samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 asukkaista suuri osa eläkeläisiä, jotka saavat hyvin pientä eläkettä, kun taas täällä jossakin Kauniaisissa asuu — otetaan se ääriesimerkki — korkeatuloisia, hyväpalkkaisia ihmisiä. Totta kai siellä kuntaveron määrä on ihan merkittävästi suurempi, turha meidän on siitä väitellä. Se, mikä iso juttu tässä asiassa on, on se, että kun olemme tässä talossa päättäneet monina vuosina ennen tätäkin eduskuntaa, että verotusta on kevennetty, niin pienituloisten verotusta ja heidän asemaansa ei valtionveroja keventämällä voida helpottaa yhtään, koska pienituloiset eivät maksa valtionveroa senttiäkään, muun muassa ansiotulovähennyksen korottamisen tai jonkun muun keinon kautta kuntaveroja keventämään. Sieltähän se tulee, tämä efektiivinen veroprosentin määrä, mistä puhui edustaja Paatero, korkeasti arvostamani edustaja, Kuntaliitossakin ansioitunut henkilö, joka tietää nämä asiat paljon paremmin kuin minä. Sieltähän nämä syyt johtuvat. En haluaisi tässä millään lailla polemisoida, totean vain sen, että näin tässä on käynyt. Nyt meidän pitää pitää huoli siitä, että kun Suomi on päässyt vihdoin ja viimein tähän eurooppalaisen kasvun kierteeseen, positiiviseen kierteeseen, mukaan, niin sitä kierrettä on ylläpidettävä. Miten se pidetään? Meidän on pidettävä kustannuskilpailukykymme kunnossa. Kilpailukykysopimus tähän tähtäsi, ja siihen se pääsi. olimme noin 10 prosenttiyksikköä kilpailijamaitamme jäljessä, kun tämä hallitus aloitti. Ei kustannuskilpailukyky, millä me yritämme pärjätä maailmanmarkkinoilla, tule meille taivaan mannana niskaan, vaan meidän on itse se tehtävä. Aikanaan, kun euroon menimme, me valitsimme sen tien, että meidän on itse tehtävä se sisäinen devalvaatio. Ennenhän d-pillereillä hommat hoidettiin niin, että kun kustannukset nousivat, niin taas devalvoitiin, yksi tai kaksi tai kolme kertaa, — sitä mukaa kun kustannukset nousivat, niin rahan ulkoisella arvollahan sitä pelattiin. Valuutta-arvoa vähennettiin ja saatiin taas vienti vetämään, mutta siinä sitten valitettavasti kärsivät ne, joilla oli vähiten markkoja taskussa. Ei tämä ole tässä salissa oleville kenellekään outo ilmiö. Kannattaa muistaa nämä tosiasiat. Ja nyt sitten yksi asia, arvoisa rouva puhemies, lopuksi: se, että kun me katsomme tämän kansakunnan talouden kehitystä, eiköhän meidän kannattaisi vihdoin ja viimein — kun vihdoin ja viimein ollaan yhtä mieltä siitä, että biotalouden puolella on nyt päästy valtavin harppauksin eteenpäin ja kasvua on joka puolella Suomessa — lopettaa niiden hakkuurajoitusten ja muiden tällaisten tekeminen, ja yhdessä katsottaisiin eteenpäin ja hoidettaisiin ilmastopolitiikkaa siinä samalla ja lopetettaisiin tämmöinen keinotekoinen jarrujen päälle lyöminen siellä, missä sitä metsää ja biotaloutta on, eli Suomen maaseutukunnissa, joita suurin osa Suomen kunnista muuten
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 K:lla, että näin merkittävä valtion toiminta saadaan vihdoin ja viimein lain piiriin ja vakaalle pohjalle. Voin kokemuksesta sanoa — ja tunnenkin esimerkiksi Joensuussa olevassa Palkeissa työskenteleviä ihmisiä — että he ovat tehneet aivan erinomaista ja tuloksekasta työtä. En ole kuullut sen jälkeen, kun ne käynnistysvaikeudet ohitettiin, mitään muuta kuin pelkästään kiitoksia sen laitoksen toiminnasta. Palkeet on toiminut hyvin, ja se osoittaa sen, että tänä päivänä näistä Palkeista saaduista opeista ottaisi kyllä mielellään lisää hyötyä niin, että pyrittäisiin näitä valtion toimenpiteitä hajauttamaan ympäri maata, koska se on myös kansakunnan tulevaisuuden kannalta viisasta, sillä hajautettu järjestelmä toimii — jos niitä kriisejä joskus on tullakseen — yleensä silloin paremmin kuin keskitetty. Jos vähän katsoo tuonne isompaan maailmaan, silloin aikanaan, kun WTC:n tapahtumat olivat New Yorkissa, siellä keskitetty järjestelmä päätettiin sittemmin hajauttaa, kun todettiin, että siinä yhdessä valtavassa rysäyksessä meni valtava määrä isojen yritysten johtoa ja monen muun toimijan johtoa niin, että kyseisten toimijoiden hallinto ja toimenpiteet menivät lamaantumisen tilaan vähäksi aikaa. Meillä Suomessa pitäisi kyllä nostaa itseämme hieman niskasta ja
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Kiitos ministerille esittelystä. Tässähän, niin kuin ministeri totesi, on kysymys siitä, että saatetaan lain tasolle se, mikä on ollut asetuksen tasolla. Pääministeri Vanhasen kakkoshallituksen aikana, jolloin molemmat olimme sen jäseniä, tämä järjestelmä luotiin, ja varmasti se on ihan tarpeellinen. Kun ministeri täällä totesi, että ei ole kuulunut mitään, niin minun pyydättekö te kentältä välillä tietoja? Minulla on vain yksi kokemus: Kävin Luonnonvarakeskuksen Jokioisten yksikössä syksyllä kolmisen kuukautta sitten, kun he siirtyivät peruskorjattuihin, pienempiin toimitiloihin, ja siellä sain palautteen, että sitä voisi vielä kehittää. He kokevat, että tiettyjä asioita tehdään kahteen kertaan, ja sen takia vain vinkkinä, että olisi hyvä, että välillä voisi kysellä, että miten he, jotka tekevät ne työt, kokevat oman työnsä
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-12-13 tiedämme eräistä muistakin tahoista valtiolla — puhutaan vaikka Senaatista ja näin — että tulee monta kertaa palautetta ministerille saakka siitä, että ollaan vähän liian kovakorvaisia sille palautteelle. Minä itse ainakin ajattelen niin — tässä tietysti Palkeittenkin osalta pitää katsoa tätä, tulosohjaus on se paikka — että on semmoinen hyvä vuoropuhelu varsinkin näissä tehtävissä, vaikka
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 viime kesäkuussa, autoverolain muutosesityksen, jossa autoverotasot pyrittiin sopeuttamaan uuden mittaustavan mukaisiin päästöarvoihin siten, että verotasot säilyisivät ennallaan verrattuna tilanteeseen ennen mittaustapamuutoksen voimaantuloa. Jo tätä 1.9.2018 voimaan tullutta muutosta kesällä säädettäessä oli kuitenkin vahva epäilys, ettei muutos tee oikeutta isoille autoille. Muutos perustui komission tutkimuslaitoksen JRC:n tekemiin mallinnuksiin, eikä siis todellista tietoa ollut riittävästi luotettavien johtopäätösten tekemiseksi. Eduskunta edellytti tämän vuoksi lausumassaan, että valtiovarainministeriö seuraa muutoksen vaikutuksia verotuksen tasoon ja esittää niistä asiantuntijaselvityksen vuoden 2018 loppuun mennessä. Lausuman mukaan selvityksen antaessa aihetta korjaaviin lainsäädäntötoimenpiteisiin ministeriön tuli valmistella tarvittavat hallituksen esitykset viivytyksettä ja saattaa ne eduskunnan käsiteltäviksi. Arvoisa puhemies! Nyt ensimmäisessä käsittelyssä oleva esitys perustuu eduskunnan edellyttämään asiantuntijaselvitykseen ja siinä esitettyihin johtopäätöksiin. VTT Oy:n ja Trafin yhteistyönä tehdystä selvityksestä voidaan päätellä, että 1.9.2018 voimaan tullut muutos nosti verotasoa kookkailla autoilla. Tämän korjaamiseksi nyt esitetty verotaulukoiden tarkistus on perusteltu. Myös autoala on asiantuntijakuulemisessa ilmaissut tyytyväisyytensä lopputulokseen. Uusi verotaulukko tuottaa alan mukaan lähes veroneutraalin lopputuloksen. Lainmuutos on tarkoitettu tulemaan voimaan ensi vuoden alusta. Sitä kuitenkin sovelletaan esityksen julkistamisesta eli 3. joulukuuta 2018 lähtien. Verohallinto palauttaa liikaa maksetun autoveron viran puolesta.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Lakiin lisättäisiin säännös, joka mahdollistaisi automaattisen päätöksenteon taimikon varhaishoidon, nuoren metsän hoidon ja terveyslannoituksen tuen myöntämiseksi sekä sitten, kun toimet on tehty, lopullisesta määrästä päättämiseksi. Samalla muutettaisiin muutoksenhakua koskevaa säännöstä siltä osin kuin on kyse muutoksenhausta oikaisuvaatimuksen johdosta hallinto-oikeuden tekemään päätökseen. Mitä tässä nyt sitten selkokielellä tapahtui: tapahtui se, että kun Kemera-päätökset pitää tehdä EU-säännösten mukaan — etukäteen ennakkopäätös ja sitten, kun toimet on tehty, vielä jälkikäteen — ja tämä on vaatinut turhaa paperilla tehtävää käsityötä, niin nyt se automatisoidaan, aivan kuten monet veropäätökset. Oli aika mielenkiintoista, että oikeusministeriö vähän takkuili tämän asian kanssa ja ei olisi halunnut, että se menee eteenpäin, mutta kuitenkin sieltä sitten saatiin selvitykset, että näin voidaan voidaan toimia. Asia on erittäin järkevä, ja se poistaa turhaa työtä ja turhaa ajankäyttöä joutaviin asioihin, ja nyt Metsäkeskuksessa voidaan sitten keskittyä enemmän kehittämiseen. Samalla tietenkin päätöksenteko nopeutuu, ja voidaan olla paljon enemmän reaaliajassa.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 terveyslannoituksen tuen myöntämiseksi sekä tuen lopullisesta määrästä päättämiseksi. Tämä muutos on pieni ja tekninen mutta täysin oikeansuuntainen. Ajattelemmepa asiaa sitten yksittäisen suomalaisen metsänomistajan, kuntien, valtion tai kansantalouden näkökulmasta, nuorten metsien hoitaminen, hoitorästien hoitaminen, metsien kasvukunnosta huolehtiminen ja metsän mahdollisimman hyvän kasvukunnon varmistaminen ovat erittäin tärkeitä asioita. Asia on tärkeä niin talouden näkökulmasta kuin tänä päivänä yhä enemmän painottuvan ilmaston ja hiilensidonnan näkökulmasta. Hyvin hoidettu, hyvin kasvava metsä sitoo hiiltä. Kiihtyvä metsien hiilensidonta synnyttää sitä hiilinielua, jonka koosta täällä on viime viikkoina käyty välillä kiivastakin väittelyä. Hiilinielujen koosta on erilaisia näkemyksiä, mutta siitä taitavat kaikki olla samaa mieltä, että hyvin hoidettu metsä sitoo hiiltä kaikkein tehokkaimmin. Arvoisa puhemies! Kuten alussa totesin, tämä lakimuutos on pieni, ja valiokunta oli siitä täysin yksimielinen, mutta lakimuutos on täysin oikeansuuntainen.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Aikaisemmalta uraltani olin yksityismetsätalouden puolella yli 20 vuotta juuri näissä metsänparannus- ja muissa tehtävissä, ja silloinhan taimikon hoito todella tehtiin niin, että ainoa sopimus, mikä tehtiin ennen taimikon hoitoa, oli maanomistajan kanssa tehty sopimus siitä, että homma tehdään, ja esitettiin samalla maanomistajille kustannusarvio. Sitten kun työ oli tehty, niin tehtiin se toteutusilmoitus, yksi ainoa paperi, joka meni Metsäkeskukseen, jonka perusteella rahoitus tuli. Elikkä silloin ei ollut tässä asiassa ollenkaan byrokratiaa, byrokratiaa Ihmettelin silloin, kun tämä byrokratia pikkuhiljaa hiipi takaisin yksityismetsätalouden puolelle. Nythän tässä ollaan näköjään sitten palaamassa taas vanhaan hyvään menettelyyn, että oltaisiin tämmöisen automaattimenettelyn piirissä. On itsestäänselvää, että kun yhteiskunnan varoista jaetaan joitakin tukia, siihen liittyy aina kontrolli ja tarkastukset, otantatarkastukset, mikä lienee tällaisissa tapauksissa se kaikkein parhain menettely, mutta ehdottomasti tällainen menettely, jossa taimikon hoidot tehdään nopeasti, juohevasti ilman byrokratiaa ja sitten otantatarkastuksella tehdään, on se ainoa oikea tie. Kun mennään sitten muihin menettelyihin, joita nyt tässä on kokeiltu, niin se on aina tappio koko yksityismetsätaloudelle, koska se vähentää sitä todellista työmäärää, ohjaa rahoja väärään paikkaan eli byrokratiaan, ja mikä pahinta, se metsä jää hoitamatta. Elikkä tässä asiassa ollaan palaamassa näköjään vanhaan hyvään aikaan, vaikka vanhoja ei saisi muistella, mutta nyt oli pakko. Arvoisa rouva puhemies! Samassa yhteydessä haluan tämän ilmastonmuutoksen myötä sanoa metsien hyvästä hoidosta, että kuten edustaja Viljanen erinomaisessa puheenvuorossaan äsken sanoi, hiilensidonta onnistuu vain hyvin kasvavassa metsässä. Semmoinen suojeltu metsä, joka ei kasva ja lahoaa pystyyn, sehän on hiilen tuottaja, ei hiilen sitoja. Mutta tässä asiassa tärkeintä olisi nyt huomata, että kun Kemera-lakia ollaan ensi vuosikymmenen alussa muuttamassa, uusimassa kokonaan, niin toivoisin, arvoisa puhemies, että uudessa laissa otettaisiin metsien metsien terveyslannoitus paljon jämäkämmin esille. Pitää muistaa, että kun esimerkiksi hakkuita lisätään, harvennushakkuita nimenomaan, niin metsistähän totta kai poistuu hiiltä tasoittaisi metsien happamuutta. Suomen maaperäthän tunnetusti ovat happamia. Toivon, että uudessa Kemera-laissa otetaan tämä esille, koska nimenomaan happamuuden oikea säätö ja ravinteiden oikea taso lisäävät helposti monta monta mottia hehtaarille metsien kasvua per vuosi, ja kun Suomessa metsää on yli 20 miljoonaa hehtaaria, niin jos saadaan vaikka yksi motti hehtaarille lisäkasvua muutamilla alueilla, niin saavutamme nopeiten sen hyödyn, mikä ilmastonmuutosta palvelee, elikkä puuta lisää vähällä vaivalla.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 ja nuoria metsiä ja mitä enemmän niitä terveyslannoitetaan, sitä enemmän metsät kasvavat. Tämä on juuri se asia, mihin tulevaisuudessa kannattaa panostaa, että saamme sitä metsien kasvua ja yhä suurempaa hiilinielua syntymään. tästä varsinaisesta lainsäädännöstä: Olemme olleet edellisissä Kemera-mietinnöissä huolissamme siitä, miten paljon pienissä hankkeissa rahaa jää välille ja vain pieni osa siitä Kemera-rahoituksesta menee varsinaiseen toimintaan. Nyt tässä itse asiassa siihenkin on tulossa parannusta niin, että enemmän rahaa jaettavaksi siihen varsinaiseen työhön säästyy.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Kemera-lain uudistamisessa ja yleensä näissä taimikon- ja metsänhoitoasioissa kannattaisi muistaa se, että meillä on viime vuosina tapahtunut valtaisa metsänomistajarakennemuutos. Yhä harvempi metsänomistaja asuu siinä metsänsä lähellä, jolloin näiden taimikoidenhoitojen ja muiden metsänhoitotöiden tekemiseen tarvitaan työvoimaa. Toki moni metsänomistaja edelleen sitkeästi tekee näitä töitä. Arvostan suuresti sitä panosta, minkä metsänomistajat omaan metsäänsä ovat vuosien saatossa antaneet, ja toivon mukaan työ jatkuu ja uudet sukupolvet ottavat vastuun metsien hoidosta. Mutta tulevina vuosina Kemera-lain uudistaminen tulee erittäin tärkeään aikaan. Meidän on saatava tähän maahan semmoinen Kemera-laki, joka antaa semmoisen pienen porkkanan, joka kannustaa ihmisiä hoitamaan omia metsiään ja myös palkkaamaan sinne metsäänsä ammattimetsurin töihin. töihin. Todella hiilensidontaa kun ajatellaan, taimikkovaiheessa tehty taimikonhoito on ensiarvoisen tärkeä sen metsän alkukehityksen kannalta, ja jatkokehityksen kannalta sitten ajallaan tehdyt harvennushakkuut ovat se seuraava porras. Sen jälkeen on järkevää harkita sitä äsken mainitsemaani metsän terveyslannoitusta, joka näkyy esimerkiksi tuolla kotiseudullani Pohjois-Karjalassa ja myös tuolla Savon alueella. Siellähän on vanhoja, isoja, valtavia kaskialueita, ja näillä kaskialueillahan maaperässä on tämmöinen hivenravinnepuutos, muun muassa boori sieltä puuttuu aika monelta metsäkuviolta, ja muun muassa taimikoissa ja varsinkin kuusikoissa se näkyy erittäin voimakkaina kasvuhäiriöinä, ja tämä kasvuhäiriö ei ole millään muulla korjattavissa kuin järkevästi suunnitellulla terveyslannoituksella. tehdään oikeaoppisesti, silloin varmistetaan metsän hyvä kehitys ja ennen kaikkea saadaan se sato talteen, mihin on pyritty. On totta, että metsienhoidon sijoitus tänä päivänä poikii tuottoa vasta vuosikymmenten päästä. Se on pitkäjännitteistä työtä, mutta katsokaapa ympärillemme, hyvät ystävät, me olemme sotien jälkeen tuplanneet metsien puuvaraston, ja metsien kasvu on yli kaksinkertaistunut. Nyt me pystymme nauttimaan näistä hedelmistä, mitä isämme ovat aikoinaan tehneet sitkeästi vuosikymmeniä ajattelematta ollenkaan sitä, että se tuotto on siellä vuosikymmenten päässä. Samaa perinnettä pitää eduskunnassa meidän jatkaa nyt, että annamme siihen mahdollisuuden. Kysymys on yksistä kymmenistä miljoonista euroista per vuosi, mutta se määrä työtä, minkä se luo Suomeen... Jos joku rohkenee vielä katsoa sen verran pitemmälle, että katsotaan, mikä teollisuus Suomeen on luotu metsien avulla, niin se on tietenkin metalliteollisuus, kemianteollisuus ja monta muuta. Sähköpuoli on kehittynyt valtavasti nimenomaan metsien ansiosta, koska koneita ja laitteita on pitänyt ruveta suunnittelemaan, jotta sahat pelaavat sellutehtaat pelaavat ja niin edelleen. Tämä on Suomen kansallinen etu, ja toivon, että tässä talossa tästä asiasta vallitsisi loistava yksimielisyys. Sitä suorastaan jään odottamaan.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esityksessä ehdotetaan muutettavaksi rintamaveteraanien kuntoutuksesta annettua lakia. Jatkossa vuosien 39—45 sotiin osallistuneille rintamaveteraaneille, joilla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelutunnus tai rintamatunnus korvataan kotona asumista tukevat palvelut. Valtiokonttori korvaisi tästä kunnille ja kuntayhtymille aiheutuneet kustannukset. Kunnat ja kuntayhtymät järjestävät nykyisin rintamaveteraaneille kotona asumista tukevia palveluita Valtiokonttorin maksaman määrärahan puitteissa, mutta palvelut ovat olleet erilaiset kuin sotainvalideille maksettavat tuet. Jatkossa rintamaveteraanit ja sotainvalidit ovat yhdenvertaisessa asemassa kotona asumista tukevien palveluiden osalta. Esityksessä ehdotetaan, että rintamaveteraaneille mahdollistettaisiin samansisältöiset kotona asumista tukevat palvelut kuin sotainvalideille sotilasvammalain perusteella. Mielestäni tämä on ainut ja oikea päätös, ja voi vain ihmetellä, miksei tätä päätöstä ole tehty jo aikaisemmin. Arvoisa rouva puhemies! Toivoisin, että myös vuonna 1926 syntyneet näihin sotiin osallistuneet rintamaveteraanit saisivat samat tuet, ja toivottavasti näin onkin. Olen ehkä vajavaisesti lukenut tämän hallituksen esityksen tältä osin.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Vaikka rintamaveteraaneille on annettu kotona asumista tukevia palveluja valtion myöntämän määrärahan puitteissa jo nykyisen sääntelyn nojalla, vahvistaa tämä esitys valiokunnan näkemyksen mukaan veteraanien oikeutta saada näitä palveluja sekä laajentaa jossakin määrin korvattavia palveluja. Valiokunta pitää myös periaatteellisesti tärkeänä, että ehdotuksella selkeytetään rintamaveteraanien oikeudellista asemaa sekä vahvistetaan heidän oikeuttaan kotona asumista tukeviin palveluihin tämän lainsäädännön tasolla. Sosiaali- ja terveysvaliokunta käsitteli tänään myöskin merkittävän lakialoitteen, jossa kaikkien puolueiden yhteisellä sitoumuksella esitetään, että sotilasvammalain mukaiseen hoitoon oikeuttavan vamman haitta-asterajaa lasketaan 20 prosentista 10 prosenttiin. Jatkossa siis helpotetaan niiden sotainvalidien pääsyä valtion kustantamaan hoitoon ja kuntoutukseen, jotka eivät pärjää yksin kotona. Laitoksessa annetun huollon korvaamisen laajentaminen aloitteen mukaisesti merkitsee olennaista etua asianomaisille invalideille ja helpottaa siten heidän asemaansa. On todettava, että juuri tämän hallituksen esityksen käsittelyn aikana valiokunnassa asiantuntijakuulemisessa saimme tietää, että mahdollisuus olisi myöskin laskea tätä tätä vamman haitta-asterajaa, ja valiokunta yksimielisesti kaikkien puolueiden yhteisellä sitoumuksella päätti tarttua tähän valiokuntakuulemisissa kuultuun asiaan ja tehdä tämän lakialoitteen, joka siis tänään on nyt myöskin sitten valiokunnassa käsitelty ja on tulossa tänne istuntosaliin. Siten voi todeta, että asiantuntijakuulemiset ovat tärkeä osa eduskuntatyötä, jossa myöskin voidaan tehdä hyvää, kun tarkkana siellä olemme ja yhteinen halu siihen on.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! On aivan erinomaista, että nyt saadaan vihdoin ja viimein tämäkin asia menemään eteenpäin. Veteraanien kotiin vietävät palvelut ovat entistä tärkeämpiä, koska monen veteraanin kuntohan on, niin kuin tiedetään, heikentynyt vuosien saatossa, ja kun keski-ikä lähentelee 95:tä vuotta, niin jokainen ymmärtää, että silloin hoivantarve kasvaa ihan varmasti. Aivan äsken kuulimme edustajan suusta tämän juuri valiokunnasta tulossa olevan lakiesityksen, jossa kaikille veteraaneille suodaan samat palvelut, mitkä invalideille, kun haitta-aste on 10 prosenttia, kaikille saadaan nämä samat palvelut järjestymään lain nojalla ja niin, että valtio kustantaa sen hoidon kokonaisuudessaan. Tämän me olemme kunniakansalaisillemme velkaa. Tiedän omasta kokemuksestani, kun itsekin jonkun verran näissä erilaisissa tehtävissä olen tätä asiaa vienyt eteenpäin, että monessa kunnassahan veteraanien palvelut ovat erittäin hyvällä tasolla. Siellä toimii erittäin aktiivisia ihmisiä, jotka omalla panoksellaan tekevät arvokasta työtä yhteistyössä kunnan ja seurakuntien kanssa veteraanien hyväksi, veteraanien leskien hyväksi, sotaorpojen hyväksi. Vaikka veteraani siirtyy viimeisen iltahuudon jälkeen tuonilmaisiin, niin ei tietenkään veteraanin leskeäkään siinä yhteydessä unohdeta vaan häntäkin autetaan ja hoidetaan kunniakkaasti loppuun saakka.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 puhemies! On todella hienoa, että sotiemme veteraanit saavat nyt kotiin vietävät palvelut riippumatta siitä, onko kunnassa paljon vai vähän veteraaneja, onko siellä ollut aktiivisessa käytössä tuo raha, loppunut kesken vai ei. ei. Ennenkinhän näitä kotiin vietäviä palveluita oli hyvin tarjolla, mutta joissakin kunnissa aiheutui ongelmia siitä, että rahoitus ei sitten riittänyt. Nyt tämä oikeus on ikään kuin subjektiivinen, ja se on mahtava juttu. Samoiten on hieno asia se, että haitta-asterajaa saatiin nyt laskettua 10 prosenttiin. Vaikka invaliditeettiaste ei olisikaan kovin korkea, se haitta-aste on ollut koko elämän kuormana, ja on aika harmillista, että siellä on ollut tällainen väliinputoajaryhmä, joka ei sitten esimerkiksi näihin sotavammalain oikeuttamiin kuntoutuksiin tai asumismuotoihin ole päässyt. Veteraanit ovat sillä urheudellaan, mitä he sotien aikana osoittivat, rakentaneet tämän Suomen, ja kyllä meidän on nyt vain se velkamme kannettava. On hienoa, että aika moni suomalainen tekee myös vapaaehtoistyötä. Monesti voimme jo pelkästään kuuntelemalla, käymällä kylässä,
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Meillä on viimeiset hetket antaa kaikki kiitoksemme ja tukemme maatamme puolustaneille sotaveteraaneille, meidän kunniakansalaisillemme. On tärkeää, että jokainen veteraani saa kotiin vietäviä palveluja ja että näin valtion tuen turvin voimme sen taata ihan joka kuntaan, ja toivon myös, että jokaisessa kunnassa tehdään työtä sen eteen, että joka ikinen sotaveteraani ja lotta tavoitetaan, niin että he saavat kotiin avun ja tuen. Edustaja Salonen kertoi edellä myös, että kaikkien puolueiden yhteisin voimin ollaan hyväksymässä lakialoite, joka parantaa kaikkien sotainvalidien asemaa, myös kaikkein lievimmin invalidisoituneitten sotainvalidien asemaa, joilla on koko elämänsä ajan ollut kuitenkin tämä invaliditeetin taakka kannettavanaan. Monella veteraanilla on myös sirpale sielussaan, vaikka fyysisiä vammoja ei olisikaan. He tarvitsevat kaiken sen tuen ja avun, mitä me voimme antaa heille. Edustaja Hoskonen nosti puheenvuorossaan esille myös sotaorpojen tilanteen, ja toivon itsekin, että myös sotaorpojen asemaan saadaan parannusta. Heillä on monella ollut karu lapsuus, joka on vaikuttanut koko heidän elämänsä ajan. Hauraat ja iäkkäät veteraanit ovat joukossamme enää vain hetken. Itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla kaikkein vaikuttavimpia keskusteluja ja kohtaamisia oli juuri näiden veteraanien kanssa, meidän
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! On aivan totta, että kovin pitkään meillä ei ole enää tätä kunniavelkaa maksettavana, ja sen vuoksi onkin ollut kovin ikävää, niin kuin valiokunta kuuli, että kunnissa tilateet ovat vaihdelleet, vaikka periaatteessa olemme ajatelleet, että veteraanien osalta nämä palvelut ovat heille yhtäläisesti saatavilla. Rintamaveteraanit ovat siis olleet hyvin eriarvoisessa asemassa riippuen siitä, missäpäin Suomea he ovat asuneet, ja tämä ei tietenkään ole ollut oikein. Aivan kuten edustaja Karimäkikin totesi, nyt on tärkeää myöskin, että tieto lähtee kunnille ja kunnat aktivoituvat — myöskin ne kunnat, joissa tässä on nyt sitten kuntoon laitettavaa. Minäkin kannan huolta sotaorvoista ja ja tiedän, että he osittain kokevat jääneensä täysin ikään kuin huomiotta. Nyt kun tiedämme, että veteraanien joukko harvenee, niin minusta olisi tärkeää lähteä luomaan
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! Sotaveteraanien koti‑ ja avopalvelut päätettiin — voi sanoa, että viimeinkin — laajentaa koskemaan kaikkia sotaveteraaneja, koska aikaisemmin sotainvalideilla on ollut laajemmat oikeudet verrattuna rintamaveteraaneihin.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Kuten täällä monet kollegat ovat jo todenneet, minäkin olen erittäin tyytyväinen siitä, että kaikki veteraanit pääsevät nyt samantasoisten, samanlaisten kotiin vietävien palveluiden piiriin asuinpaikasta, kotikunnasta, sijainnista riippumatta. On erittäin hyvä ja oikein, että jatkossa emme joudu tekemään luokitteluja, erilaisia jakoja heidän välillään, jotka olivat valmiita ja asettivat koko elämänsä alttiiksi sodan vaaroille Suomen itsenäisyyden varmistamiseksi ja Suomen itsenäisyyden puolustamiseksi. Olen erittäin tyytyväinen, että me tänään täällä voimme olla vahvistamassa lakia, jolla omalta osaltamme olemme maksamassa sitä kunniavelkaa, joka meillä veteraaneille ja heidän koko sukupolvelleen on. On erittäin hienoa, että tämä lakiesitys on nauttinut kaikkien eduskuntaryhmien jakamatonta luottamusta ja tukea ja että tämä asia nyt vihdoinkin etenee.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 ainoastaan valiokuntamme käsittelystä ja valiokuntamme mietinnöstä sen, että koulutuskorvauksen laajentaminen ehdotetulla tavalla lisää mahdollisuuksia toteuttaa terveydenhuollon ammattihenkilöiden työnjaon kehittämistä, siis tätä kehittämistä, jota olemme kuluneina vuosina harjoittaneet niin lääkäreiden kuin sairaanhoitajien työnjaossa. Valiokunta korostaa, että koulutuksessa tulee varmistua siitä, että sairaanhoitajien osaaminen vastaa rajatulta lääkkeenmääräämiseltä edellytettävää tasoa. Valiokunta katsoo myös, että rajatun lääkkeenmääräämisen edellyttämän koulutuksen korvaamiseen on varattava riittävät määrärahat eikä lääkkeenmääräämiskoulutuksen kustannusten korvaaminen saa heikentää muiden koulutuskorvausten tasoa. Lisäksi valiokunta piti niin tämän hallituksen esityksen kohdalla kuin myöskin aikaisemman sosiaalialan koulutusta koskevan esityksen kohdalla tärkeänä sitä, että niin sosiaali- kuin terveydenhuoltoala ovat vastaavanlaisessa asemassa keskenään. Eli sellaisten seikkojen, joita terveydenhuoltoalalla korvataan ja joissa valtio on mukana, tulisi olla myöskin sosiaalialalla mukana. Näin ei nyt ole, ja toivomme, että sitä jatkossa pystytään parantamaan, koska jos haluamme puhua yhtenäisestä sosiaali- ja terveydenhuollosta, niin meidän on myöskin kohdeltava niin sosiaali- kuin terveydenhuollon alan ammattilaisia yhtäläisellä, vastaavalla tavalla.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevaa lakia. Tätä esitystä on monessa eroperheessä odotettu. Tässä esityksessä lain yleisiä säännöksiä lapsen huollon ja tapaamisoikeuden sisällöstä ehdotetaan täsmennettäväksi. Uusia säännöksiä tulee muun muassa huoltajien velvollisuudesta suojella lasta väkivallalta, vaalia lapselle läheisiä ihmissuhteita ja myötävaikuttaa tapaamisoikeuden toteutumiseen. Myös lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan asian ratkaisemisessa huomioon otettavia tekijöitä ehdotetaan täydennettäväksi. Nämä kaikki uudistukset ovat sellaisia, että luulisi niiden jo olevan sivistysvaltiossa voimassa — vaan kun eivät ole. Lakiin ehdotetaan lisättäväksi vasta nyt säännökset, joiden mukaan vanhemmat voivat sopia tai tuomioistuin voi päättää, että lapsi asuu vuorotellen kummankin vanhempansa luona. Jatkossa lapselle voitaisiin vahvistaa oikeus tavata myös hänelle erityisen läheistä henkilöä. On ollut varsin erikoista ja lapsen etua haittaavaa, ettei hän ole saanut toisen vanhemmista sen kieltäessä tavata esimerkiksi isovanhempiaan. Mielestäni tämä seikka tulee viimeistään nyt kirjata vahvasti tähän lakiin. Lapsella voi olla myös muita, perheen ulkopuolisia henkilöitä, jotka ovat hänelle tärkeitä ja rakkaita. Vanhempien avioero ei saa katkaista tällaisia suhteita. Yhtenä tärkeimmistä seikoista on mielestäni tässä esityksessä, että jatkossa lapsen vanhemmalla on velvollisuus ilmoittaa etukäteen toiselle vanhemmalle aikomuksestaan muuttaa asuinpaikkaansa, jos muutolla on vaikutusta lapsen huollon tai tapaamisoikeuden toteutumiseen.
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! Juttelin pari vuotta sitten erään huolestuneen isän kanssa, joka kertoi oman tarinansa lasten huoltajuudesta avioerotilanteessa. Pitkän puhelinkeskustelun aikana tulin varsin vakuuttuneeksi voimassa olevan lain epäkohdista. Tuon isän tapauksessa tapauksessa lapsen huoltajuus oli äidillä, joka toistuvasti syyllistyi väkivaltaan ja päihteiden runsaaseen käyttöön. Isä oli pyrkinyt tekemään kaikkensa lapsensa saamiseksi ilmeisen karmeasta tilanteesta turvaan. Viranomaiset eivät olleet millään tavoin ottaneet isän huolta todesta. Tuon isän kokemuksen mukaan viranomaiset ensisijaisesti menivät avioerotilanteessa aina äidin tueksi isää syrjien. Mitä enemmän isä yritti lastaan turvaan, sitä vaikeammaksi lakisääteiset tapaamisetkin menivät. Isä oli lannistuneen epätoivoinen ja jäi odottamaan uuden lain mukanaan tuomia toivottavia muutoksia. Nyt käsittelyssä on uudistettu laki lapsen huollosta, joka koskee kaikkia lapsia. Monia minulle soittaneen isän toivomia parannuksia on lakiin saatu kirjattua. Muutoksella me lainsäätäjät haluamme viestittää asiaa käsitteleville viranomaisille, että molemmat vanhemmat voivat olla tasavertaisia huoltajia myös avioeron jälkeisessä tilanteessa. Kaiken keskiössä on ja pitää olla lapsen etu ja hänen oikeutensa molempiin vanhempiinsa. Tällä muutoksella myös yhteyttä ottaneen isän tilanne muuttuisi täysin. Toinen merkittävä uudistus on vieraannuttamisen kieltäminen jopa uhkasakon avulla. Toisella vanhemmalla ei ole jatkossa oikeutta estää saati kieltää lasta tapaamasta molempia vanhempiaan. Nyt kuulee aivan liian paljon esimerkkejä siitä, kuinka huoltajaksi määrätty äiti pyrkii kaikin keinoin estämään lapsen isän tapaamista — lapsen kasvun ja kehityksen kannalta järkyttävää vallankäyttöä lasta hyväksi käyttäen. Tällainen käytös on syytäkin saada pois lasten elämästä. Tämäkin muutos parantaisi yhteyttä ottaneen isän tukalaa tilannetta. Myös lapsen oikeutta tulla kuulluksi ja osallistua häntä koskevien asioiden käsittelyyn nyt vahvistetaan. Lapselle voidaan vahvistaa tuomioistuimen päätöksellä oikeus tavata hänelle erityisen läheistä henkilöä. Tämä auttaa vaikeissa erotilanteissakin esimerkiksi lapsen ja isovanhempien tai muiden läheisten henkilöiden tilannetta. Uudistuksen myötä vuoroasuminen tunnustetaan lapsenhuoltolaissa. Tähän liittyen hallituksen tulee mahdollisimman pian selvittää ja arvioida vuoroasumisen vaikutukset ja muutostarpeet etuuksia ja palveluja koskevaan lainsäädäntöön, jotta se onnistuu myös käytännössä. Vuoroasuminen poistaa keinotekoiset syyt estää isien osallisuutta erolapsen elämässä. Tähänkin on toivottu muutosta, joka tulee nyt huomioiduksi. Lapsen etua ajava lakimuutos on lisääntyvässä nuorten syrjäytymisessä vain yksi keino, eikä se koske pelkkiä avioerolapsia.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 puhemies! Tämä laki tulee yleensä käytäntöön silloin, kun on perhettä kohdannut avioero tai yleensä ero, ja sitähän eivät ketkään vanhemmat suhteeseen lähtiessään toivo. Tämä laki on äärimmäisen hyvä asia, eli nyt voi jälleen sanoa tässä kohtaa, että viimeinkin lapsen etu ja lapsen ääni tulee varmasti kuulluksi. Viimeksi 35 vuotta sitten on asiaa koskeva laki säädetty, ja nyt on korkea aika tulla tänne 2010-luvulle asian suhteen. Tässä on paljon hyvää. Toki jää seuraavalle kaudellekin vielä tehtäväksi, muun muassa se, että aina on parasta, että lapsen huoltoasiat sovitellaan ja neuvotellaan, ja tämä laki tuo sosiaalilautakunnan toimivaltaa entisestään laajemmaksi. Aina pitäisi olla aivan viimeinen vaihtoehto viedä tuomioistuimeen käsiteltäväksi näitä asioita. Laki selkeyttää tilannetta vuoroasumisen suhteen. Näitä perheitähän on jo todella paljon, ja tähän mennessä heidät on kategorisoitu etä- tai lähivanhemmiksi, mutta nyt tämä laki tunnustaa vuoroasumisen ja yhteishuoltajuus saa lainkin tarjoamat puitteet. Mutta kuten tässä jo aikaisemmin todettiin, niin muut lait on myös muutettava tämän lain mukaisiksi tämän ponnen myötä. Tasavertainen kasvattaminen on äärimmäisen tärkeää. Siksi vuoroasuminen on hyvä vaihtoehto, ja se varmistaa sen, että molemmat vanhemmat voivat osallistua siten lapsen elämään. On kuitenkin hyvä arvioida tapauskohtaisesti — taas jälleen lapsen etu mielessä — tilannetta, ikää ja kehitystasoa, lapsen luonnetta ja taipumuksia, yleensä lapsen mahdollisia erityistarpeita. Vanhempien asuinpaikkojen välinen etäisyyskin on tässä olennainen asia, onnistuuko vuoroasuminen hyvin, ja myös se, että molempien vanhempien tulee olla silloin kykyisiä ottaa yhdessä vastuu lasta koskevista asioista. Laki myös puuttuu vieraannuttamiseen ja se korostaa tapaamisoikeuden tärkeyttä. Tapaamisoikeuden estämisen haitallisuus lapsen kannalta on myös yksi korostunut asia tässä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 pieni lapsi kaipaa sekä isäänsä että äitiään. Tämä nykyinen maailma, mitä elämme, on aika pitkälti muuttunut viimeisen 20—30 vuoden aikana niin, että perinteinen avioliitto ei ole oikeastaan enää muodissa vaan alkaa olla niitä suhteita useampiakin, ja sitten se johtaa siihen, että lapsia syntyy, ja sen jälkeen ollaan tilanteessa, jossa lapsi on aikuisten maailmassa aina häviäjän osassa. Toivoisin, arvoisa puhemies, tässä yhteydessä, että aikuiset ihmiset, kun parisuhteessa elävät ja lapsia sitten syntyy, kantaisivat vastuun siitä vanhemmuudesta itse. On aivan selvää, että vaikka tässä talossa säätäisimme 28 lakia asiaa koskien, niin koskaan emme sitä vastuuta pysty ottamaan pois niiltä lapsen oikeilta vanhemmilta. Jokaisen lapsen vanhempi olkoon vastuussa omista lapsistaan ja järjestäköön asiat niin, että se pieni lapsi ei joudu näissä erotilanteissa kärsimään. se pieni lapsi ei joudu näissä erotilanteissa kärsimään. Ja merkittävä vahinko mielestäni syntyy siinä, että lapsi menettää oikeuden isovanhempiinsa. Olen itse ollut tässä kunniakkaassa ukin virassa jo kolme vuotta ja havainnut, miten rakkaita lastenlapset ovat, ja voin vakuuttaa siitä lyhyestä kokemuksesta, että se virka on mielestäni paras, mitä olen koskaan elämässäni saanut, että lastenlasten kanssa pääsee leikkimään. Jos tämä yhteys katkeaa, niin lapsen kannalta menetys on aivan valtava. Toivoisin, että aikuiset ihmiset tässä asiassa ottaisivat itse omasta elämästään paljon paremman vastuun. Vaikka me säätäisimme näitä lakeja täällä kuinka paljon, niin koskaan emme sitä omaa vastuuta pysty siirtämään lakiin, eduskuntaan tai
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Tämä esitys on lainsäädäntöä, jonka soveltamista kukaan ei toivo mutta jonka laatiminen on välttämätöntä, ja onkin erittäin hyvä, että laki on nyt tulossa voimaan. Tällä lailla turvataan etenkin lapsen oikeuksien toteutumista mutta myös molempien vanhempien asemaa avioerotilanteessa. Tällä ehkäistään valitettavan usein esiintyvää vieraannuttamista, selkiytetään ja luodaan lakipohjaa esimerkiksi vuoroasumiseen tilanteissa, joissa vuoroasuminen olisi lapsen etu mutta vanhemmat eivät kykenisi siitä keskenään sopimaan. Näissä tilanteissa tuomioistuin voi tarvittaessa päättää vuoroasumisjärjestelystä, jos siinä tilanteessa se siis on lapsen edun mukaista. Tämä laki parantaa nimenomaan lasten oikeuksia avioerotilanteissa turvaamalla vanhempien lisäksi myös muiden läheisten ihmissuhteiden säilymistä hankalassa avioerotilanteessa. Lapselle voidaan taata oikeus tavata hänelle erityisen läheisiä ihmisiä myös avioeron jälkeen. Käytännössä tämä useimmiten tullee sovellettavaksi, kuten edustaja Hoskonen edellä juuri mainitsi, siinä tilanteessa, että lapsen oikeus ja halu tavata esimerkiksi isovanhempiaan ei muuten toteutuisi. Arvoisa puhemies! Parisuhde, avoliitto tai avioliitto ainakin toivottavasti solmitaan tunteiden pohjalta, mutta varsinkin avioliitto on mitä suurimmassa määrin oikeudellinen ja taloudellinen liitto myös. Esimerkiksi varallisuuteen liittyvistä asioista avioerotilanteessa on jo säädetty lainsäädännössämme melko kattavasti. On jopa hieman yllättävää, että kuitenkaan kaikkein tärkeimmästä, lapsiemme asemasta ja tulevaisuudesta
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Edustaja Hoskonen totesi jotenkin niin, että jokaisella vanhemmalla on vastuu emmekä pysty sitä koskaan riittävästi lailla ikään kuin varmistamaan, ja se on totta. Tämän lain ulkopuolelle jäävät valitettavasti ne monet lapset, jotka eivät näe vanhempiaan sen vuoksi, vanhempi, äiti tai isä, ei halua lainkaan tavata lastaan. Se lapsijoukko on tässä maassa aivan liian suuri, ja siihen emme pysty pakottamaan. Siinä vanhempi kantaa vastuunsa itse. itse. Minulla jäi sanomatta aikaisemmassa puheenvuorossa vielä se, että juuri tämä vuoroasumiseen liittyvä muutos jää tässä nyt ikään kuin puolitiehen. Se muodostuu ongelmaksi sen vuoksi, että lapsi ei voi jatkossakaan asua muuta kuin yhdessä kodissa, yhdessä osoitteessa, ikään kuin virallisesti, ja tällöin myöskin vuoroasumiseen liittyviä etuuksia sekä palveluita koskeva sääntely jää puolitiehen. Tämä sääntely tuleekin pikaisesti saattaa vastaamaan vuoroasumisen tilanteita, jotta lainsäädäntö tukisi tasapuolisesti vanhemmuutta silloin, kun vuoroasumisen katsotaan olevan lapsen etu. etu. Tätä säädösvalmistelua varten tarvittava tietopohja tulee kartoittaa ja selvittää viipymättä. Sen vuoksi sosiaali- ja terveysvaliokunta jättikin lausumaesitykset, joissa edellytetään, että valtioneuvosto saattaa vuoroasumiseen liittyvät etuudet sekä palveluja koskevan sääntelyn pikaisesti vastaamaan vuoroasumisen tilanteita, jotta lainsäädäntö tukisi tasapuolisesti vanhemmuutta silloin, kun vuoroasumisen katsotaan olevan lapsen etu. Toinen lausumaesitys on myöskin tärkeä, ja haluan senkin tässä vielä ääneen sanoa: ”Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto ohjeistaa ehdotetun lain toimeenpanossa lapsen edun olevan kaikkea päätöksentekoa ja toimintaa ohjaava tulkintaperiaate. Lisäksi ohjeistuksessa on syytä huomioida lapsen etuun vaikuttavat muutokset lapsen olosuhteissa.”
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Tässä lakimuutoksessa olennaisinta on se, että lapsella on oikeus vanhempiinsa, lapsen etu on kaikkein tärkein ja lapsella on oikeus tavata hänelle läheisiä ihmisiä. On keskeistä, että molemmat vanhemmat ovat tasaveroisia, kun perheen tilannetta selvitetään, ja tämä tulee huomioida esimerkiksi olosuhdeselvityksessä. Niiden laatuun onkin jatkossa panostettava. Edustaja Pylväs nosti puheenvuorossaan esiin yhteydenoton tilanteessa, jossa lapsen isä on kokenut vääryyttä lapsen tilannetta selvitettäessä ja huoltajuudesta ratkaistaessa. Tällaisia yhteydenottoja olen itsekin saanut lukuisia ja toivonkin nyt todella, että tämä lakiesitys on riittävä parannusten aikaansaamiseksi. Iso kysymys onkin se, auttaako tämä kaikkein vaikeimpiin eroriitoihin. Sen takia pidän tosi tärkeänä sitä, että valiokunta esittää, että lakikokonaisuuden toimivuutta seurataan ja että hyväksymme ponnen, että hallitus seuraa tarkoin lapsenhuoltolain uudistuksen toimeenpanoa ja vaikutuksia kiinnittäen erityistä huomiota muun muassa entistä laajempien lapsen huoltoa, asumista ja tapaamista koskevien sopimismahdollisuuksien ja sosiaaliviranomaisten toimivaltuuksien käyttöön, vuoroasumisen toimivuuteen sekä vieraannuttamisen ja muuhun tapaamisoikeuden estämiseen tarkoitettujen keinojen tehokkuuteen. Tässä laissa tuodaan vuoroasuminen terminä, vaikka tosiasiahan on, että vuoroasuminen on jo kovin yleistä, ja muun muassa Ruotsissa se on ollut jo pitkään pääsääntö. Lapsen edun mukaista on se, että pikaisesti selvitetään vuoroasumiseen liittyvien tukien ja etuuksien ja palveluiden jakautuminen tasapuolisesti. Itse asiassa juuri nämä kysymykset ovat omiaan aiheuttamaan riitoja ja kriisejä perheissä. Avioeroperheissä tarvitaan tukea ja ymmärrystä. Tilanne on on haastava niin vanhemmille kuin lapsillekin. Palveluiden saatavuudessa on puutteita ja eroja kuntien kesken. Edustaja Salonen nosti esiin senkin seikan, että on surullista, että on myös tilanteita, joissa vanhempi ei halua tavata lastaan tai kantaa hänestä vastuuta. Ne ovat todella traagisia. On keskeistä ymmärtää, että lapsen etu on se, että hänellä on
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Rääkkylä on pieni kunta Pohjois-Karjalassa, siellä on noin 2 400 asukasta, ja koko ajan asukkaat vähenevät, mutta Rääkkylässä on kuitenkin ymmärretty erittäin hyvin erolapset ja se, että ero ei ole koskaan lapsen syy. Rääkkylän kunnanvaltuustossa on eroperheille eroperheille annettu mahdollisuus, että mikäli vanhemmat asuvat eron jälkeen samassa kunnassa, niin lapsi saa koulukyydin molempien vanhempien asunnolta. Toivoisin, että tällainen mahdollisuus annettaisiin Suomessa myös muiden kuntien erolapsille. Mikään laki sitä ei ainakaan kiellä, ja pieni Rääkkylän kunta, vaikka köyhä onkin, pystyy kuitenkin kustantamaan
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 ja tämän kriisin keskellä perheet tarvitsisivat apua. Valitettavasti eropalvelut ympäri Suomen ovat edelleen heikot. Ne ovat parantuneet esimerkiksi pääkaupunkiseudulla viime vuosina, mutta koko Suomen tilanteessa katsottuna eropalvelut ovat olemattomalla tasolla siihen tarpeeseen nähden, jota ihmisillä olisi. olisi. Tässä yhteydessä sosiaali- ja terveysvaliokunta käsitteli myöskin vanhemmuussuunnitelmaa, joka on Lape-hankkeen avulla työstetty työkalu, jossa siis vanhemmuussuunnitelma on tarkoitettu apuvälineeksi eron jälkeiseen vanhemmuuteen. Suunnitelman on tarkoitus auttaa vanhempia keskustelemaan ja sopimaan lasten arjen sujumisesta sekä keskinäisestä työnjaosta niin, että vanhemmat tietävät, mistä he ovat vastuussa ja mitä heiltä odotetaan. Tämä vanhemmuussuunnitelma ei kuitenkaan ole juridinen asiakirja. Usein onkin niin, kun puhumme vieraannuttamisesta, että on kyseessä tilanne, jossa on kyse hyvin tulehtuneesta erosta, ja siinä tilanteessa jäädään kaikkinensa niiden ongelmien kanssa kyllä aivan yksin, kovin yksin. Joskus tilanne saattaa olla niin paha, että jopa olisi lastensuojelun avun tarvetta, mutta aika usein ikään kuin yritetään selvitä tilanteesta tai yritetään taistella vastaan, ja lapsihan siellä on se, joka kärsii. Aina kun on sellainen tilanne, että että ilmiö muistuttaa vieraannuttamista, niin minusta on kysymys myöskin vakavasti lapsen edun vaarantumisesta ja tulehtuneesta tilanteesta, johon pitää välittömästi puuttua. Lapin yliopisto toi esille sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, että erityisesti sosiaali-, terveys- ja oikeusviranomaisten tieto juuri näistä haastavista eron jälkeisistä tilanteista, kuten eron jälkeisestä väkivallasta ja vainosta, on osoittautunut puutteelliseksi. Pahimmillaan se, että ammattilaiset eivät tunnista sukupuolistuneen väkivallan dynamiikkaa eivätkä tiedä lainsäädännön periaatteita
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 On hyvä, että nämä lapsen huoltoa koskevat asiat saadaan lainsäädännössä ajan tasalle, mutta kannattaisi tässä yhteydessä huomioida myös se — kun nyt näiden vapaiden suhteiden maailmassa eletään — mikä on se lapsen asema silloin, kun ero on syntynyt. No, tässä laissahan ollaan vahvistamassa vahvistamassa lapsen oikeutta molempiin vanhempiin — hyvä asia. Mutta kannattaisi kaikkien muistaa se, että kun avioliitossa olevat puolisot ovat tehneet lapsia ja sitten käy niin ikävästi, että jompikumpi vanhemmista kuolee, niin avioliitossa olevalla leskellä on oikeus saada edesmenneestä puolisostaan leskeneläkettä ja lapsilla on oikeus saada isästään tai äidistään 18-vuotiaaksi asti eläkettä sillä perusteella, että isällä ja äidillä on yhteisiä lapsia. Avoliitossa olevilla henkilöillä tätä oikeutta ei ole. Ja kun vapaassa suhteessa nykyisin pyritään elämään, niin tämä monelta jää huomaamatta, että perhe-eläkeoikeutta avoliitossa olevilla ei ole, ja kysymys on pahimmillaan miljoonan euron suuruisista menetyksistä. Ja ajatelkaa sitä tilannetta, kun esimerkiksi jompikumpi vanhemmista jää lasten kanssa yksinään kuolemantapauksessa: jos ei tällaista eläketurvaa ole, niin kylläpä se tilanne on taloudellisesti äärimmäisen vaikea, ja siinä ollaan sitten tilanteessa, jossa hyvin lähellä ollaan sitä paljon puhuttua lapsiköyhyyttä. Nyt kun tässä maailmassa eletään, tuntuu, että se oman nautinnon tavoittelu on se suurin ja kaikista tärkein asia. Varmaan se niin onkin, en lähde ketään ihmistä arvioimaan enkä laittamaan ihmisiä paremmuusjärjestykseen, se ei ole oikein, mutta kannattaisi miettiä näitä tosiasioita perhe-eläkkeen näkökulmastakin, kun
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa herra puhemies! Pelastuslain muutoksen käsittelyn yhteydessä valiokunnan asiantuntijakuulemisessa kävi ilmi, että pelastuslain 57 §:n 1 momenttia on mahdollista tulkita niin, että esimerkiksi pelastuslaitoksen päätoimisia palotarkastajia, joilla ei ole säännöksissä edellytettyä pelastusalan tutkintoa, ei voida käyttää pelastustoimintaan liittyvissä tukitehtävissä esimerkiksi tilanne- ja johtokeskuksissa. Valiokunnan selvitysten myötä valiokunta tähdentää, että pykälässä säädetään kelpoisuudesta siinä mainittuun virkaan tai tehtävään. Jos esimerkiksi palotarkastajan virkaan kuuluu osallistuminen pelastustoimintaan, tutkinto vaaditaan, jotta hänet voidaan kyseiseen virkaan nimittää. Sen sijaan tukitehtävissä toimimiseen esimerkiksi johtokeskuksessa ei ole saadun selvityksen mukaan lainsäädännöllisiä esteitä. Valiokunnalle asiantuntijakuulemisen perusteella muodostuneen käsityksen mukaan voimassa oleva pelastuslain 57 §:n 1 momentin säännös ei estä esimerkiksi päätoimisen palotarkastajan tai muun henkilöstön, kuten kalustonhoitajan tai moniammatillisessa yksikössä toimivan ensihoitajan, osallistumista pelastustoimintaan tai siihen liittyvien tukitoimintojen hoitamiseen käytännön pelastustoimintatilanteessa. Saadun selvityksen mukaan voimassa oleva lainsäädäntö ei tosiasiassa estä henkilöstön tarkoituksenmukaista käyttöä eri tehtävissä. Valiokunnassa saatu epäselvä tilanne, mikä tuli asiantuntijakuulemisen myötä ja ministeriön asiantuntijan kuulemisesta, on onnistuttu kirjoittamaan varsin hyvin auki nyt sitten tähän valiokunnan mietintöön. Valiokunta mietintöön. Valiokunta toteaa myös, että pelastuslain 57 §:n 2 momentin säännös ei ole esteenä moniammatilliselle yhteistyölle. Ensihoitajalta, jonka viran tehtäviin ei kuulu osallistuminen pelastustoimintaan, ei edellytetä virkaan tai tehtävään nimitettäessä 57 §:n 1 momentissa tarkoitettua kelpoisuutta hänen osallistuessaan pelastustoimintaan. Pelastuslaissa ei säädetä moniammatillista yksikköä miehittävän henkilön kelpoisuudesta. Lisäksi valiokunta on todennut, että pelastustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimusten mahdollinen muuttaminen edellyttää laajempaa selvitystä kuin asian eduskuntakäsittelyssä on tässä yhteydessä mahdollista tehdä, mutta toivotaan, että nämä aukikirjaukset, mitä nyt valiokunnassa on tehty tähän mietintöön, olisivat riittävät, niin että myös käytännössä tämä epäselvä ja ristiriitoja aiheuttanut tilanne poistuisi tämän