Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-13 Vero koskisi kaikkia tuotteita, joiden valmistukseen on käytetty muovia ja jotka on tarkoitettu säilyttämään tai suojaamaan. Myös muovipussit olisivat veron piirissä. Vero olisi jokaisesta muovipakkauksesta 2 euroa kilolta. Veron yhtenä tarkoituksena on ohjata uusiomuovin käyttöön ja ympäristöystävällisempien pakkausmateriaalien kehittämiseen. Sen vuoksi kierrätysmuovi ja aidosti biohajoava muovi olisivat verovapaita. Vero ei myöskään koskisi panttipulloja. Tämä aloite muovipakkausverosta jätettiin helmikuussa osana vihreän eduskuntaryhmän muoviavausta, jossa ehdotimme myös muita keinoja muoviroskan vähentämiseen ja muovin kierrätyksen lisäämiseen. Olenkin todella ilahtunut siitä, että hallitus päätti nyt kehysriihessä ryhtyä selvittämään muoviveron käyttöönottoa. Toivon, että tämä aloite avittaa hallitusta löytämään verolle hyvän toteuttamismallin. Arvoisa puhemies! Jätelain mukaan kaikessa toiminnassa on mahdollisuuksien mukaan huolehdittava siitä, että jätettä syntyy mahdollisimman vähän. Muovipakkausten ympäristökuormitus on merkittävä. Muovin raaka-aineena on fossiilinen öljy, eikä se maadu luonnossa. Valmistus kuluttaa luonnonvaroja ja energiaa. Muovipakkauksia valmistetaan vuosittain valtavasti. Pelkkiä muovikasseja käytetään Suomessa 300 miljoonaa kappaletta. Vuosittain maapallolla tuotetaan muovia 288 miljoonaa tonnia, ja suurinta osaa pakkauksista käytetään vain kerran. Maailman muovista mereen päätyy noin 10 prosenttia. Myös Itämeri kärsii muovijätteestä, sillä Suomen rannikoilta löytyvästä roskasta noin kolme neljäsosaa on muovia. Meressä kaloja ja muita merieläimiä kuolee, kun ne sotkeutuvat muovijätteeseen. Linnut, kalat ja kaikenkokoiset merieliöt luulevat helposti muovia ruuaksi. Ne saattavat nääntyä nälkään, kun muoviroska ei hajoa ruuansulatuskanavassa. Meristä muovi ei myöskään häviä vaan jauhautuu ajan kuluessa yhä pienemmiksi muruiksi eli mikromuoviksi. Ne keräävät itseensä ympäristömyrkkyjä ja kulkeutuvat ravintoketjussa ylöspäin meidän jokaisen lautaselle saakka. Muovia verotetaan jo nyt monissa Euroopan maissa. Irlannissa otettiin jo 15 vuotta sitten käyttöön muovipussivero, ja se on osoittautunut tehokkaaksi, sillä muovipussien käyttö on vähentynyt 90 prosenttia. Sekä irlantilaiset itse että kaupat pitävät veroa järkevänä ja hyvänä. Muovipakkausvero olisi toimiva ratkaisu myös Suomessa. Se vähentäisi muovipakkausten valmistuksen ja käytöstä poistamisen ympäristöhaittoja sekä lisäisi korvaavien ratkaisujen kysyntää. Arvoisa puhemies! Roskaantuminen ja muovijätteen päätyminen ympäristöön eivät voi jatkua nykyisellään. Kehityksen kääntämiseksi eivät riitä yksin kuluttajien valinnat, vaan tarvitaan lainsäädäntöä. Suomelle tarvitaan oma muovistrategia, kuten EU-tasolla on jo tehty. Nyt sellaista onkin ryhdytty valmistelemaan ympäristöministeriössä muovitiekartan nimellä. Tiekartan on määrä hahmottaa sellaisia toimia, joilla Suomi voi vähentää muovijätteen ja roskan aiheuttamia haittoja, tehostaa muovin kierrätystä ja edistää parempien tuotteiden suunnittelua. Toivon, että ehdotuksemme muovipakkausverosta löytää tiensä Suomen muovitiekarttaan. Sen vuoksi olisi hyvä, jos muoviveroa päästäisiin selvittämään heti eikä vasta työryhmän lopetettua työnsä syksyllä, kuten hallituksen kehysriihipäätöksessä todettiin. Sillä jos selvitys tehtäisiin nyt heti, sen voisi ottaa myös mukaan tiekartan toimenpiteisiin, kun sopiva malli löydetään. Toki olisi parasta, jos muoviverosta päästäisiin sopuun EU-tasolla, ja Suomen onkin edistettävä muoviveron käyttöönottoa EU:ssa. Mutta sitä ennen Suomi voi toimia edelläkävijänä ja ottaa muoviveron käyttöön kotimaassa. Tämä auttaisi myös yrityksiämme pääsemään eturiviin siinä vaiheessa, kun etsitään muoville korvaavia tuotteita. Olemme toimineet edelläkävijänä ennenkin. Nyt sen aika olisi taas.