Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-21 Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä puolustuspolitiikan peruslinja on selvä: yleinen asevelvollisuus, koko maan puolustaminen ja sotilaallinen liittoutumattomuus. Näitä linjauksia suomalaiset tukevat voimakkaasti, myös sitä sotilaallista liittoutumattomuutta. Yksimielisyyden tavoittelu isoissa asioissa on tärkeää, mutta pakotettu yksimielisyys ei ole oikeaa demokratiaa. Olemme jättäneet puolustusselonteon mietintöön vastalauseen. Esitänkin hyväksyttäväksi vastalauseen mukaiset neljä kannanottoa. Edellytämme, että Suomi—Ruotsi-puolustusyhteistyö ei saa johtaa sotilaallisesta liittoutumattomuudesta luopumiseen. Tuemme kuitenkin teollisen yhteistyön kehittämistä ja teollisen perustan lujittamista liittyen strategisiin suorituskykyhankkeisiin. Kyseenalaistamme HX-hankkeen mukaisesti mukaisesti tilattavien monitoimihävittäjien määrän ja hankintojen loppusumman. Vastustamme EU:n militarisointia. Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan syventäminen on mitä selkeintä liittovaltiokehitystä. Arvoisa puhemies! Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä pitää mahdottomana sitoutua esitettyyn puolustusmenojen kokonaiskonseptiin ilman tarkempaa arviota esitetyistä lisäresursseista. Suomen Nato-kriteerein laskettava puolustusbudjetin bkt-osuus on nyt noin 1,6 prosenttia, ja strategiset suorituskykyhankkeet nostavat tason 2 prosenttiin. Se on Naton vaatimus jäsenmailleen. Nato-standardin käytössä ei ole kyse vain laskentateknisestä menetelmästä vaan poliittisesta viestistä, että Suomi yltää vaaditulle tasolle. Emme pidä hyvänä, että Suomi on mukana asevarustelussa, joka kiristää entisestään turvallisuustilannetta Itämerellä ja Euroopassa. Nato-maille esitetty vaade puolustusbudjettien merkittävästä kasvattamisesta sataa suoraan merkittävimpien asekauppaa harjoittavien maiden ja niiden yritysten laariin. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä ei hyväksy EU:n militarisointia. Sotavoimin ei taistella massatyöttömyyttä, unionin sisäistä eriytyneisyyttä, talouskriisejä ja pakolaisongelmaa vastaan. Sotateollisen kompleksin rakentaminen ei voi olla se liima, joka pitää EU:n kasassa. Materiaa tärkeämpää on maanpuolustustahto ja se, kuinka organisaatiossa työskentelevää henkilöstöä kohdellaan. Organisaatioitten jatkuva muutos ja epävarmuus tulevasta heikentävät henkilöstön jaksamista. Taannoin Puolustusvoimien ruokahuolto siirrettiin Leijona Cateringille, ja se johti välittömästi työnteon ehtojen heikkenemiseen ja huomattaviin palkanalennuksiin. Vastikään eduskunnassa hyväksyttiin hallituspuolueitten äänin esitys laiksi Puolustusvoimista annetun lain muuttamisesta. Sen seurauksena Puolustusvoimiin jo työ- tai virkasuhteessa oleva siviili- tai sotilashenkilö voidaan pakottaa vasten tahtoaan sotatoimiin sotatoimialueelle. Takautuva lainsäädäntö on aina tuomittavaa ja erityisesti silloin, kun on kyse työntekijän perusoikeuksista sekä työntekijän terveyteen ja henkeen kohdistuvasta uhasta. Henkilöstön jaksamista ei paranna työnantajan sanelu ja sanktioitten voimalla tapahtuva uusien velvoitteitten käyttöönotto, josta työntekijöillä ei ollut aavistustakaan työ- tai virkasuhdetta solmittaessa. Arvoisa puhemies! Suomen tulee kaikessa kansainvälisessä yhteistyössä varjella kansallista liikkumatilaa ja itsenäistä päätöksenteko-oikeutta. Vasemmistoliitto edellyttää, että kansainvälisiin kriisinhallintaoperaatioihin on aina YK:n turvallisuusneuvoston tai Etyjin valtuutus. Lissabonin sopimuksen avunanto- sekä yhteisvastuulausekkeet ja niiden mukaisten velvoitteitten täyttäminen ovat aina kahdenkeskinen neuvotteluprosessi apua antavan maan ja sitä vastaanottavan maan välillä. EU-maiden enemmistön tai keskeisten jäsenmaiden tahto ei saa yhdenmukaisuuden paineessa muodostua automaattisesti pienempien jäsenmaiden kannaksi. Kansainvälisessä harjoitustoiminnassa tulee painottaa ensisijaisesti kansallista hyötyä. Myös kansainvälisten harjoitusten luonteeseen tulee kiinnittää erityinen huomio silloin, kun on kyse jostain ulko- ja turvallisuuspoliittisesti uudesta tai erityisen merkittävästä tekijästä. Kansainvälisessä harjoitustoiminnassa tulee estää erilaiset provokaatiot, jotka voivat olla joidenkin harjoituskumppaneiden tavoitteena Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittisen linjan testaamiseksi. Arvoisa puhemies! Sotilasliitto Nato tarjoaa Suomelle kumppanimaana mahdollisuutta syvällisempään yhteistyöhön. Kuitenkin esimerkiksi Nato-standardit