Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa herra puhemies! Kaupunkien ja maaseudun vastakkainasettelu jyllää valitettavasti jälleen tässä maassa. Johtavana riidankylväjänä on Helsingin puuhakas pormestari. Ei esimerkiksi kaikille suomalaisille tärkeän Helsingin pitäisi kilpailla muun Suomen kanssa vaan kansainvälisesti. Kuitenkin hänen ja hänen hengenheimolaistensa tavoite on kaataa sote- ja maakuntauudistus ja ylipäätään keskittää suomalaiset palveluineen ja työpaikkoineen vain suurimpiin kaupunkeihin tai itse asiassa käytännössä pääkaupunkiseudulle. Suomen tasapainoisen kehittämisen edellytys on maan eri kolkkien erilaisten olosuhteiden huomioiminen. Ihmisille on mahdollistettava hyvä elämä kaikkialla Suomessa, niin kaupungeissa kuin maaseudulla, myös tulevaisuudessa. Keskusta ehdottaa hallitus—oppositio-rajan ja vaalikaudet ylittävää sopimusta koko maan tasapainoisesta kehittämisestä. Tämä sopimus mahdollistaisi siis ratkaisujen hakemisen myös suurimpien kaupunkien ongelmiin, kuten pitkäaikaistyöttömyyteen, palvelujen jonoutumiseen, eriarvoistumiseen ja kohtuuhintaisten asuntojen pulaan. Ihmiset kohtaavat nämä ongelmat arjessaan. Suurimpien kaupunkien tulevaisuus on saatava nykyistä kestävämmälle perustalle niin taloudellisesti, sosiaalisesti kuin ympäristöllisesti. Kysymys kuuluukin: onko tällaiseen yhteistyöhön nyt valmiutta tässä salissa ja laajemmin yhteiskunnassa, vai ajavatko valta ja puoluepolitiikka Suomen edun ja ihmisten arjen parantamisen edelle? Arvoisa puhemies! Koko maan tasapainoinen kehittäminen tarkoittaa ensisijaisesti sitä, että työpaikkoja ja laajaa osaamista on kaikkialla Suomessa. Suomen talous kasvaa nyt kohisten. Työllisyys paranee kaikissa maakunnissa. Tulevina vuosina onkin jatkettava uudistuksia, joilla tuetaan etenkin pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia työllistää koko maassa. Biotalous on lupaavimpia aloja uusiin työpaikkoihin läpi maan ja etenkin uusiutuvien luonnonvarojen Itä- ja Pohjois-Suomessa. Työntekijöiden ja työpaikkojen kohtaanto-ongelma on todellinen tällä hetkellä ympäri Suomen. Talouden kasvu ei saa vaarantua osaavien työntekijöiden puutteen vuoksi. Seutukaupungit ovat myös tulevaisuudessa maamme teollisuuden ja viennin selkäranka. Seutukaupunkien kansanedustajien aloitteesta toteutettava hallituksen seutukaupunkiohjelma mahdollistaa kaupunkien elinvoiman rakentamisen niiden omiin vahvuuksiin nojautuen. Ohjelman toteuttamiselle on osoitettava myös riittävät resurssit. Valtion palveluja ja työpaikkoja ei kerta kaikkiaan ole enää varaa karsia seutukaupungeista. Muissa Pohjoismaissa tuuli onkin jo kääntynyt niin, että tuhansia valtion työpaikkoja ollaan alueellistamassa. Olisiko Suomessa myös valmiutta tähän, jos alueellistamista katsotaan modernilla tavalla, ihmisten ja työtehtävien kautta ja ennen muuta digitalisoitumisen ja etätyön mahdollisuuksia hyödyntäen? Arvoisa puhemies! Ehdottoman tärkeää tasapainoisesti kehittyvän Suomen kannalta on, että eriasteista koulutusta on saatavissa koko maassa ja että tiet, radat ja muut väylät ja infra ovat kunnossa kautta Suomen, myös tietoliikenneyhteydet huomioiden. Me keskustassa emme hyväksy koulutuksen keskittämistä. Koulutusmahdollisuuksia on oltava nuorille myös seutukaupungeissa ja maaseudun keskuksissa. Tällä vaalikaudella toteutetaan yli 3 miljardin investointiohjelma maamme infraan maaseudun alempiasteisia teitä myöten, ulotetaan nopeat tietoliikenneyhteydet koko maahan ja uudistetaan liikenteen palveluja. Euroopan unionin alue- ja maatalouspolitiikka on korvaamattoman tärkeä koko maalle ja etenkin Itä- ja Pohjois-Suomelle. On oikein, että Suomi tavoittelee EU:n budjetista neuvoteltaessa suhteellisesti suurempaa osuutta alue- ja maatalouspolitiikan rahoista. EU:n aluepolitiikkaa on uudistettava paremmin talouden kasvua tukevaksi tukeutuen maakuntien ja muiden alueiden luontaisiin vahvuuksiin. Hankebyrokratiaa on vähennettävä. Arvoisa puhemies! Palaan lopuksi vielä sote- ja maakuntauudistukseen. Sen vieminen maaliin tänä keväänä eduskunnassa on välttämätöntä. Uudistuksen kaatajat pelaavat vaarallista peliä ihmisten lähi- ja peruspalveluilla. Maakunnat vähentävät hallintoa, lisäävät kansanvaltaa ja antavat koko maan tasapainoiseen kehittämiseen uusia työkaluja.