustan. Näin erään tutkimuksen, jossa oli arvioitu, mikä tämä korjausvelka on loppujen lopuksi yksityisteillä, ja yllätys yllätys, näiden peruskorjausten, siltojen ja siltarumpujen hinta oli yhteensä 500 miljoonaa, mitä pitäisi investoida ja laittaa kuntoon.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Sehän on tosi, että kun se on lähellä hoidettavana, niin silloin päätös tehdään todellakin lähellä ja päästään hyvin helposti myöskin sovittelemaan tuttujen henkilöitten kanssa, mutta tämä usein tuo myöskin ongelmia. Nyt kun olen kuunnellut kahdenlaisia palautteita tästä, niin kyllä minä kokonaisuudessaan olen tullut kuitenkin siihen tulokseen, että on parempi, että tämä siirtyypi sitten ely-keskukseen, jatkossa maakuntatasolle hoidettavaksi sen takia, että monissakin kunnissa niitä tapauksia on hyvin vähän elikkä nämä yksittäiset tapaukset sitten suhteessa työllistävät tätä kunnan virkamiestä aika paljon ja monestikin on tilanne se, että tavallinen virkamieskin joutuu neuvottelemaan ja keskustelemaan tuttujen henkilöitten kanssa, niin että siinä voi olla myöskin vaikea tehdä semmoinen järkevä ratkaisu eikä se ole mikään kiva tilanne hoitaa sitä asiaa. Tärkeintä kuitenkin minusta on se, että jatkossa, kun tämä siirtyy maakuntatasolle, siis ensin ely-tasolle, koulutukseen satsattaisiin niin, että tulisi tämä asia kunnolla hoidettavaksi ja saataisiin todella ammattilaisia hoitamaan tätä asiaa.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 tunnustan olevani vahvasti siltarumpupoliitikko silloin, kun on kyse tieasioista ja väyläinvestoinneista. Tuo 500 miljoonaa, mitä korjausvelkaa on, sehän on kutakuinkin 20 prosenttia suomalaisten teiden korjausvelasta. Siinä mielessä tämä parlamentaarisen työryhmän lopputulos on tärkeä huomioida, että kun tulevaisuudessa korjausvelkaa pyritään sillä 300 miljoonan lisärahoituksella lyhentämään, niin on arvioitu tämän päivän tilanteen mukaan, että se veisi noin 12 vuotta, että se 2,5 miljardia saadaan taitettua, mikäli tilanne säilyy tällaisena ja tulevatkin hallituksetkin sitoutuvat tähän hyvään tie- ja väyläpolitiikkaan, mitä Sipilän hallitus on kiistatta kyllä tehnyt, koska tämähän on selvästi perustienpitoon satsannut rahaa ja korjausvelkarahaa ja myös yksityisteihin on laitettu se ylimääräinen 30 miljoonaa, mikä on ollut tärkeä raha. Toivottavasti tällaista henkeä ja asennetta löytyy tuleviltakin hallituksilta Suomessa ja saadaan perusväylänpito sille kuuluvalle tasolle. Se on erittäin tärkeä elinkeinojen kohdalta ja metsäteollisuuden tilanteessa erityisesti, nyt kun Suomessa puu kasvaa hyvin ja kauppa käy. Toivottavasti silläkin perusteella tälle löytyisi sellaista myönteistä asennetta. Tämähän on elinvoimakysymys koko Suomessa, ja pitäisin hienona, jos erityisesti tuolla kotiseudullani Kaakkois-Suomessa, missä metsäteollisuuden osuus on muutenkin tärkeä, tämä
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 Arvoisa rouva puhemies! Vielä yksi asia jäi sanomatta, ja se on se, että kun yksityisteitä on Suomessa paljon, sellaisiakin teitä, jotka eivät ole järjestäytyneet, tämän lain myötä käytännössä käy niin, että jokaisen yksityistien kannattaa järjestäytyä, koska jos meinaa joitakin avustuksia saada yhteiskunnalta tien hoitoon, kunnossapitoon tai muuhun vastaavaan, niin silloin se kyllä käytännössä tarkoittaa, että tiekunnan pitää olla järjestäytynyt. Mutta edelleen vielä tästä riidanratkaisumenettelystä, joka yksityisteiden päätöksiä koskee: Siinä asiassa todella toivon, että pysyttäisiin kuntien ylläpitämän tielautakuntamenettelyn jälkeen uudessa maakuntahallinnossa siinä, että saataisiin vaikka tällaiset maakunnalliset riidanratkaisuelimet. Jos maakunnan pinta-ala on iso, esimerkiksi vaikka Lapissa, niin siellähän voisi olla olla eri kunnissa muutama — kaksi, kolme, jopa neljä — näitä erilaisia lautakuntia, jotka toimisivat tavallaan itsenäisinä toimieliminä. Mutta tietenkin senkin jälkeen, jos vääryyttä kärsinyt henkilö kokee vielä, että hänen asiansa ei ole riittävän hyvin tullut ratkaistuksi tässä maakunnallisessa toimielimessä, hän totta kai voisi mennä tuomioistuimeen valittamaan. Mutta tällaisissa menettelyissä, mitä tiedän kotikunnassani näitä ratkaisuja tehdyn,
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-06 puhemies! Niin kuin tässä edellä edustaja Hoskonen toi esille tämän riitojenratkaisuelimen, nostaisin myös samaa asiaa voimakkaammin esille. Elikkä varsinaisen uudistuksen myötä tielautakunnat kunnista lakkaavat, ja varsinaisessa esityksessä ei ole mainintaa tämmöisistä maakunnallisista tielautakunnista, jotka olisivat niitä riidanratkaisuelimiä. Olen kyllä taipuvainen samaan ajatukseen kuin edustaja Hoskonen siinä mielessä, että maakunnilla pitäisi olla mahdollisuus perustaa tämmöinen riidanratkaisuelin — nythän sitä siellä ei lue — ja tämän maakunnallisen elimen myötä sitten päästäisiin näissä maallisemmin keinoin, ennen kuin mennään oikeusasteisiin, ja se oikeusaste sitten olisi sen maakunnallisen toimielimen jälkeen, jos ei sieltä ratkaisua löydy. Ja mikä tässä maakunnallisessa toimielimessä olisi se hyvä puoli, niin itsekin olen kahdeksan vuotta istunut paikallisen tielautakunnan puheenjohtajana ja tiedän tasan tarkkaan sen, että aika usein siellä ne riita-asiat rikkovat kyläyhteisöjä, naapurussuhteet ovat kärsimässä, samoiten sukulaisuussuhteet, ja kun pelätään sitä, että kyläyhteisössä tulee sitä eripuraa, niin ei uskalleta olla sitten ratkaisemassa siellä kuntatasolla, kun on liian lähellä se riita-asia, niin että tämmöinen maakunnallinen elin olisi riittävän kaukana, että näitä jääviysongelmia ei tulisi ja päästäisiin sitten tästä ongelmasta eroon. Kannustaisin kyllä valiokuntaa tätä valiokuntaa tätä asiaa pohtimaan käsittelyn yhteydessä. Sitten, arvoisa puhemies, toinen semmoinen merkittävä asia tässä on se, että jatkossa tämän esityksen mukaan valtio, kunnat ja maakunnat voivat olla tiekunnan osakkaana. Samoiten valtio voidaan velvoittaa osakkaaksi. Ja sitten tämä hyötyjä maksaa ‑periaate on semmoinen keskeinen periaate tässä lakiuudistuksessa, joka on monen yksityistien osakkaan kannalta oikein järkevä. Varsinkin tuolla Pohjanmaan lakeuksilla, kun siellä
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-20 Tämä asia on yhteinen ja erittäin tärkeä. Arvoisa puhemies! Liikuntapoliittinen selonteko pitää sisällään ehdotuksia, joilla saadaan Suomi liikkumaan ja saadaan hyötyjä liikkumisesta. Välttämättä kaikki ei aina ole helppoa, mutta niitä toimia tulee tehdä. Liikuntatottumus on se ensimmäinen asia, millä saadaan liikkumista lisättyä, ja kuten tiedetään, päiväkoti- ja kouluikäisillä tottuminen on helpompaa. Asenne siihen, että voin liikkua ja tehdä liikkumisesta elämäntavan — mitä nuorempana sitä käsitellään ja tehdään, sitä helpompaa se aina on. Eli on erittäin tärkeää tehdä päiväkoti- ja kouluikäisille tätä asiaa. Peruskouluikäisille onkin nyt tulossa harrastuspassi, ja tämä on valmisteilla nimenomaan yläkouluikäisille, jossa iässä pystytään hyvin vaikuttamaan tähän liikuntaan tottumiseen. Tämä harrastuspassi on siis sovellus, joka on kännykässä, ja kunnat voivat sen kautta tarjota lippuja erilaisiin palveluihin niin liikunnan kuin kulttuurin saralla. Ja, yllätys yllätys, tämän taustalla ovat Porissa olleet nuorisopassikokeilut ja niistä saadut hyvät kokemukset. Näiden hienot nimet ovat Tiäksää, Ekstiä, Kaistiät. Hyviä passeja ja hyvät kokemukset. Mitä Pori edellä, sitä muu Suomi perässä, että tervetuloa ja toivottavasti muut kunnat ottavat nämä tosiaan käyttöön. Näistä on hyvät kokemukset, ja tämä on täällä syvällä sisällä. Paitsi nuoret myös ikäihmiset ovat tietysti liikunnan parissa, ja liikunta tuottaa hyviä ikävuosia sinne myöhemmälle iälle, niin mielenterveyden kannalta kuin fyysisestikin. Tämä tuo sitten hyötyjä yhteiskunnalle muutenkin, kun ihmiset ovat paremmassa kunnossa. Tästä syystä tulee kiinnittää huomiota myös näihin mainittuihin budjettiosuuksiin, jotta panostetaan liikkumiseen riittävästi ennalta, ettei tarvitse sitten jälkikäteen hoitaa niitä vikoja. Elikkä me haluamme ehdottomasti rahoitustason pysyvää nostamista. Arkiliikunta on semmoista, mikä riippuu nimenomaan siitä asenteesta: käytänkö portaita vai menenkö hissillä, menenkö polkupyörällä kauppaan vai menenkö autolla, menenkö kävellen, potkukelkalla vai miten. Eli arkiliikkuminen on erittäin suuressa osassa, ja sitä pitäisi tehdä aina, niin täälläkin näitä portaita käytettäessä. Kevyen liikenteen väylien merkitys on erittäin tärkeä tässä suhteessa, se, että siellä pystytään pyöräilemään ja kävelemään. Toisiin asioihin: Luonnossa liikkuminen. On erittäin hyviä tutkimuksia siitä, että ihmisen mieli lepää, kun liikutaan metsässä. Luontopolut on toinen iso asia, mitä haluamme korostaa. Eli siellä ollaan isossa merkityksessä. Meidän pitäisikin päätöksenteossa, kun me budjetteja teemme, miettiä aina niitten vaikutuksia myös liikunnan kannalta. Tämä hallitus on tehnyt hyvää työtä monella saralla, ja tämä liikuntapoliittinen selonteko antaa pohjan seuraavalle hallitukselle tehdä näitä töitä. Tämä hallitus on tehnyt hyvää työtä muun muassa työttömyyslukujen laskussa. Seuraavan hallituksen pitää erittäin vakavasti tarttua liikkumattomuuteen ja siihen, että saadaan ihmiset liikkeelle ja siitä saadut hyödyt yhteiskunnalle ja otetaan oikeasti tämä meidän kaikkien asia, liikkuminen, esille.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-11-20 Arvoisa puhemies! Kiitos kaikille tästä ensimmäisestä kierroksesta — mielipiteitä ja käsityksiä, palautetta ja kritiikkiä. Lähestulkoon kaikki toivat esiin sen lähtökohdan, että liikkumattomuuden kustannukset ovat yhteiskunnalle valtavat, siis työttömyyden kanssa samassa mittaluokassa, ja tämä meillä varmaan on se yhteinen motivaatio yli puoluerajojen, yli hallituskausien puuttua tähän ilmiöön. tuotiin myös esiin nimenomaan liikunnan tasa-arvon, liikuntaköyhyyden — tai mitä termiä kukakin halusi käyttää — ongelma. Se on varmasti hyvin luonteva silloin, kun puhutaan juuri siitä, mitä julkissektori voi asioille tehdä, mikä meidän velvollisuutemme on asioille tehdä: tuoda liikunta mahdollisimman lähelle, se mahdollisuus mahdollisimman lähelle jokaista suomalaista, ja nimenomaan koulutusjärjestelmän kautta esimerkiksi kasvattaa kansalaisia jo nuorena liikunnalliseen elämäntapaan, joka toivottavasti sitten säilyy läpi elinkaaren. Oikeastaan ainoa lähes yksinomaan negatiivinen puheenvuoro tuli sosiaalidemokraateilta, ja vastaan muutamiin näistä esiin nostamistanne huomioista: Ensinnäkin arvosteltiin, että lähestymistapa ei ole riittävän kokonaisvaltainen. Mutta tässähän nimenomaan lähestytään ihmisen koko elämänkaaren kautta, niin että kyllä tässä mielessä on hyvin kokonaisvaltainen lähestymistapa. Ja toiseksi arvosteltiin, että konkretia puuttuisi. Kuitenkin jokaiselle näistä elämänkaaren vaiheista, mitkä tässä selonteossa on määritelty, esitetään myös toimenpiteitä — yhteensä kymmeniä, jos käydään koko selonteko läpi. myöskin poikkihallinnollisuus hyvin huomioitu, mitä kritisoitiin ryhmäpuheenvuorossanne. Ja sitä kritisoitiin, että taustatyötä koko liikuntakentän kartoittamisessa ei ole tehty. Itse asiassa tästä tehtiin jo edustaja Harkimon johtamassa työryhmässä laaja taustatyö, joka oli tämän työn pohjalla, minkä lisäksi tämä Jyväskylän yliopiston selvitys teki valtavan taustatyön näiden faktojen selvittämisessä, eli uskallan torjua kritiikkinne vääränä.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-20 Olen täysin samaa mieltä ministeri Terhon kanssa siitä, että selvityksiä ja tutkimuksia on tehty todella paljon Suomessa ja pohjaa tälle hyvälle selonteolle on. Meillä on myös äärimmäisen hyviä käytännön malleja Suomessa. Tässä puhuttiin Islannista, heillä on hienoja malleja, mutta meillä on Suomessakin. Tästä Liikkuvasta koulusta muun muassa täällä nyt on toki puhuttu paljon, mutta esimerkiksi Jyväskylässä on tilojen käyttö aivan erilaista kuin monella muulla paikkakunnalla, eli siellä päiväkotien pihat ja koulujen pihat ovat hyvässä käytössä. Jyväskylässä koulujen iltapäiväkerhot on organisoitu useiden seurojen toimesta.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-20 kiitokset kaikille eduskuntaryhmille hyvistä puheenvuoroista ja vielä kerran ministerille selonteosta. Emme me liikunnasta saa kinaa aikaiseksi onneksi tässäkään salissa. Resurssien ollessa kohtalaisen vähäisiä meidän on opeteltava panostamaan juuri niihin, missä se panos—tuotos-suhde on kaikkein tehokkain liikunnan ja urheilun kannalta. Liikkuva koulu on ollut yksi niistä hankkeista, jotka ovat olleet äärimmäisen hyviä, ja olisi suotavaa, että tämä nyt laajenisi myös päiväkoteihin ja muillekin koulutusasteille. Lisäksi tuo kysymys alv:n osalta on mielenkiintoinen. Tällä hetkellä alv-käytännöt ovat hyvin hyvin sekavia. Meillä voi olla kolme eri liikkujaa tekemässä samaa hauisliikettä kolmella eri alv-kannalla.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-20 Ensinnäkin kiitos siitä, että suomalainen Islannin malli sai täällä laajaa kannatusta. Kiitos erityisesti keskustan edustaja Kososelle. Nostitte sen oikein hyvin esiin ja oikeastaan niillä samoilla elementeillä kuin SDP vaihtoehtobudjetissa. Se on suuri asia, ja toivottavasti saisimme esimerkiksi alueelliset pilotit liikkeelle, jotta pääsisimme tekemään käytännössä ja kokeilemaan asioita, miten voisimme kokonaisvaltaisesti auttaa perheitä, tukea harrastuksia ja samalla myös luoda työpaikkoja esimerkiksi seuroihin sitä kautta, että kunnat saisivat lisärahoitusta ja voisivat tukea seuroja. Mutta, arvoisa ministeri, se, mitä tarkoitin tämän kokonaisvaltaisuuden puutteella, on se suuri haaste esimerkiksi sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla ja käytännössä alueellisesti, miten saamme esimerkiksi alueellisen toimintamallin,
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-20 Täällä nousi parissa puheenvuorossa esille se, onko ihmisillä, kaikilla nuorilla varaa liikkua. Se on totta, että osa harrastusmaksuista on liian kovia, ja silloin pitää jokaisen kunnan minun mielestäni etsiä ne ratkaisut, miten kaikki pääsevät liikuntaan kiinni. Eri kyläyhteisöjen eri liikuntapaikoista pitää huolehtia. Ne ovat tärkeitä paikkoja paitsi nuorille myös sen kylän yhteishengelle ja niin edespäin. Esimerkiksi kotikyläni jääkiekkokenttä on kovassa huudossa, ja siellä henkisesti pata vie, Isomäestä puhumattakaan. Asenne tosiaan on se, mikä pitää oppia jo nuorena, jo ihan pikkulapsesta asti. Jos ei sitä silloin opita, niin viimeisiä vaiheita, missä voidaan saada oikeasti kiinni, on varusmiespalvelus. Miessukupolvi käy sen, ja siellä tulisi kiinnittää huomiota siihen, onko joku tämmöinen liikuntapudokas.