Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! En malta olla tarttumatta tuohon, mitä edustaja Elovaara sanoi koulussa työskentelevien aikuisten yhteistyöstä ja tietojen vaihdosta. Mielestäni nykyään ollaan menty tässä jo aivan liian pitkälle, enkä oikein tiedä, onko kyse liian tiukasta lain tulkinnasta vai mistä, elikkä kouluterveydenhoitaja ei saa kertoa enää yhtään mitään opettajalle. Jos lapsi on terveydenhoitajan luona normaalissa terveystarkastuksessa, niin vanhemmille tulee Wilma-merkintä, että lapsi on ollut poissa tunnilta — opettaja ei tiennyt, että lapsi on siellä terveydenhoitajalla — ja vanhemmat joutuvat selittelemään sitten Wilma-merkintöihin, että ei ole ollut luvaton poissaolo, että lapsi on ollut terveydenhoitajalla. Kun vanhemmat sitten ihmeissään kysyvät terveydenhoitajalta, että ettekö te aikuiset siellä koulussa keskustele keskenänne, että tällaisia turhia merkintöjä meille tänne tuodaan, niin vanhemmille sitten vastataan, että se ei kuulu opettajalle, jos lapsi on terveydenhoitajan luona, ja että terveydenhoitaja ei saa kertoa mitään lapsen asioita opettajalle. Tässä on minun mielestäni todella suuri virheellinen lain tulkinta, jos ajatellaan, että päivän aikana kaikessa toiminnassa koulun sisällä pitäisi ajatella lapsen etua. lapsen etua. Pitääkö meidän laissa myöskin jollakin tavalla täsmentää tätä, vai pitääkö ministeriön antaa uudenlaiset toimintaohjeet kentälle? Tämä asia varmasti vaikuttaa koulukiusaamisen selvittelyyn. Jos lapsi kertoo terveydenhoitajalle kiusaamisesta ja terveydenhoitaja ei saakaan kertoa siitä mitään opettajalle, niin eihän se ole normaali tilanne. Arvoisa puhemies! Hyvät edustajakollegat! Tässä lakialoitteessani esitetään säädettäväksi julkiseksi tehtäväksi luottotietorekisterin ylläpitäminen. Suomessa vallitsee iso ongelma maksuhäiriömerkintöjen oikeellisuudesta, niiden hallinnoinnista, niiden tarkastamisesta ja rekisteristä poistamisesta. Jo lähes 400 000 suomalaista on saanut maksuhäiriömerkinnän. Määrä vastaa lähes 10:tä prosenttia aikuisista kuluttajista. Maksuhäiriömerkinnän myötä ihmisen elämä hankaloituu monella eri tavalla, koska maksuhäiriömerkintä vaikeuttaa tai estää kokonaan asunnon vuokraamisen tai ostamisen, kotivakuutuksen, sähkösopimuksen, osamaksusopimuksen, puhelinliittymän ja muiden välttämättömyyshyödykkeiden sekä joskus myös työpaikan saamisen. Velan maksaminen ei poista rekisterimerkintää, vaan maksuhäiriömerkinnät säilyvät luottotietorekistereissä 2—4 vuotta. Erityisen ongelmallista on, että tällä hetkellä maksuhäiriörekisteri ei ole julkisen toimijan käsissä eikä julkinen palvelu, vaan sitä ylläpitää yksityinen yritys, Suomen Asiakastieto Oy, joka on pankkien omistama. Kansalaisilta on tullut palautetta aiheettomista maksuhäiriömerkinnöistä. Niitä on tapahtunut esimerkiksi ulosottomiehen virheen vuoksi. Virheellisiä merkintöjä ei ole kuitenkaan kaikissa tapauksissa korjattu. Tällöin ihminen asetetaan 2—4 vuodeksi luottotiedottomaan tilaan täysin syyttä. Eduskunnan oikeusasiamies nosti vuoden 2017 kertomuksessaan esiin oikeusministe-riön tietojärjestelmävirheestä aiheutuneet aiheettomat maksuhäiriömerkinnät. Esimerkiksi eräässä tapauksessa henkilö oli jättänyt ostamansa tuotteen maksamatta, koska se ei ollut hänen mielestään ollut luvatun mukainen. Velkomusoikeudenkäynnissä henkilö oli riitauttanut saatavan, mutta käräjäoikeus oli tuominnut hänet maksuvelvolliseksi. Tämän jälkeen henkilö oli maksanut laskun, mutta tuomio oli johtanut maksuhäiriömerkintään. Eduskunnan oikeusasiamies otti tämän asian tutkittavaksi ja totesi, että tapauksessa ei täyty maksuhäiriömerkinnän tekemisen perusteena oleva luottotietolain edellytys siitä, että merkinnän on osoitettava henkilön maksukyvyttömyyttä tai maksuhaluttomuutta. Eduskunnan oi- keusasiamiehen mukaan huomattava määrä velallisista oli saanut virheellisin perustein maksuhäiriömerkinnän. Tämä siis vuoden 2017 kertomuksessa. Oikeusasiamies totesi, että oikeusministeriön tietojärjestelmästä ei tulisi luovuttaa tällaisia luottotietolain ja henkilötietolain vastaisia tietoja luottotietoyhtiöille ja että velallisten oikeusturvan toteuttamiseksi on tärkeää, että tietojärjestelmän puutteellisesta toiminnasta johtuneet virheelliset merkinnät poistetaan luottotietorekistereistä ja vastaisuudessa estetään tällaisten tietojen luovutus luottotietoyhtiöille. On tullut kuitenkin ilmi, että virheellisiä maksuhäiriömerkintöjä ei ole poistettu, vaikka oikeusministeriö ehdotti, että luottotietorekisterin pitäjä poistaisi nämä virheelliset merkinnät rekisteristään. Näyttää sille, että merkintöjen tekemisessä ja hallinnoinnissa vallitsevat viidakon lait, ja koska maksuhäiriörekisterin ylläpitäminen ei ole julkinen tehtävä, virheellisiä merkintöjä ei saada korjattua. Ihmisten oikeusturva on näin ollen heikentynyt. Koska maksuhäiriörekisteri on yksityisen yrityksen käsissä, ei rekisterin oikeellisuuden valvonta kuulu nykyisin eduskunnan oikeusasiamiehen toimivaltaan. Kansalaisten oikeusturvan toteutumisen ja luottotietojen menettämiseen liittyvien epäkohtien korjaamisen takia luottotietotoiminta tulee säätää julkiseksi tehtäväksi. Tästä huolimatta yksityinen yritys voisi rekisteriä ylläpitää, mutta kun lakia muutettaisiin, niin se parantaisi luottotietojen asianmukaista ja yhdenvertaista käsittelyä sekä edistäisi virheiden korjaamista. Julkisen tehtävän valvonta kuuluu eduskunnan oikeusasiamiehen ja oikeuskanslerin valvonnan piiriin. Arvoisa puhemies! Ehdotan siis, että lisätään luottotietolain 33 §:ään uusi 2 momentti, joka kuuluisi seuraavasti: ”Jos luottotietotoimintaa harjoittaessa käsitellään henkilöluottotietoja, on luottotietotoiminta perustuslain 108 ja 109 §:ssä tarkoitettua julkisen tehtävän hoitamista ja kuuluu myös siten valtioneuvoston oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen valvontatehtävän piiriin.”