Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-12 Arvoisa puhemies! 30 vuoden kokemuksella aluesairaalan hallinnosta ja parilla jaksolla hallituksen puheenjohtajana, valtuuston puheenjohtajana ja niin edelleen käsittelen tätä lakialoitetta, johon olen nimeni allekirjoittanut ihan harkitusti. Tässähän on kysymys siitä, että hallitusohjelmaneuvotteluissa haettiin säästöjä keskittämällä, ja yksi keskittämiskeino on nyt sitten ollut nimenomaan aluesairaaloista poistaa se leikkaustoiminta, joka tapahtuu anestesiassa. Sitä varten terveydenhuoltolaki on täällä eduskunnassa hyväksytty ihan viime vuoden lopulla ja tuli voimaan tämän vuoden alussa. Tätä perustellaan siis säästölakina, mutta jos mietitään, mitä tästä seuraa, niin kokonaistaloudelliset vaikutukset kansantaloudessa tulevat varmasti olemaan miinusmerkkisiä. Nyt kun aluesairaaloiden leikkauskapasiteetti poistuu, se on yli 10 prosenttia koko kapasiteetista, vastaavasti keskussairaaloihin ei tule yhtään lisää, ja se näkyy nyt jo, niin kuin täällä edustaja Essayah totesi, Kuopiossa, mutta tiedän tarkkaan myöskin, että se näkyy Turussa. Se on näkynyt jo varsin pitkään, vaikka niitä siirtoja ei välttämättä kaikkia ole vielä tehtykään. Esimerkiksi Ypäjällä ranteensa murtanut henkilö joutui käymään Turun yliopistollisessa keskussairaalassa neljä kertaa taksilla edestakaisin, ennen kuin pystyttiin keskussairaalaan ottamaan kipsattavaksi — neljä kertaa sitä ennen matka. Eli kokonaistaloudellisesti tämäntyyppisistä ratkaisuista ei varmasti tule säästöä, kun otetaan vielä sitten huomioon se, että aluesairaalatason kustannukset ovat keskussairaalan ja yliopistosairaalan kustannuksiin verrattuna hyvin minimaaliset. Forssan aluesairaalassa tehdään 40 prosenttia halvemmalla kuin Kanta-Hämeen keskussairaalassa edullisemmin kuin Turun yliopistollisessa keskussairaalassa, minkä minä hyvin ymmärrän, koska näiden keskussairaaloiden varustus on ihan toisenlainen. Kysymys kuuluukin, mitä tapahtuu. Leikkausjonot pitenevät, ja sekin on kansataloudellinen tappio, koska siellä jonossa varmaan on ihmisiä, jotka ovat työelämässä, vaikka tiedänkin, että aika monet työterveyshuollon kautta tapahtuvat leikkaukset tänä päivänä ohjataan muuta kautta. Meillä Forssassahan tilanne lähti siitä liikkeelle, että kun sairaanhoitopiirit muodostettiin vuoden 1991 alusta, niin aluesairaalamme silloin tuli osaksi Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiriä. Kävi kuitenkin niin, että sairaanhoitopiirissä oli lääkäreistä pulaa ja oli uhkana, että meillä toimivia hyviä kirurgeja oltaisiin oltu siirtämässä leikkaamaan Kanta-Hämeen keskussairaalaan. Eli meillä oli uhkana se, että meidän palvelutaso aluesairaalassa laskee ja vastaavasti siirtyy henkilökuntaa Kanta-Hämeeseen. Niinpä me teimme sitten ratkaisun, vuoden 2000 alusta otimme aluesairaalamme pois sairaanhoitopiiristä ja pistimme aluesairaalan ja perusterveydenhuollon eli terveyskeskuskuntainliiton yhteen, ja se on ollut erinomainen ratkaisu. Meillä on näyttöä tuloksista 16 vuoden ajalta siitä, millä tavalla säästöt syntyvät silloin, kun ei tarvitse mennä erikoissairaanhoitoon jonoon, kun ollaan samaa kuntayhtymää, hakemaan ensin lähete perusterveydenhuollosta. Meillä on henkilö, joka katsoo, kumpaan tuuttiin asiakas kuuluu, ja sitä kautta päästään aivan suoraan hoitoon. Ei ole jonoja. Meillä on ollut leikkaustoimintaa ja 26 erikoisalan poliklinikkatoimintaa, koska meillä kuntayhtymän johtaja Markku Puro tämän mallin rakensi periaatteella "lääkäri liikkuu, potilaat liikkuvat vähemmän", ja silloin yhteiskunnan kustannukset ovat myöskin huomattavasti alhaisemmat. Me olemme olleet vuosia THL:n tilastoissa terveydenhuollon kustannuksissa valtakunnan ensimmäisten kolmen joukossa, eli meillä on näyttöä. Varmaan arvaatte, että tämä nyt rakenteilla oleva sote-uudistus ja siihen liittyvä terveydenhuoltolain muutos iskevät meihin kaikkein eniten, ihan suoraan ajavat Forssan mallin niin sanotusti alas. Meillä oli tämä integraatio 16 vuotta, ja siitä on olemassa konkreettiset näytöt, että sillä todella säästyy, mutta niin kuin tiedämme, nyt kun sote-uudistusta rakennetaan, niin integraatiohan on saanut väistyä. Ovat tulleet ihan muut arvot tilalle, valitettavasti. Arvoisa puhemies! Tekonivelkirurgia soveltuu aluesairaaloihin erinomaisesti. Jos olisi vähän katsottu Ruotsista mallia, niin siellä on nimenomaan se, että ei siinä korkeimmassa tasossa niitä leikkauksia tehdä, vaan siinä keskitasossa, ja sitä Suomessa edustaa nimenomaan aluesairaalataso. Eli kyllä tämä uudistus on ollut suoraan valmistelussa sosiaali- ja terveysministeriössä virkamiestyönä, ja täällä tämän henkilön nimi jo mainittiinkin, jonka visio on se, että Suomessa on vain 12 keskussairaalaa jatkossa. Hän on minulle sen itse sanonut: ei tarvita kuin 12 keskussairaalaa. Eli ne 6 nykyistäkin keskussairaalaa ovat tämän esittelevän virkamiehen mielestä liikaa, aluesairaaloita ei ole ollenkaan, ainakaan kirurgisessa toiminnassa, jossa anestesiaa tarvitaan. Eli keskittämispolitiikka on ollut lähtökohta siellä ministeriössä, ja ilmeisesti on ollut vähän poliittisen ohjauksen puutetta, koska ne tahtotilat ovat niin keskeisesti siellä toteutuneet, mitä virkamiehellä on ollut. Tekonivelkirurgian kohdalla esimerkiksi meidän sairaalamme on erinomainen esimerkki. Kanta-Hämeestä käy Forssassa leikkauksissa aika moni siitä syystä, että meillä ei ole jonoja — hyvin lyhyet jonot, hoitoon pääsy on joustavaa ja turvattua, ja leikkaukset on hoidettu mallikelpoisesti. Mutta nyt sitten ensi vuoden alusta meidänkin sairaalamme leikkaustoiminta lakkaa. Sen takia pyysin myöskin tämän puheenvuoron, kun en viime viikolla tähän keskusteluun toisen tapahtuman johdosta millään päässyt, että haluan oikaista, kun täällä on sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja lukenut Kanta-Hämeen alueen lehtiä ja on väittänyt täällä, että "oli ilo lukea tänään lehdistä, että Kanta-Hämeen alueella, missä nämä muutokset ovat aiheuttaneet kovasti etukäteen kuohuntaa, Forssan aluesairaala ja hämeenlinnalaiset ovat päässeet sopimukseen työnjaosta ja arvio on, että vain neljä sairaanhoitajavirkaa tarvitsee siirtää Hämeenlinnaan". Haluan tämän sen takia oikaista, että vain on sovittu siitä, mitä meiltä siirtyy Kanta-Hämeen keskussairaalaan. Mitään ei ole sovittu eikä päätetty, mitä meille jää, mitä meille mahdollisesti jostain muualta tulee. Tämä on sitä niin sanottua yksipuolista tiedottamista, jota meidän seudullamme on harjoitettu jo varsin pitkään. Tietyistä syistä on luotu mielikuva, ettei ole muuta vaihtoehtoa kuin mennä sinne Kanta-Hämeeseen. Meillähän oli tarkoitus tehdä yhteisyritys Pihlajalinnan kanssa, mutta se sitten kaadettiin, poliitikoilta puuttui rohkeus se tehdä. Ja nyt sitten tällä hetkellä Forssan sairaalassa joudutaan aika pian miettimään esimerkiksi, mitä me teemme kirurgisella osastolla. Tähän saakka sen kirurgisen osaston kuormituksen on nimenomaan ratkaissut se, miten paljon meillä leikataan ja mitä leikataan. Ei päiväkirurgia tarvitse mitään osastoa. Eli tämä teksti, joka on toki löytynyt Forssan lehdestä, on yksipuolinen, ja haluan sen takia sen tässä eduskunnan pöytäkirjoihin oikaista. Me tiedämme sen, tuleeko meille mitään, korkeintaan vasta vuoden lopussa. Kiireisintä Kanta-Hämeen keskussairaalan näkökulmasta oli se, että pitää sopia heti se, mitä meiltä nyt sitten siirtyy terveydenhuoltolain mukaan. Ja totta kai se oli helppo sopia, koska se on laissa määritelty, mitä meiltä siirtyy. Mutta aika kuvaavaa on se, että Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin johtaja teki valituksen, kantelun, aluehallintovirastoon vaatien selvitystä, että mitä terveydenhuoltolaki tarkoittaa Forssan sairaalan kohdalla. Tämä kantelu tehtiin siinä vaiheessa, kun meillä oli yhteisyritysneuvottelut menossa. Eli tämä painostus on ollut aika kovaa, koska Kanta-Hämeen keskussairaalasta viime vuonna puuttui potilaita. Eli tässä on kysymys myöskin siitä, että halutaan