Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-09 Arvoisa puhemies! Pohjoismaiden neuvoston työ on varsin antoisaa, ja meidän Suomen valtuuskuntamme paneutuu toimeen varsin ahkerasti, vaikka nyt ei sitten illansuussa enää salissa kovin moni meistä olekaan puheenvuoroa käyttämässä. Mielestäni Suomen ja Pohjoismaiden pitäisi tehdä huomattavasti tiiviimpää yhteistyötä edelleenkin. Me Pohjoismaiden neuvostossa monia asioita linjaamme ja viemme päätökseen, ja ne tulevat kansallisiin parlamentteihin käsittelyyn, mutta valitettavan vähän sieltä loppuviimein sitten kuitenkaan etenee toimeenpanoon. On myös sellaisia ikuisuuskysymyksiä, jotka kaipaisivat varmastikin vielä vahvempaa poliittista ohjausta myös ministeritasolta ja sitä, että niissä olisi koordinaatiota, koska monet näistä yhteispohjoismaisista asioista eivät ole vain yhden ministeriön asioita vaan ovat läpi leikkaavia. Siksi olisi tärkeää, että kaikki ne kauniit sanat aina Pohjoismaiden neuvoston kokouksissa, että olemme yhteistä perhettä, tulisivat myös toimeenpantua aina, kun palaamme kotimaahan. Erityisesti tällaisena aikana, kun Euroopan unionin kehitys on hieman epäselvää emmekä oikein tiedä, mihin suuntaan EU lähtee menemään, ja siitä on myös erilaisia ajatuksia, koen, että Pohjoismaat voisivat olla vieläkin integroituneempi alue ja osoittaa, että monin osin olemme onnistuneet erittäin hyvin purkamaan niitä kaupan esteitä, tukemaan sitä liikkuvuutta, mitä meillä on. Jos laskettaisiin vaikkapa hiihdon maailmanmestaruuskisamitalit yhteen, niin kyllähän Pohjoismaat menestyivät niissäkin erinomaisesti. Jos miettii ajankohtaisia asioita, niin kyllä yksi ikuisuusteema, jossa kyllä myös edistystä tulee säännöllisesti, liittyy rajaesteisiin, jotka myös valtuuskunnan puheenjohtaja täällä edessä esille otti. Joka vuosi niitä saadaan muutama aina ratkottua ja pois tiputettua, mutta valitettavasti paljon on vielä olemassa, ja niitä tuntuu aina putkahtelevan sitten uusiakin. Toivottavaa olisi myös, että ministeriöissä suhtauduttaisiin vakavasti näihin rajaestekysymyksiin eikä jätettäisi niitä ainoastaan vaikkapa ulkoministeriön vastuulle. Erittäin tärkeää ja ajankohtaista on myös se, että odotamme tässä keväällä julkaistavaksi Jorma Ollilan laatimaa energiaraporttia. Monet biotalouden ja uusiutuvan energian kysymykset yhdistävät Pohjoismaita, ja etenkin Suomella ja Ruotsilla on niissä paljon yhteisiä näkemyksiä. Me pystyisimme kyllä olemaan sellainen alue, joka pääsee ensimmäisenä irti fossiilisista polttoaineista. Samoin olemme käsitelleet Pohjoismaiden neuvostossa Poul Nielsonin työmarkkinaraporttia. Vaikka me ajattelemme Pohjoismaita yhteisenä markkina-alueena, niin kyllähän niitä pitäisi ajatella myös yhteisenä työmarkkina-alueena. Mutta valitettavan paljon tässä liikkuvuudessa on vielä esteitä, mitä tulee tutkintonimikkeiden yhtenäistämiseen tai lupakäytäntöihin tai ihan vaikkapa työttömyyskassamaksuihin. Valitettavasti nämä eivät siirry valtiosta toiseen edes Pohjoismaiden välillä. Keskiryhmät ovat tehneet aloitteen pohjoismaisesta kansalaisuudesta. Se tulisi lisänä omalle kansalaisuudelle. Mutta se auttaisi meitä. Esimerkiksi sosiaaliturvanumeroiden kanssa se, että ne olisivat kaikissa Pohjoismaissa vastaavia, auttaisi meitä jo monissa digitaalisen maailman asioissa. Toivottavasti se asia saisi laajaa tukea läpi puoluekentän Pohjoismaiden neuvostossa. Lopuksi ajattelin sanoa muutaman asian vielä liikennehankkeista, jotka ovat myös tuossa Suomen puheenjohtajuuskauden ohjelmapaperissa. Monet muut Pohjoismaat ovat ehkä olleet kunnianhimoisempia liikennekysymyksissä ja yhdistämään Pohjoismaiden kesken liikenneverkkoja. Valitettavasti Suomi tiukasta taloustilanteestaan johtuen ei ole kyennyt aivan samanlaiseen uraauurtavaan työhön. Toivottavasti Jäämeren rata ‑vaihtoehto ottaisi nyt harppauksia eteenpäin. Ennen sitä meillä olisi kuitenkin hyvinkin helppo toteuttaa noin 10 miljoonan euron hanke liittyen siihen, miten saamme Suomen ja Ruotsin rautatiet vihdoin yhdistettyä. Ainoastaan noin 12 kilometrin pätkä sieltä valtakunnanrajalta Torniosta ja Haaparannasta puuttuu. Se olisi mahdollista yhdistää, jos tahtoa olisi. Toivon, että siihen rahat pian löytyvät ja voimme luoda sitä kautta uuden satojentuhansien ihmisten työssäkäyntialueen Luleåsta Ouluun. Ihmiset ovat sitoutuneita pohjoismaiseen yhteistyöhön, ja toivon, että se etenee harppauksin eteenpäin.