Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-05-17 Kansalaisaloitteessa todettu kansalaisten kokemus ja tunne omasta tilanteestaan ei voi olla sinänsä väärä. Mutta se, että vakuutus- ja eläkelaitosten lääkäreillä olisi mainitun lainkohdan, joka nykyään on siis tapaturma- ja ammattitautilain 121 §, nojalla oikeus tehdä päätöksiä ilman vastuuta lausunnoistaan, ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Kyseisen lainkohdan tarkoituksena on selkeyttää vakuutuslaitoksen asiantuntijalääkärin asemaa etuusasian käsittelyssä ja suhteessa terveydenhuollon ammattihenkilöistä annettuun lakiin. Terveydenhuollon ammattihenkilöistä annettu laki sääntelee hoitavan lääkärin ja potilaan välistä suhdetta. Tällaista suhdetta ei ole vakuutuslaitoksen asiantuntijalääkärin ja eläkkeenhakijan tai muun asiakkaan välillä. Vakuutuslaitokset hoitavat julkista hallintotehtävää hoitaessaan lakisääteisiä vakuutusjärjestelmiä. Vakuutuslaitoksen asiantuntijalääkäri osallistuu päätöksentekoon vakuutuslaitoksessa aivan samalla tavalla kuin muutkin vakuutuslaitoksen asiantuntijat ja korvauskäsittelijät. He kaikki toimivat virkavastuulla. Asiantuntijalääkäri on siten viime kädessä rikosoikeudellisessa virkavastuussa tekemisistään ja antamistaan kannanotoista, ja se on myös nimenomaisesti säädetty työtapaturma- ja ammattitautilaissa. Tämän vuoksi kannanoton vahvistamisella kunnian ja omantunnon kautta ei olisi juridista sisältöä tai merkitystä eikä se lisäisi asiantuntijalääkärin vastuuta. Lisäksi on huomioitava, että lääkärinlausunnon vahvistaminen kunnian ja omantunnon kautta koskee nykyisin vain ulkopuolisia lausuntoja, jotka annetaan tuomioistuimille ja viranomaisille, jotta niitä ei tarvitsisi erikseen henkilökohtaisesti oikeudessa paikan päällä valalla vahvistaa. Tätä samaa tarkoitusta ei ole vakuutuslaitoksen asiantuntijalääkärin kannanotolla. Vakuutuslaitoksen asiantuntijalääkäri antaa perustellun kannanottonsa osana vakuutuslaitoksen sisäistä käsittelyä yhtenä asiantuntijana. Kannanotto ei ole erillinen ulkopuolisen asiantuntijan antama lausunto vakuutuslaitokselle. Arvoisa puhemies! Kansalaisaloite etenee nyt eduskunnan käsittelyyn työtapaturma- ja ammattitautilain osalta. On totta, että vakuutuslääkärijärjestelmän kehittäminen on ollut paljon otsikoissa ja puheissa. Se on ollut viime vuosina myös sosiaali- ja terveysministe-riön yhtenä painopistealueena. Sosiaali- ja terveysministeriössä on edellisilläkin hallituskausilla kartoitettu järjestelmän epäkohtia ja laadittu toimenpideohjelma vakuutuslääkärijärjestelmän kehittämiseksi. Yhdeksi keskeiseksi kehittämiskohteeksi nousivat etuus- ja korvauspäätösten perustelut. Tämän johdosta lainsäädäntöön on lisätty vuoden 2015 alusta lähtien vakuutuslaitoksia velvoittavia uusia säännöksiä päätösten perustelemisesta. Myös viestintää on parannettu. Kansalaisille on laadittu ymmärrettävää tietoa sosiaalivakuutuksesta, kuten etuuksien määräytymisperusteista, hakuprosesseista ja eri tahojen rooleista järjestelmässä. Tätä työtä on ehdottomasti syytä jatkaa. Kuluvan vuoden huhtikuussa on asetettu laajapohjainen neuvottelukunta, jonka tehtävänä on jatkaa vakuutuslääkärijärjestelmän kehittämistä aiempien hankkeiden ja selvitysten pohjalta. Yhtenä keskeisimpänä ja kiireisimpänä asiakokonaisuutena on vakuutuslääkäreiden ja hoitavien lääkäreiden koulutus, johon toivon neuvottelukunnan ottavan kantaa ja esittävän ratkaisua mahdollisimman pikaisella aikataululla. Yleisenä tavoitteena on lisätä vakuutuslääkärijärjestelmän ja koko sosiaalivakuutusjärjestelmän läpinäkyvyyttä sekä kansalaisten luottamusta järjestelmään. Neuvottelukunnan on myös syytä seurata ja arvioida aiempien päätettyjen toimenpiteiden toteuttamista ja huolehtia edelleen viestinnän kehittämisestä avoimuutta lisäävästi.