Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-05 saatavuusharkinnan puolelle, mistä tässä salissa nyt on aika paljon puhuttu ja mistä myös näyttää meillä eniten olevan epäselvyyksiä, mitä sillä itse asiassa nyt sitten tarkoitetaan. Tässä hallituksen esityksessä eduskunnalle laeiksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijöinä työskentelyä varten sekä kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä ja eräiksi niihin liittyviksi laeiksi laeiksi tämä tavoite todella selkeyttää ja yhdenmukaistaa työvoiman maahanmuuttoa ja liikkuvuutta ja niitä koskevia säännöksiä, ja nämä tavoitteet ovat täysin perusteltuja. Viime vuosina tästä on käyty paljon keskustelua, millä tavalla me pystymme myös helpottamaan tätä työvoiman maahanmuuttoa ja edistämään sitä niin EU-alueella kuin myös sitten Suomessa. Ja on aivan selvää, että Suomessa me tarvitsemme tulevaisuudessa työperäistä maahanmuuttoa ja me tarvitsemme tänne osaavaa työvoimaa ja erityisiä osaajia. No, sitten on hyvä mennä tähän tilanteeseen, mikä meillä tällä hetkellä on. Tällä hetkellä meillä työperäinen maahanmuutto kasvaa jatkuvasti. Vertailukohdaksi on hyvä ottaa vuosi 2016, jolloin myönnettiin 5 770 oleskelulupaa työnteon perusteella, ja todella tämä myönteisten päätösten osuus oli 82 Ei siis voida vetää johtopäätöksiä, että työperäisen oleskeluluvan saaminen olisi jotenkin ylivoimaisen vaikeaa, jos 82 prosenttia kaikista päätöksistä on myönteisiä. Ja näiden työperäisten oleskelulupahakemusten määrä on ollut siis noususuunnassa jo usean vuoden ajan. Sitten katsotaan, millä perusteella oleskelulupa täällä myönnetään. Työperäiseen maahanmuuttoonhan kuuluu se, että oleskelulupa myönnetään yrityksen palvelukseen, jolloin työtehtävä voi kyllä muuttua. Tällöin vältytään siltä ongelmalta, jonka edustaja Kontula täällä nosti esille, että voiko kokki toimia tiskaajana. Jos toimii saman yrityksen sisällä ja on siihen saanut luvan, niin voi toimia. Sitten on toinen lupatyyppi, missä annetaan lupa siihen tiettyyn työtehtävään, jota on tullut Suomessa hoitamaan, ja jos sattuu saamaan paremman tarjouksen vaikkapa seuraavalta työnantajalta samasta työtehtävästä, niin voi siihen työhön suoraan siirtyä. Ja kun monesti me tätä keskustelua käymme juuri siitä näkökulmasta, onko mahdollisuus saada tänne asiantuntijoita, niin muistuttaisin, että edelleen esimerkiksi erityisasiantuntijoille tai vaikkapa tutkijoille meillä on nopeampi oleskeluluvan myöntämiskäytäntö kuin — paljon puhutaan näistä matalapalkka-aloista — esimerkiksi siivoojille tai vaikkapa kaupan myyjille. Ja erityisasiantuntijoiden osalta on hyvä muistaa — otin ihan varmuuden vuoksi esille vuosien 2015 ja 2016 tilastot Suomesta vuonna 2015 on haettu erityisasiantuntijan oleskelulupaa yhteensä 988 kertaa ja niistä myönteisiä on ollut 985 lupaa. Ainoastaan kolme erityisasiantuntijan lupaa hakenutta henkilöä on saanut kielteisen päätöksen, siis kolme tästä joukosta. 2016 vastaava luku oli yhteensä 1 010 hakemusta, ja niistä myönteisiä oli 992 ja 18 kielteisiä. Tämä on tämä mittaluokka, mistä me puhumme työperäisestä maahanmuutosta, niin on hyvä käydä tämä kokonaisuus läpi. Keskeisimmät alat, missä meillä kielteisiä päätöksiä tulee, ovat sitten yleisesti juuri näitä aloja, joissa meillä työvoimaa niin Suomessa kuin sitten EU- ja Eta-alueilla on yllin kyllin tarjolla, ja silloin yleensä puhutaan esimerkiksi näistä niin kutsutuista vähemmän palkatuista aloista. palkatuista aloista. Yleisimmät syyt näihin kielteisiin oleskelulupapäätöksiin ovat joko puutteellinen kielitaito tai epäselväksi jäänyt henkilöllisyys oleskelulupaa haettaessa. Eli minkä takia saa kielteisen päätöksen? Joko ei ole kielitaitoa, tai oleskelulupahakemus on muuten puutteellinen. Tässä ne suurimmat syyt. Ja sitten, kun katsotaan tätä oleskelulupien myöntämisaikaa, kun siis tälläkin hallituksen esityksellä pyritään siihen, että pystytään näitä prosesseja nopeuttamaan, mikä on täysin, täysin oikea tavoite, ja niin pitää tehdä, tällä hetkellä meillä esimerkiksi erityisasiantuntijan oleskeluluvan myöntäminen kestää 37 päivää, siis 37 päivää. Julkisuudessa on keskusteltu siitä, että täällä kestää neljä kuukautta saada oleskelulupa. Se ei aivan pidä paikkaansa, vaan sitten, kun katsotaan näitä alakohtaisesti, siellä, aikakestot näissä oleskeluluvissa, ne liittyvät elinkeinon harjoittamiseen ja muuhun työntekoon. Näissä menee paljon kauemmin aikaa. Sitten on hyvä todella vielä käydä tämä alueellinen harkinta läpi. Eli tälläkin hetkellä, jos meillä jollakin alueella on tarvetta jollekin työvoimalle, sillä alueella voidaan tehdä ratkaisu, että tätä saatavuusharkintaa ei sovelleta. Näin on tehty esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla, jossa koodareita täytyy saada palvelukseen nopeammin — siellä TE-toimistojen päätöksellä saatavuusharkintaa ei tarvitse soveltaa, siellä yritys voi palkata sellaisen koodarin kuin se haluaa — ja näin on Uudellamaalla tehty siivoojien osalta ja esimerkiksi rakennusteollisuuden kun tällainen tarve sitten alueelle tulee, niin on aivan selvää, että on järkevää, että alueella voidaan katsoa, että jos näihin ammatteihin tarvitaan työvoimaa ja sitä työvoimaa meiltä ja EU- tai Eta-alueelta ei löydy, niin voidaan myös tuoda muualta, ja silloin voidaan tästä saatavuusharkinnasta poiketa. Vielä lopussa käyn näitä Ruotsin esimerkkejä läpi. On ihan totta, että kun Ruotsissa 2008 tämä saatavuusharkinta poistettiin, siellä hakemusten määrä on kasvanut. Tämä on aivan selvää. Missä on näkynyt eniten kasvua? Sitä on näkynyt niin siivousalalla kuin rakennusalalla. Sielläkään keskeinen kasvu ei ole tullut mitenkään tänne asiantuntijaportaaseen, mitä aina näillä puheilla halutaan eniten vauhdittaa. Ruotsissa todella Ruotsissa todella moni toimija on tullut siihen johtopäätökseen, että näin vain sattuu olemaan, että yleensä etukäteisvalvonta tulee halvemmaksi kuin jälkikäteisseuranta. Ja siellä on jouduttu lisäämään valtavasti resursseja myös tähän jälkikäteisvalvontaan, koska väärinkäytöksiä on esiintynyt, ja väärinkäytökset liittyvät niin työlupien laittomaan kauppaan kuin suoranaiseen ihmiskauppaan ja myös siihen, että työperäisen maahanmuuton väylää käytetään humanitäärisessä perusteessa. Elikkä sen sijaan, että puhumme tästä työperäisestä työperäisestä maahanmuutosta, kaikki tarmo kannattaa todella keskittää siihen, millä me pystymme näitä oleskelulupaprosesseja lyhentämään, jotta me saamme nopeammin sen päätöksen, oli se sitten myönteinen tai kielteinen, koska se on niin tämän hakijan kuin työnantajan ja myös Suomen etu. On selvää, että tulevaisuudessa tarvitsemme enemmän ulkomaista työvoimaa, ja tässä varmasti on sellaisia toimenpiteitä, joita voidaan tehdä, kuten esimerkiksi tämä hallituksen esitys, jota me nyt käsittelemme.