Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa rouva puhemies! Lisätalousarvio aina tarjoaa mahdollisuuden käydä keskustelua paitsi talousarviosta myöskin talouden tilanteesta. Tässä lisätalousarviossa on oikeastaan viisi viestiä: Ensinnäkin hallitus tarttuu edelleen rivakasti työvoimapulaan. Osaavan työvoiman saatavuutta edistetään erilaisin koulutuksin. Yhteensä lisäpanostus on 60 miljoonaa euroa. Sipilän hallitus myös turvaa kotimaisen ruuantuotannon toimintaedellytyksiä hallituskauden loppuun saakka. Edelleen väyliä laitetaan kuntoon eri puolilla Suomea, ei kovin suuri määrä mutta kuitenkin, ja mahdollistetaan uusia investointeja. Neljänneksi, sote etenee perustuslakivaliokunnan viitoittamaa tietä askel kerrallaan. Ja ehkä viidenneksi se, että talousarvio tasapainottuu. Talouden kasvun ja työllisyyden paranemisen myötä julkinen talous tasapainottuu hyvää vauhtia. Osaavan työvoiman saatavuuden osalta on tärkeää, että osaavan työvoiman saatavuuden parantamiseksi käynnistetään kertaluonteisia nopeita koulutustoimenpiteitä, joille ehdotetaan siis, kuten sanoin, 60 miljoonan euron lisäyksiä opetus- kulttuuriministeriön, työ- ja elinkeinoministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonaloille. Samoin julkisiin työvoima- ja yrityspalveluihin ehdotetaan yhteensä 29 miljoonaa euroa lisäystä, josta 24 miljoonaa kohdennetaan yrityslähtöisen työvoimakoulutuksen lisäämiseen ja 5 miljoonaa euroa vaikeassa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen edistämiseksi käynnistettäviin kasvupalvelupilotteihin. Väylärahoituksesta tässä on puhuttu, ja siinä me olemme todella isoissa haasteissa, kun korjausvelkaa on mittavasti. Vaikka tällä vaalikaudella on tehty erittäin tärkeä teiden korjausvelkaohjelma, lähes miljardi euroa, olemme isoissa haasteissa, kun on myöskin paljon kehittämishankkeita. Tässä on useita pienehköjä hankkeita. Poimisin tuosta Pernon ja Ihalan eritasoliittymien ramppien parantamisen ja liikennevaloliittymien rakentamisen Meyerin telakan liikenteen sujuvoittamiseksi. Sinne ehdotetaan 3,4 miljoonaa euroa. Se on aika lähellä telakkaa, ja on todella kasvavan liikenteen takia välttämätöntä nuo korjata. Malmin korvaavan lentokentän kehittämiseen ehdotetaan 2 miljoonaa euroa siirtomäärärahaa. Tuo euron määrärahalisäyksen. Tämä on välttämätöntä. Hallitus päätti myös osoittaa 10 miljoonan euron lisämäärärahan siirrettäväksi Maatilatalouden Kehittämisrahastoon. Maataloudessa kuitenkin investoidaan ainakin jossain määrin, lisääntyvästikin. Lisäyksen jälkeen vuonna 2018 siirrot Makeraan olisivat hallitusohjelman mukaisesti yhteensä 49 miljoonaa euroa. Makeran 10 miljoonan euron Makeran 10 miljoonan euron siirto on osa edellisen vuoden vaikean katovuoden hoitoa. Tällä päätöksellä palautetaan Makeraan se määräraha, joka budjettiteknisistä syistä lainattiin viime syksynä energiaveron palautuksiin. Tässä budjetissa on tämä energiaveron palautus, joka maksetaan maatiloille syksyllä normaalin energiaveron palautuksen yhteydessä. Se on siis viime vuoden satovahinkoihin, valitettavasti. Esimerkiksi Länsi-Suomessa näyttää Suomessa minusta pitää puhua osallistavasta talouskasvusta, siitä, että otetaan ihmiset mukaan. Siinä on juuri ensimmäinen asia, että otetaan ihmiset mukaan talouskasvuun. Kasvu kuuluu kaikille siten, että annetaan mahdollisuus itsekin ihmisille osoittaa omaa panostaan, omaa aktiivisuuttaan. Toinen osa sitä on on mielestäni aktiivinen osaamiseen panostaminen, koulutus, innovaatiotoiminta yrityksille. On tärkeätä, että tuottavuutta voidaan Suomessa lisätä, edelleen myöskin ottaa yritykset mukaan, alueet mukaan, kaikki mukaan tähän suomalaiseen talouskasvuun. Se on keskustan linja,