Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-10-05 Lisäksi yrittäjän oleskeluluvan soveltamisalaa muutettaisiin. Kolmanneksi, pidennettäisiin työsuhteeseen tulevien erityisasiantuntijoiden oleskeluluvan voimassaoloaikaa. Ja vielä neljäntenä, tehtäisiin jatkolupavaiheesta nopeampi ja vaivattomampi kaikille. Suomalainen yrityskenttä on tänä päivänä entistä kansainvälisempi. Tässä esityksessä on pohjimmiltaan kyse Suomen kilpailukyvystä. Suomi tarvitsee myös kansainvälisiä osaajia tuomaan innovaatioita ja työpaikkoja. Kansainvälisistä osaajista ja erityisesti kasvuyrittäjistä käydään kovaa kansainvälistä kilpailua. Sujuva oleskelulupajärjestelmä on yksi niistä edellytyksistä, joiden on oltava kunnossa. On selvää, että oleskelulupajärjestelmä ei itsessään houkuttele maahan osaajia, oleskelulupajärjestelmä on kuitenkin tärkeä osa tätä kokonaisuutta. Suomen kilpailuedellytysten parantamiseksi tarvitaan paitsi sujuvia oleskelulupakäytäntöjä myös saumattomia ja koordinoituja palvelukokonaisuuksia. Näitä tarvitaan niin osaajille kuin yrityksille. Kokonaisuuteen liittyvät myös monimuotoiset ja dynaamiset työmarkkinat sekä onnistunut maakuvaviestintä. Myöskään perheenjäsenten mahdollisuuksia työllistyä tai yleensä kotoutua tähän maahan ei sovi unohtaa. Tältä osin onkin vireillä jo paljon toimenpiteitä niin kaupunki- kuin aluetasollakin. Arvoisa puhemies! Käyn seuraavaksi läpi tarkemmin ehdotettavia ulkomaalaislain muutoksia: Ensiksi oli puhetta kasvuyrittäjän luvasta. Kyseessä olisi siis uusi oleskeluluvan peruste. Kasvuyrittäjiä varten ehdotetaan luotavaksi oma menettelynsä, joka ottaisi huomioon kasvuyrittäjyyteen liittyvät erityispiirteet. Tavoitteena on, että Suomeen yrityksen perustanut tai sitä perustamassa oleva yrittäjä saisi oleskeluluvan mahdollisimman nopeasti. Ehdotuksen valmisteluun on haettu oppia muista maista, erityisesti Tanskasta. Kansainvälisten mallien mukaisesti liiketoiminnallista arviointia ei suorittaisi oleskelulupaviranomainen, tämä tehtävä sen sijaan annettaisiin kasvuyritystoiminnan paremmin tuntevalle taholle, Tekesille. Tekesin valintaa puoltaa sen valtakunnallisuus ja kasvuyritystoiminnan tuntemus. Painoarvo olisi ideassa ja ihmisessä, liiketoimintamallissa ja yrittäjätiimin henkilökohtaisessa osaamisessa. Lisäksi arvioidaan liiketoiminnan edellytyksiä. Huomiota kiinnitetään markkinatilanteeseen, kansainväliseen kysyntäpotentiaaliin ja markkinaennusteeseen, ja arviointi koskee myös yrittäjätiimin osaamista ja kokemusta. Liiketoiminnallisen arvion jälkeen menettely etenisi mahdollisimman nopeasti ja Maahanmuuttovirasto ei enää suorittaisi omaa arviotaan yritystoiminnasta, koska sen olisi Tekes tehnyt. Maahanmuuttovirasto myöntäisi oleskeluluvan, jos Tekesin arvio on myönteinen. Oleskelulupa myönnettäisiin suoraan kahdeksi vuodeksi. Tämän jälkeen oleskelulupa olisi sitten mahdollisuus myös uusia. Oleskeluluvan edellytykset on mietitty niin ensimmäisen luvan kuin jatkoluvankin osalta. Järjestelmä ei edellyttäisi yrityksen liiketoiminnan pysymistä muuttumattomana, onhan kasvuyritystoiminnalle ominaista jatkuva kehittyminen ja toiminnan uudelleen suuntaaminen. Tätä ehdotusta aiotaan seurata toki tarkasti kahdestakin syystä: Kyseessä on aivan uusi avaus. Toiseksi, kyse on dynaamisesta ja jatkuvassa liikkeessä olevasta toimintaympäristöstä. Tästä oli muuten erinomaisen hyvä artikkeli tänä päivänä Helsingin Sanomissa, puhuttiin koodaajista, elikkä siitä, miten tällaisia erityisasiantuntijoita on halu saada Suomeen kansainvälisiltä areenoilta. Mutta sitten, arvoisa puhemies, tällä esityksellä ajantasaistettaisiin myös muita kuin kasvuyrittäjiä koskevan elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan soveltamisalaa. Elinkeinonharjoittajaa koskeva ulkomaalaislain muutos tarkoittaisi käytännössä, että jatkossa oleskelulupa yrittäjyyden perusteella voitaisiin myöntää myös osakeyhtiömuodossa tapahtuvaan yritystoimintaan. Nykyisin oleskelulupa voidaan myöntää yrittämisen perusteella vain täydessä henkilökohtaisessa vastuussa toimivalle elinkeinonharjoittajalle eli esimerkiksi toiminimellä toimivalle yrittäjälle. Samalla nykyisen elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan nimi muutettaisiin yrittäjän oleskeluluvaksi. Arvoisa puhemies! Erityisasiantuntijoiden asettautumista Suomeen helpotettaisiin myöntämällä ensimmäinen oleskelulupa nykyisen yhden vuoden sijaan suoraan kahdeksi vuodeksi. Tämä toki edellyttäisi, että työsuhde on joko jatkuva tai voimassa vähintään sen kaksi vuotta. Lakimuutoksessa otettaisiin huomioon koko tänne muuttava perhe. Näin ollen myös erityisasiantuntijoiden perheenjäsenet saisivat oleskeluluvan kahdeksi vuodeksi normaalin yhden vuoden sijaan. Ehdotettavan lakimuutoksen lisäksi erityisasiantuntijoiden lupamenettelyä on kehitetty viime vuosina myös monella muulla tavalla. Hallitus on saanut tältä osin paljon palautetta yrityksiltä, ja voin vain sanoa, että saatu palaute on kyllä luettu huolella ja on tehty niitä muutoksia. Osa näistä on nimenomaan ollut sitä prosessien kehittämistä, ja myöskin viestintää on kehitetty, sähköistä asiointia ja jopa menettelyjä. Maahanmuuttovirastossa ymmärretään, että erityisasiantuntijat tulevat usein sellaisiin tehtäviin, joissa henkilö tulee saada maahan ensi tilassa, jos ei haluta koko projektin ja sitä kautta myös muiden työpaikkojen vaarantuvan. Hakemukset pyritäänkin siten ratkaisemaan mahdollisimman nopeasti. Se, miten Suomeen muuttaminen muutoin sujuu, on sitten jo tietysti monimuotoinen kysymys. Sisäministeriön osalta olen vienyt myös tätä viestiä eteenpäin muille sektoreille. Mutta, arvoisa puhemies, ei tässä vielä kaikki: oleskelulupajärjestelmää sujuvoitettaisiin myös jatkolupavaiheen osalta. Ulkomaalaislakia muutettaisiin siten, että jatkolupaa varten ei kerättäisi uusia sormenjälkiä, ne kun eivät yleensä muutu. Tämä tarkoittaisi käytännössä, että jatkolupavaiheen asiointi olisi mahdollista toteuttaa täysin sähköisesti käymättä Maahanmuuttoviraston asiakaspalvelupisteessä, jos hakija käyttää vahvaa sähköistä tunnistautumista. Oleskelulupakortti valmistettaisiin ensimmäisen oleskeluluvan yhteydessä annetuilla sormenjäljillä. Maahanmuuttovirastolla säilyisi silti mahdollisuus kutsua hakija paikalle ja ottaa sormenjäljet uudestaan, jos tähän on erityistä syytä esimerkiksi valvonnallisesta näkökulmasta. Ehdotettava lainmuutos koskisi kaikkia oleskelulupia, ei vain erityisasiantuntijoita. Olen kuitenkin jo nyt kuullut, että entistä vaivattomampaa menettelyä odotetaan erityisesti kansainvälisesti toimivissa yrityksissä. Niiden työntekijät matkustavat paljon, ja heidän on siten hankala varata aikaa henkilökohtaiseen asiointiin Maahanmuuttoviraston toimipisteessä. Sen lisäksi, että muutos tekisi jatkolupavaiheesta nykyistä vaivattomampaa, se myös vähentäisi viranomaistyötä. Tämä puolestaan merkitsisi, että ongelmattomat lupahakemukset voidaan käsitellä entistä nopeammin ja ongelmalliset entistä perusteellisemmin. Kaikki osapuolet siis voittavat. Arvoisa puhemies! Se, että edistämme ulkomaalaisten osaajien ja yrittäjien maahantuloa, ei ole keneltäkään pois. Omalla osaamisellaan he tuovat suomalaiseen yrityskenttään positiivista virettä, vaikka kaikista yritysideoista ei luonnollisestikaan synny maanlaajuista menestystarinaa.