Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa puhemies, värderade talman! On todella hienoa, että Suomen taloudella menee nyt paremmin ja myös työllisyysluvut näyttävät hyviltä — vi är på cirka 72 procent. Seuraavan tavoitteen tulee olla 75 ja pidemmän päälle 80 prosenttia. Valitettavasti näyttää kuitenkin siltä, että moni välttämätön uudistus työmarkkinoilla, kuten paikallisen sopimisen edistäminen ja ulkomaisen työvoiman tarveharkinnan poistaminen, jää tällä vaalikaudella tekemättä. får ta itu med dem under nästa regering i fall att det inte blir gjort. Suomen velkaantuneisuuden taittamisesta on puhuttu paljon tänään. Yksi asia, mikä minua huolestuttaa, on yksityishenkilöiden velkaantuminen. Vi har över partigränserna här jobbat väldigt mycket för att försöka förhindra och förebygga överskuldsättning, och som ett led i det här arbetet borde man absolut förnya betalningsanmärkningssystemet. Jag hoppas den lagmotion vi gjort här tillsammans partigränserna så snabbt som möjligt kommer att behandlas i positiv anda. Cirka 400 000 människor har i dag betalningsanmärkningar, och det att man ibland kan bli hängande kvar också flera år efter att själva skulden har betalts är inte riktigt klokt, och det är inte heller humant. En mer innovativ innovationspolitik är egentligen det som jag vill lyfta fram här i mitt anförande. När vi kämpar för att få upp sysselsättningen och också få framgångsrika exportföretag att satsa vidare i Finland i framtiden så behöver vi en mer innovativ innovationspolitik. innovationspolitik. Mielestäni siis tarvitsemme, arvoisa puhemies, innovatiivisempaa ja kestävämpää, innovaatioita tukevaa politiikkaa. Yksittäisten yritystukien ja rajattujen projektitukien sijaan ensisijaisen fokuksen tulisi olla systeemiajattelussa ja sitä kautta selkeisiin yhteisiin tavoitteisiin sitoutuneiden klustereiden tai konsortioiden tukemisessa. Toki moni innovaatiotuki tänäkin päivänä osittain valuu isojen yritysten kautta eteenpäin osallistaen hyvin sekä korkeakouluja että alihankkijoita, mutta nämä verovaroin rahoitettavat tuet eivät usein ole missään loogisessa suhteessa alojen tai alueiden omiin markkinaehtoisiin t&amp;k-panostuksiin, vientipotentiaaliin tai teolliseen jalostusarvoon. Yhtenä itsestäänselvänä mittarina voisi olla konsortion ja koko sen ekosysteemin kyky omalta osaltaan vastata etupainotteisesti Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin. Man borde alltså ha system som uppmuntrar till systemtänkande när man stöder innovationer till exempel kolla hur ett visst ekosystem, en värdekedja, ett visst kluster kan svara mot till exempel Paris klimatmålsättningar. Valtion kannattaa olla mukana erityisesti siellä, missä kasvaville markkinoille suuntautuneet vientiyritykset markkinaehtoisesti, siis itse, myös vahvasti panostavat tutkimukseen ja kehitykseen. Tarvitaan lisää sen tyyppisiä uutisia, mitä tässä hiljan tuli, kun esimerkiksi Wärtsilä päätti päätti 200 miljoonan euron teknologiainvestoinnista Vaasaan. För att Finland ska må bra, få upp också sysselsättningen, behöver vi satsningar på utbildning, forskning och innovation. Vi behöver en flexiblare arbetsmarknad och satsningar på välmående som stöder den enskilda människan i alla livssituationer.