Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-09 yksi tämän vuoden teemoista: Verkostoituva Pohjola. Yksin me emme saa mitään aikaiseksi, vaan yhteistyöllä tämä maailma muuttuu ainakin asteittain paremmaksi. Puheenjohtaja Eerola viittasi jo kokoukseen, joka järjestettiin syyskuussa Kööpenhaminassa, jossa ideoitiin, miten EU-yhteistyötä pystyttäisiin tiivistämään Pohjoismaiden neuvostossa. Puheenjohtaja viittasi myös siihen, että aiemmin on käyty kiivasta keskustelua, mutta siinä kokouksessa keskustelu ei ollut kovinkaan kiivasta vaan pyrittiin löytämään niitä konkreettisia avauksia, miten saamme aktivoitua Pohjoismaista yhteistyötä EU-asioista ja mitkä ovat ne keinot, joilla Pohjoismaiden neuvoston ja EU-parlamentissa istuvien pohjoismaalaisten parlamentaarikkojen yhteistyö vahvistuisi. selvästi pystyimme nostamaan sieltä kolme asiaa: Identifioimme sellaisia kysymyksiä, joissa meillä on vahva yhteinen pohjoismainen intressi. Toinen on se, että kun on yhteinen intressi, niin haluamme myös toimia yksituumaisesti. Kolmantena olimme yhtä lailla samanmielisiä siitä, että pitää identifoida ne alueet, joissa Pohjoismaat ovat edelläkävijöitä EU:ssa ja voisivat näin toimia esimerkkinä myös muille maille, kuten esimerkiksi ympäristökysymyksissä olemme tällaisessa tilanteessa. Se, mistä siellä aavistuksen verran syntyi kiivailua, oli se, miten Pohjoismaiden EU-asioista vastaavien valiokuntien yhteistyö toimii. Minun näkemykseni meidän yhteistyömme on hyvää sekä edustajatasolla että virkamiestasolla. Usein kun on joku asia, vaikka nyt liittyen eurooppalaiseen ympäristölainsäädäntöön, niin on aivan helppoa ottaa yhteyttä kollegoihin Ruotsissa tai Tanskassa, mutta kollegoidemme puheenvuorot muista Pohjoismaista kuulostivat siltä, että heillä se yhteydenpito on aavistuksen hankalampaa. Pohdin sitä, mistä se johtuu, ja päädyin siihen, että siitä, että valiokunnat toimivat eri tavalla. Meillä Suomessa me olemme hyvin tietoisia siitä, minkälaista kantaa meidän ministerimme vievät eteenpäin, ja samoin se asia palautuu Suomen eduskuntaan hyvin nopeasti ja kumppanimme tietävät, että myös toimeenpano tapahtuu aika rivakasti. Näin tämä ei toimi noissa muissa maissa. Mutta yhtä lailla tämä vahva pohjoismainen ääni eurooppalaisessa keskustelussa hyödyttää sekä Eurooppaa että Pohjolaa, ja on aivan selvä, että Pohjola tarvitsee vahvaa EU:ta tässä murroksen ajassa. Sitten toinen asia, mihin puheenjohtaja Eerola kiinnitti huomiota, oli, että poikkileikkaava teema on rajaesteiden poistaminen. Se on kyllä sellainen asia, että siitä meillä varmastikin riittää puhuttavaa ja tehtävää vielä vuosikaudet eteenpäin. Mutta haluan ottaa tässä esiin, miten Suomessa toimii ainoana Pohjoismaista rajaestekysymyksiin keskittynyt neuvontatoimikunta, jossa Haloo Pohjola toimii koollekutsujana ja varsinainen hallinto tapahtuu Pohjola-Nordenin alla. Vuosia on toiminnassa takana jo 15. Tapaamisia Tapaamisia on vuodessa neljä kertaa. Eri ministeriöiden edustajat ovat paikalla, ja tärkeintä on keskinäinen tiedonvaihto ja luottamuksellisuus, mutta samalla myös välittömyys. Kaiken lisäksi näissä tapaamisissa on mukana rajaesteneuvoston Suomen edustaja, joka vie viestin aina suoraan rajaesteneuvoston kokouksiin.