samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa herra puhemies! Nyt lähetekeskustelussa oleva selonteko on konkreettinen askel siihen, miten toimimme datan kanssa: miten tietoja hankimme, jaamme, käytämme ja säilytämme sekä Suomessa että yhteistyössä muiden maiden kanssa. Tiedon, teknologian ja tekoälyn hyödyntämisellä on voimakas vaikutus yhteiskuntaan, palveluihin, yritysten ansaintamalleihin ja meihin ihmisiin. Siksi onkin tervetullutta, että Suomi linjaa asiaa jo nyt kansainvälisenä edelläkävijänä. Erityisen arvokas on selonteon näkökulma: tiedon hyödyntäminen ja tekoälyn käyttö eettiset kysymykset edellä. Selonteossa painotettava ihmislähtöisyys on toivottavasti signaali myös yhteistyömaillemme. Teknologian ja sen sovellusten käyttö ovat välineitä. Koneen tekemistä ratkaisuista ja datan hyödyntämisestä pitää vastuun säilyä aina ihmisellä. Arvoisa puhemies! Pari viikkoa sitten julkaistussa keskustan tietoyhteiskuntalinjauksessa todetaan jo otsikossa, että digi kuuluu kaikille. Tietoyhteiskunnan pitää olla kaikkien saatavilla iästä, sosiaalisesta asemasta tai asuinpaikasta riippumatta. tähän mennessä on vahvistettu omia oikeuksiamme meitä koskeviin tietoihin. Tämä on omadata-ajattelua, jossa henkilötietojen hallintaa ja käsittelyä viedään organisaatiokeskeisyydestä ihmiskeskeisyyteen. Keskustalaisessa ajattelussa oikeus omaan dataan on digitaalisen ajan ihmisoikeus. Tekoälyllä ja omadatalla saamme parhaimmillaan mahtavat mahdollisuudet oman elämänhallinnan, elämänlaadun, terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseen. Arvoisa puhemies! Datan avoimuus, siirrettävyys ja yhteensopivuus vaikuttavat meidän kaikkien elämään. Tämä merkitsee meidän jokaisen vastuun lisääntymistä. Olennaista on, että kaikkien tietopoliittisista valmiuksista huolehditaan myös meikäläisten, jotka eivät ehkä ole tai halua olla koko ajan teknologisten ratkaisujen aallonharjalla. Erityistä huomiota ja vaihtoehtoja tarvitaan, elleivät omat valmiudet ole parhaat mahdolliset. Eettisesti käytettynä tekoälyrobotiikka ja alustatalous luovat kivijalkaa monimuotoiselle, rajat ylittävälle yritystoiminnalle. Parhaimmillaan nämä mahdollisuudet kompensoivat erinomaisesti myös Suomen maantieteellistä sijaintia täällä Euroopan nurkassa. Yhteisistä pelisäännöistä pitää kuitenkin pystyä päättämään sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Arvoisa puhemies! Vain vahvalla tietopolitiikalla pystymme olemaan myös vahvoja päättäjiä, tekemään kerätyn ja analysoidun datan pohjalta oikeita ja oikea-aikaisia päätöksiä.
Puhuja: Raija Vahasalo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-13 Tekoäly on läsnä, kun haemme tietoa Googlesta. Tulevaisuudessa tekoäly voi ajaa autoa puolestamme. Nopean muutoksen ja uusien keksintöjen johdosta valtioneuvoston tietopoliittinen selonteko on hyvin tärkeä avaus. Olemme riippuvaisia uudesta teknologiasta. Juuri nyt on viimeinen hetki määrittää ne periaatteet, joilla meistä kerättyä tietoa voidaan käyttää. Käytetäänkö sitä meidän hyväksemme vai meitä vastaan? Saammeko valeuutisia vai informaatiota? Suomella on poikkeuksellisia vahvuuksia, ja meidän tulee olla edelläkävijä. Onnistuneella tietopolitiikalla voi olla valtava taloudellinen arvo. Tekoälyä ja digitalisaation mahdollisuuksia on kuitenkin käytettävä kestävällä ja eettisellä tavalla. Arvoisa puhemies! Tekoäly tulee, vaikka Suomella ei olisi tietopolitiikkaa. Parin vuoden päästä kukaan ei enää räplää puhelintaan vaan puhuu sille. Jotta tekoäly ja digitalisaatio palvelevat ihmisten hyvinvointia ja menestystä, tarvitaan luottamusta herättävät pelisäännöt. Uhkien lisäksi tekoäly tuo mukanaan myös valtavia mahdollisuuksia. Tulevaisuudessa esimerkiksi sosiaaliturvajärjestelmän osalta tekoäly mahdollistaa sen, että etuudet voidaan maksaa reaaliaikaisesti ja automaattisesti muuttuvien elämäntilanteiden mukaan. Joka hallitsee tiedon, hallitsee tulevaisuuden — uuden ajan slogan kertoo, että tietopolitiikka on osa uuden ajan turvallisuuspolitiikkaa. Jokaisen suomalaisen on hallittava tiedonlukutaidot. Kyky toimia uuden ajan maailmassa vaatii osaamisen, osallisuuden ja luottamuksen kehittämistä. Nämä taidot pitää kehittää jo nuorena. Paras tae lasten ja nuorten taitojen kehittymiselle on panostaa varhaiskasvatukseen ja koulutien alkupäähän. Yksikään suomalainen nuori ei saa päästä peruskoulusta ilman riittäviä perustaitoja. Jos ei osaa lukea taitavasti, ei myöskään osaa lukea kriittisesti. Uuden oppimisen tarve ei pääty koulun päättymiseen. Jatkuvasta oppimisesta ja osaamisen päivittämisestä on tehtävä työelämään uusi normaali. Arvoisa puhemies! Vaikka tekniikka kehittyy, ihminen pysyy samana iloineen ja murheineen. Tulevaisuudessa haukumme edelleen huonosti toimivia järjestelmiä ja kiirettä töissä. Voimme kuitenkin siirtää rutiinityöt koneille ja keskittyä siihen, missä olemme vahvoja ja mitä tarvitaan ihmisyyteen, eettisyyteen ja empaattisuuteen, uusien ajatusten luomiseen, sosiaalisiin suhteisiin ja möhläysten tekemiseen. Tekoäly ja tietotalous ovat hyviä renkejä ja vain työkaluja.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Suomi ja maailma elävät suuren ja nopean muutoksen keskellä. Teknologinen kehitys ja tekoäly leikkaavat läpi yhteiskunnan ja muuttavat niin pankki- ja vakuutussektoria kuin kaupankäyntiä. Tähän liittyy myös tiedon määrän kasvu, sen hallitseminen ja hyödyntäminen. Lääkäriliitto selvitti terveydenhuollon alan ammattilaisten näkemyksiä tekoälyyn liittyen. Suurin osa tunsi tekoälyn käsitteenä ja tiesi esimerkkejä sen hyödyntämisestä ter-veydenhuollossa. Esteeksi tekoälyn hyödyntämiselle nähtiin kustannukset ja osaamisen puute, ja sen pelättiin aiheuttavan virhediagnooseja. Tulevaisuudessa tekoälyn kuitenkin odotetaan tuovan helpotusta hoitopäätösten tekoon, nopeuttavan hoitoprosesseja, pelastavan terveydenhuollon ammattilaiset rutiinitöiltä ja vapauttavan aikaa potilaan kohtaamiselle. Tekoälyn ei koettu uhkaavan terveydenhuollon ammattilaisten työllistymistä lähivuosina, mutta sen nähtiin tuovan muutoksia työn sisältöön ja toimenkuviin. Tekoälyn, uuden työn ja alustatalouden maailmassa meidän on varmistettava, että työntekijöiden oikeudet eivät tule poljetuiksi. Suomen on varmistettava jokaisen kansalaisen digiosaaminen. It-taidot ovat tämän päivän Suomessa yhtä tärkeitä taitoja kuin kirjoitus- ja lukutaito aikanaan. On arvioitu, että miljoona suomalaista on varustettu vajain digitaidoin. Meidän on panostettava mittavaan digiosaamisen nostamiskampanjaan ja varmistettava, että tukea on tarjolla. Tekoäly on hyvä renki mutta huono isäntä. Tekoälyn kehittyessä keskiössä on aina pidettävä ihminen. Palveluiden tulee olla asiakaslähtöisiä ja riittävän helppokäyttöisiä. Tekoäly ei ole itseisarvo, vaan sen avulla pitää parantaa ihmisten elämää, arkea ja hyvinvointia. Tekoälyä voikin kuvata tukiälyksi. Vastuun koneälyn päätöksistä tulee säilyä ihmisellä. Me ihmiset emme pärjää koneille olemalla enemmän koneita vaan olemalla enemmän ihmisiä. Selonteossa Suomen uhaksi toimintaympäristössä on kirjattu mittavat koulutukseen ja tutkimukseen tehdyt leikkaukset. Näin ei voi jatkua. Jotta pääsemme aallonharjalle tietopolitiikan ja tekoälyn hyödyntämisessä, tarvitsemme panostuksia koulutukseen, tutkimukseen Tietopolitiikan lähtökohtana on se, että tieto on kauppatavaraa ja yksilöllä tulee olla nykyistä enemmän sananvaltaa hänestä kerättyyn tietoon ja sen käyttöön. Keskustelu siitä, mitä tiedoilla voi tehdä ja kuka ne viime kädessä omistaa, on tarpeen. Facebook ja Google tietävät meistä jo lähes kaiken, mutta sen lisäksi kerätään kansallisestikin tietovarantoja, joilla on paljon kaupallista potentiaalia. Oikeus henkilökohtaisiin tietoihin, kuten terveystietoihin, on aina säilytettävä henkilöllä itsellään. Aivan lopuksi, arvoisa puhemies: Suomella pienenä ja ketteränä maana on oiva tilaisuus olla tietopolitiikan ja tekoälyn kärkimaita. Suomen EU-puheenjohtajuuskauden lähestyessä Suomella on tilaisuus ottaa asiassa johtajuus myös Euroopan unionin piirissä. Poliitikkojen tehtävä on luoda sääntelyllä raamit ja vuoropuhelun avulla arvopohja sen käytölle. Kaikkein tärkeintä on luottamus siihen, että kehitys vie maailmaa aina parempaan suuntaan ja kehityksessä pidetään kaikki mukana.
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 Tekoälyn povataan mullistavan elämämme ja yhteiskuntamme. Käsillä oleva selonteko pureutuu tähän ajankohtaiseen teemaan, jossa tieto on nimenomaan valtaa ja merkittävä perusta muun muassa liiketoiminnalle. Yhteiskuntamme on yhä enemmän riippuvainen tiedosta ja sen pohjalle rakennetuista palveluista. Korkeatasoisen osaamisen merkitys maamme menestymiselle kasvaa. Me siniset pidämme tärkeänä, että suomalaiseen tieto- ja teknologiaosaamiseen sekä siihen liittyvään tutkimukseen panostetaan. On huolehdittava siitä, että maamme on houkutteleva alan osaajien silmissä ja yritysten on kannattavaa pysyä Suomessa tai tulla Suomeen. Setelitukuilla ja pienillä veroasteilla meistä ei ole kilpailemaan, mutta me voimme tarjota turvallisuutta, vakautta ja pohjoismaista hyvinvointia. Jatkossa kestävän kehityksen rooli viennin ja työpaikkojen turvaamisessa tuleekin kasvamaan. Myös siinä tiedonhallinnan ja koulutuksen merkitys korostuu. Arvoisa puhemies! Tietojen laajamittaiseen käyttöön liittyy aina hyötyjä, mutta tietysti myös riskejä. Tietovuodot ovat arkipäivää, ja ihmiset ovat huolissaan siitä, mihin heistä kerättyjä tietoja käytetään. Esimerkiksi matkapuhelimen käytön myötä meistä kertyy ja välittyy valtava määrä erilaista tietoa. Usein nämä tiedot päätyvät kouralliselle kansainvälisiä yrityksiä, jotka hallitsevat markkinoita ympäri maailman. Näiden yritysten liiketoiminta perustuu siis tiedon keräämiseen ja hallinnoimiseen suljetuilla alustoilla. Me siniset kannatamme selonteossa esitettyä linjausta siitä, että kansalaisten oikeuksia omien tietojen hallintaan ja hyödyntämiseen vahvistetaan yhä edelleen. Lisäksi tietoa täytyisi kerätä enemmän yhteiseen käyttöön, jotta kaikki valta ei valuisi suuryhtiöille. Näiden määräävää markkina-asemaa vastaan on vaikea pienen kotimaisen yrityksen kilpailla. Valtion onkin edistettävä suomalaisten yritysten pärjäämistä kovassa kansainvälisessä kilpailussa. Meillä on hyviä kotimaisia palveluita, jotka täytyy saada laajamittaiseen käyttöön.
Puhuja: Tom Packalén
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Nyt käsittelyssämme oleva selonteko tietopolitiikasta ja tekoälystä on huikea mahdollisuus maallemme. On hienoa, että tämä on vihdoin huomioitu todellisena omana toimialanaan. Tämä on sektori, johon tulee merkittävästi panostaa yli hallituskausien. Suomella on alalta pitkät perinteet ja vahva osaaminen. Esimerkiksi Aalto-yliopisto kuuluu maailmanlaajuisesti kymmenen parhaan koneoppimistutkimuslaitoksen joukkoon. Esimerkkeinä mainittakoon myös Business Finland, joka on tukenut yli sataa suomalaista hanketta, jossa käytetään koneoppimiseen perustuvaa tekoälyä. Jotta pystymme säilyttämään asemamme yhtenä alan johtavista maista, tietoteknisiin ja matemaattisiin taitoihin tulee panostaa merkittävästi enemmän jo peruskoulusta lähtien. Perussuomalaiset näkevät, että koulumaailmassa tulisi huomioida oppilaiden lahjakkuudet nykyistä voimallisemmin. Arvoisa puhemies! Tekoälyyn liittyy paljon pelkoja. Suuri osa peloista on kuitenkin aiheettomia, sillä tekoäly on työkalu ja apuväline niin monille yrityksille ja alan toimijoille kuin kansalaisillekin. Käytännössä tämä tarkoittaa, että elämä on monin kohdin helpompaa ja palvelut parempia ja yksilöllisempiä. Toki perussuomalaiset näkevät, että erilaisia haasteitakin on ja näihin haasteisiin tulee myös kiinnittää huomiota. Suurin haaste on siinä, että monessa rutiininomaisessa tehtävässä ihminen ei pysty kilpailemaan koneen kanssa. Jatkossa valtava määrä siitä työstä, jota tähän asti on tehty ihmistyönä, tulee siirtymään koneiden tekemäksi. Tämän johdosta perussuomalaiset näkevät, että elinikäistä oppimista tulee tukea ja aikuiskoulutusta kehittää vastaamaan tulevaisuuden haasteita. Arvoisa puhemies! Tekoäly vaatii toimiakseen suuria määriä laadukasta dataa. Tällä hetkellä ongelma on se, että eri hallinnon alat ovat järjestelmiltään siiloutuneet ja datan laatu on heikkoa. Tehokas raportointi nykyisillä järjestelmillä on jokseenkin mahdotonta. Kun haluttaisiin kattava ja tosiasioihin nojaava raportti vaikkapa maahanmuuton todellisista kustannuksista, vaatisi tämäkin järjestelmien uudistamista. Jotta tekoälyä pystytään hyödyntämään, tarvitaan kokonaan uudenlaista ajattelua ja tietojärjestelmien sekä tietokantojen uudelleen rakentamista. Se tulee vaatimaan myös jonkin verran lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia muutoksia, joissa tulee ottaa huomioon myös anonymiteetti ja tietosuojavaatimukset. Tämä kaikki maksaa rahaa, mutta tähän kannattaa sijoittaa, sillä hanke on joka tapauksessa tehtävä. On siis kysyttävä, olemmeko me tässä ensimmäisessä aallossa mukana vai vasta jälkijunassa, jolloin ratkaisut tulevat maksamaan paljon enemmän. Arvoisa puhemies! Kuten alussa totesin, tämä on todellinen mahdollisuus.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-13 Suomen asema on toisaalta hyvä, toisaalta haastava. Eurooppa kokonaisuudessaan on jäämässä takamatkalle Kiinan ja Yhdysvaltojen vetäessä kehitystä. Toisaalta Suomessakin on paljon osaamista, josta voi olla vielä suuresti hyötyä. Kansalliset haasteemme ovat keskeisesti kahdenlaisia: yhtäältä se, pystymmekö kehittämään ja ylläpitämään tarvittavaa korkean tason osaamista ja tutkimusta, ja toisaalta moninaiset eettiset kysymykset. Suomen mahdollisuudet hyötyä tulevaisuuden tekoälykehityksestä nojaavat korkeaan osaamiseen, jota maastamme on löydyttävä tulevaisuudessakin. Tiedämme, että esimerkiksi jatkuvalle oppimiselle ja uudelleenkoulutukselle on suuri tarve. Suomella ei ole varaa säästää koulutuksesta ja tutkimuksesta, vaan niihin on satsattava entistä enemmän. Tälläkin hetkellä meillä on osaavasta ja koulutetusta väestöstä huolimatta pulaa tiettyjen alojen osaajista, kuten koodareista. Meidän on kyettävä myös houkuttelemaan osaajia ulkomailta. Satsaukset tutkimukseen ja koulutukseen ovat välttämättömiä myös siksi, että tulemme tarvitsemaan laajasti eri alojen osaamista teknologiamurroksessa. llmeisten matemaattisten, tilastollisten ja tietoteknisten taitojen lisäksi tekoälyn kehitykseen ja yhteiskunnan muutoksiin vastaaminen tarvitsee myös esimerkiksi historian, psykologian, kasvatustieteiden, kielten ja yhteiskunnan sekä etiikan tutkimusta ja osaamista. Tästä pääsemmekin toiseen keskeiseen haasteeseemme: koko tekoälyn kehityksen ja yhteiskunnan murroksen etiikkaan. Monesti tekoälyn ja teknologian kehityksestä puhuttaessa vallalla on yltiöoptimismi, eikä kehityksen riskejä aina huomioida. Hyvä esimerkki on se, miten naiivisti esimerkiksi kansalaisten tietojen käyttöön, tiedon yhdistelyyn ja profilointiin usein suhtaudutaan — viimeksi valitettavasti valtioneuvoston tulevaisuusselonteossa. On hyvä, että tietopoliittisessa selonteossa on nyt huomioitu mahdollisena tulevaisuuden uhkana Suomelle yltiöpositiivinen ja luottavainen suhtautuminen teknologian kehitykseen. Meidän on huolehdittava parhaamme mukaan siitä, että teknologiamurros on Suomen ja koko ihmiskunnan kannalta mahdollisimman suopeaa ja hyödyllistä. Etenkin Kiinan heittämä haaste Suomelle ja Euroopalle on jättimäinen eikä vähiten siksi, että Kiinassa vaikkapa yksityisyydensuoja tai kansalaisoikeudet eivät ole lainkaan samalla tasolla kuin meillä. Dataa hyödynnetään lupia kyselemättä. Suomen yhtenä vahvuutena monesti pidetään kansallista datavarantoamme. Samalla kun potentiaaliamme kannattaa hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, emme saa alkaa tinkiä ihmisoikeuksien ja yksityisyydensuojan kunnioittamisesta. Kansalaisella on oltava oikeus ja mahdollisuus päättää datansa käytöstä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa herra puhemies! Keskustelua tekoälystä määrittää epävarmuus, joka koskee itse tekoälyn määritelmää. Jotta puurot ja vellit eivät mene sekaisin, on hyvä muistaa, että mitkä tahansa sovellukset ja ohjelmat eivät ole tekoälyä. Tekoälylle olennaista on autonomisuus eli se, että ohjelma toimii itsenäisesti ilman ihmisen ohjausta ja että se oppii koko ajan parantamaan suoritustaan. Saamme jatkuvasti kuulla, että tekoäly tulee viemään valtavan määrän työpaikkoja. Tutkijat eivät ole kuitenkaan varmoja siitä, millä aloilla tai minkälaisissa tehtävissä tämä murros tapahtuu. Toisaalta automaatio ja robotisaatio ovat jo mullistaneet työmarkkinoitamme valtavasti, ja tätä on tapahtunut vuosikymmenien ajan. Emme voi suhtautua tekoälyyn kuuluisana markkinoiden näkymättömänä kätenä, vaan meillä pitää olla kätenä, vaan meillä pitää olla yhteiskunnallinen visio siitä, mitä tekoäly ja siihen kytkeytyvä työn murros tulee olemaan. Vasemmistoliiton visio tavoittelee ihmiselle mielekkäämpää elämää, esimerkiksi lyhyempää työaikaa, jota haluamme kokeilla jo ensi vaalikaudella. Koulutus on avainsana siinä, jos haluamme olla yhteiskuntana valmis teknologian murroksiin. Riittävät digitaidot, ohjelmoinnin perustaidot ja ymmärrys nykyteknologian vaikutuksista yhteiskuntaan tulee nähdä osana yleissivistystä. Tähän kuuluu myös kriittinen medialukutaito. Arvoisa puhemies! Sosiaalinen media on muuttanut maailmaamme enemmän kuin olemme osanneet ajatellakaan. Facebook on kerännyt miljardeista käyttäjistään käsittämättömän määrän tietoa ja myynyt ne kaupallisiin tarkoituksiin. Datan omistajuudesta on tullut poliittinen kysymys. Sosiaalinen media on valitettavasti myös voimistanut yhteiskunnallisesta eriarvoistumisesta johtuvia jakolinjoja. Tuloksena on, että populistiset, ihmisvihamieliset liikkeet ovat saaneet merkittävää poliittista valtaa ympäri maailmaa. Ajatteluumme vaikutetaan kanavia pitkin, joiden tarkoitus oli alun perin antaa jokaiselle kansalaiselle ääni, joka yhdistää meitä. Arvoisa puhemies! Meidän tehtävämme on vaatia vastuuta suurta valtaa käyttäviltä teknologiajäteiltä ja tarvittaessa reguloida niiden toimintaa. Meidän on myös
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-13 Puhemies, talman! Artificiell intelligens, robotisering, automatisering, digitalisering, blockkedjor, delningsekonomi. Många är de begrepp som illustrerar megatrenderna i det vi i riksdagens framtidsutskott har kallat för radikala teknologier. Teknologier som inte bara är framtid utan de är redan här och nu. En viktig utgångspunkt för vår attityd till dessa trender är att bejaka dem. Förstås kan vi också tycka hjärtligt illa om att artificiell intelligens och dessa applikationer — som vi levande, tänkande människor trots allt själva har uppfunnit — börjat tänka och agera som vi människor, fast snabbare, och därför exempelvis stjäl våra jobb. Ett faktum är ändå är att dessa teknologier finns, och i högsta grad kommer att finnas också i fortsättningen. De kommer också att skapa massor med nya jobb. Alltså ska vi acceptera det här, inte sticka huvudet i sanden. Teknologiutvecklingen är ändå ingen naturlag som lever sitt eget liv. Fortfarande handlar det om att människan nog kan behålla initiativet, styra eller avstyra utvecklingen i önskad riktning och se till att teknologin förblir dräng och inte blir herre. Men det här betyder att utvecklingen måste hanteras och definieras också med andra mätare än dem för effektivitet, produktivitet, snabbhet och inbesparingar. Den redogörelse som vi i dag diskuterar anlägger det helt nödvändiga rastret på datasamhället, nämligen det etiska. Vad allt vill vi att teknologin ska göra för oss och vad inte? Puhemies! Hallituksen selonteko keskittyy aihepiiriin, joka joskus ja ehkä useinkin jää katveeseen, kun hehkutamme teknologiakehityksen viimeisimpiä innovaatioita. Tämä katve-alue on nimenomaan kehityksen ja eri sovellusten eettinen puoli, joka ei saa eikä voi elää omaa elämäänsä erillään ja irrallaan itse teknologiakehityksestä. Sen vaikutuksien arvioinnin eettisestä näkökulmasta on oltava orgaaninen osa itse kehitystyötä. Näppärä diplomi-insinööri ei voi ulkoistaa tätä puolta pohdiskelevalle filosofille. Intressi on kuitenkin, tai ainakin pitäisi olla, yhteinen. Yhteisiä ovat myös kysymykset siitä, miten pitkälle haluamme kehittää tekoälyä. Onko päämääränä, että vempele tekee kautta linjan sellaisia viranomaispäätöksiä, joissa yksilön toimeentulo, maahantulo tai hoidontarve on päätöksen kohteena ilman, että ihmisäly, siis inhimillinen harkinta, on osallisena? Vai haluammeko, että pitkälle kehittynyt tekotunne-äly, sanokaamme emotionaalinen keinoälykkyys, korvaisi sen puuttuvan inhimillisen tekijän? Vapaakauppa ei ole säännöistä vapaata kauppaa, vaan kauppaa, jota käydään vapaasti sovittujen pelisääntöjen puitteissa. Vähän samalla tavalla valtavalla vauhdilla kehittyvää teknologiaa pitää osata käsitellä myös perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta. Siksi on hyvä, että Euroopan neuvosto ja EU nyt valmistelevat eettistä kehikkoa tekoälyn kestävälle hyödyntämiselle, jossa kohteena ovat vaikutukset yksityisyyteen, ihmisarvoon, kuluttajansuojaan ja syrjimättömyyteen.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies, värderade talman! Automatiseringen, robotiseringen, den artificiella intelligensen, de kommer att förändra vårt samhälle. Förändringen kan kallas för den fjärde industriella revolutionen och kommer på flera sätt att vara annorlunda än tidigare. Elämme jatkuvassa muutoksessa. Tämä käynnissä ja tulossa oleva muutos on jotain sellaista, mitä emme ole ennen kokeneet, mitä tulee muutoksen laajuuteen ja siihen liittyviin haasteisiin. Jotta Suomi voisi olla selonteon tavoitteen mukaisesti edelläkävijä, pitää meidän uudistaa lainsäädäntöä. Emme voi jäädä muutoksen jalkoihin, vaan meidän pitää huomioida etupainotteisesti lainmuutoksien tarpeet. Lakimuutosten tavoitteena pitää olla yhteiskunnallisen hyödyn varmistaminen. Teknologinen kehitys pitää hyödyntää ja saada sen avulla kasvua ja innovaatioita. Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä pitää tärkeänä, että edelläkävijyys rakentuu ihmis‑ ja perusoikeuksien, ihmislähtöisyyden ja luottamuksen varaan, aivan kuten valtioneuvosto selonteossaan linjaa. Samaan aikaan on tärkeä tunnistaa ja ratkaista haasteet, jotka liittyvät tekoälyyn ja digitalisaatioon. Vaikutukset työelämään ovat ehkä merkittävimpiä. Häviävätkö työpaikat, vai tuoko uusi tekniikka mukanaan uusia työtehtäviä, ja pysyvätkö ihmiset muutoksen vauhdissa mukana? Sosiaaliturvaa pitää uudistaa ja tulonjakojärjestelmää kehittää. Arvoisa puhemies! KD-eduskuntaryhmä haluaa tässä keskustelussa nostaa esiin eettiset näkökulmat. Se, mihin suuntaan tekoälyä halutaan kehittää ja mihin käyttää, on ihmisten käsissä. Teknologiasta ei saa tulla kahle tai toimeentulon viejä, vaan sitä tulee hyödyntää ihmisten avuksi. Kun tekoäly oppii tunnistamaan ja matkimaan ihmisten tunteita, tällä voi olla myös arvaamattomia vaikutuksia. Tekoäly ja keinoelämä saattavat muuttaa käyttäytymistämme, ihmiskäsitystämme ja arvojamme enemmän kuin toivoisimme. Tällaiset muutokset kulttuurissa ja ajattelussa tapahtuvat helposti vaivihkaa, ja niihin havahdutaan vasta, kun ongelmia alkaa esiintyä. Lopuksi: Näinhän on tapahtunut esimerkiksi sosiaalisen median kanssa. Olemme vasta nyt ymmärtämässä sitä, miten älylaitteiden jatkuva käyttö vaikuttaa lasten ja nuorten mieliin.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-12-13 nostaa esiin se hyvin noussutkin tosiasia, että olemme edistyksellisten asioiden äärellä, kun tehdään ensimmäistä tietopolitiikkaa koskevaa selontekoa, joka kokoaa tätä isoa teemaa ja myöskin tekoälykehitystä, työn murrosta, teknologioita, osaamiseen liittyviä kysymyksiä yhteen. Ministeri Vehviläisen johdolla laajassa ministerikokoonpanossa on tehty tätä valmistelutyötä, ja minusta ottaen huomioon kaikki viimeaikaiset tapahtumat kotimaassa ja kansainvälisesti, että tähän teemaan pureudutaan nimenomaan poikkihallinnollisesti monista näkökulmista. Oman sektorini, opetuksen ja koulutuksen, maailmasta haluan nostaa muutaman huomion esiin. kaiken pohjana ja perustana on se, että meillä kansalaisilla on korkea pohjakoulutustaso, jotta voidaan tunnistaa myöskin esimerkiksi semmoiset vaikuttamisyritykset, valeuutiset, kaikki siihen liittyvä, ja rakentaa osallisuutta yhteiskuntaan ja laajaa luottamusta. Edellytyksenä on se, että tästä osaamis- ja sivistystasosta ja -pohjasta pidetään hyvää huolta ja kehitetään semmoista kriittistä monilukutaitoa. Uuden opetussuunnitelmankin mukainen uusi käsite, monilukutaito, pitää sisällään kaikenlaisen mediakriittisen lukutaidon kehittymisen, uudenlaiset digitaaliset taidot ja uudenlaiset sisällöt, joita pitää kyetä tunnistamaan sosiaalisen median maailmoissa, argoritmeissa, ja myöskin sitten kaiken kaikkiaan tekoälykehityksen pohjalla olevat tietovirrat ja datan pohjalla olevat kaikki ilmiöt ja koko sen pohjan ja perustan, jolloin se ymmärrys ja laaja monilukutaito rakentuu koulutusjärjestelmän kautta. Samoin hallitus on kiinnittänyt huomiota siihen, että tähän uuteen digitaaliseen maailmaan myöskin opetetaan sekä koululaisia että aikuisia. Meillä PIAAC-tutkimuksessa, joka koskee aikuisten osaamista, on havaittu, että meillä on jopa 600 000 aikuista henkilöä, joilla on heikot perustaidot — puhutaan digitaalisen aikakauden taidoista — ja siitä syystä viimeisessä lisätalousarviossa hallitus lisäsi määrärahoja aikuisten digitaito-ohjelmaan, jota kansalaisopistojen kautta, matalan kynnyksen palvelujen kautta pyritään viemään eteenpäin, jotta kaikilla kansalaisilla voisi olla osallisuutta myös digitaalisissa palveluissa. Aktiivisesti tuetaan aktiivista kansalaisuutta tarjoamalla julkiset tiedot, toiminnot, palvelut kaikkien esteettömästi saataville, ja erityisesti heikommassa asemassa olevien osallisuuden, kokemusten ja osallistumisen mahdollisuuksia tulee lisätä. Kaiken tämän päälle tietysti tässä on kysymys myös pitkälti paitsi siitä luotettavasta yhteiskunnan rakentamisesta myös meidän kilpailukyvystä ja siitä, onko Suomi edelläkävijöiden joukossa. Voin sanoa, että
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Eettisten asioiden huomioiminen tässä selonteossa on erittäin hyvä asia, ja siitä annan kyllä suuret kiitokset. Meidän kannattaa korostaa tätä asiaa myös EU-tasolla, sillä maailmalla on erilaisia intressejä tekoälyn hyödyntämisen suhteen tällä hetkellä. Kenties hiukan yleistäen voidaan sanoa, että USA:ssa sen toivotaan hyödyntävän markkinoita, Kiinassa taas korostuu kansalaisten valvontamahdollisuudet. Tässä ristiriitaisessa tilanteessa on varmasti osittain vaikeakin korostaa, että teknologia, siis myös tekoäly, tulee saada palvelemaan ihmistä ja ihmisen tarpeita, ja jotta muistaisimme tämän, niin itsekin käytän mieluummin sanaa tuki-äly, ja onneksi löysin sen sanan myöskin tästä selonteosta. Minun mielestäni Suomen tehtävä olisi muistuttaa näillä kansainvälisillä keskustelu-areenoilla, että kaikissa tekoälyä koskevissa toimenpiteissä ja tavoitteissa tulisi kuvata myös se, miten ne vaikuttavat ihmisen arkeen
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 En malta olla ottamatta esille terveydenhuollon ratkaisua, jossa Kanta-tietoarkisto arkistoratkaisuna mahdollistaa myös oman tiedon hallinnan ja katselun Omakanta-periaatteiden mukaisesti. Vastaavanlainen omadatan käyttö yhteensovitettuna kansainväliseen, yleiseen tietosuoja-asetukseen mahdollistaa sen, että sillä tavalla meistä kansalaisista tulee myös itsemme kehittäjiä terveys- ja sosiaalitoimen osalta. Meitä voidaan tukea omassa selviytymisessämme omien sairauksiemme kanssa, ja minusta tämänkaltaiset sovellukset tulevaisuudessa tuovat pikavoittoja.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-13 USA:ssa mennään markkinaehtoisesti, Venäjällä, Kiinassa mennään hyvin pitkälle valtiovetoisesti. Ja tämähän on juuri se ongelma, että tässä se kehitys eriytyy: jos me teemme tämmöistä arvopohjaista järjestelmää tänne, niin välttämättä se teknologia ei täällä sitten kehity siihen malliin kuin muissa maissa. Mielestäni tämä pitäisi ottaa äärimmäisen suurella vakavuudella huomioon, koska
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-13 vara en aktiv tillämpare av artificiell intelligens. Emme tietenkään voi verrata resurssejamme Kiinaan tai Yhdysvaltoihin, mutta on selvä, että meidän on yleisesti lisättävä julkista tki-rahoitusta, erityisesti sellaisissa ekosysteemeissä, joissa myös yritykset itse vahvasti ja markkinaehtoisesti panostavat tutkimukseen ja kehitykseen. Tekoälyssä ja koneoppimisessa on pohjimmiltaan kyse datan yhdistämisestä ja prosessoinnista, ja tämäkin osaltaan korostaa systeemiajattelun tärkeyttä myös kaikessa
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa herra puhemies! Yhteiskunnan teknologisen kehityksen vauhti on huimaa, ja tuo kehitys pohjaa monilta osin digitalisaatioon, joka mahdollistaa uudenlaisen yritystoiminnan ja uusia tapoja toimia — hyvä niin. Tavalliselle kansalaiselle tämä näkyy usein siinä, että tutut palvelut siirtyvät verkkoon. Meidän pitää tunnustaa tässä salissa hyvin vahvasti myös digitaalinen osattomuus. Kaikki eivät yksinkertaisesti pysty käyttämään niitä kaikkia digitaalisia palveluita, mitä yhteiskunnassa täysivaltaisena kansalaisena toimiminen nykyään edellyttää. Se voi tarkoittaa koulutuspalveluita, julkisia palveluita tai välttämättömiä yksityisiä palveluita, kuten verkkopankkia. Digitalisaation eteneminen on siis sinänsä erittäin kannatettava ja hyvä asia, ja voidaan arvella, että kun nykyiset digimaailmassa kasvaneet nuoret polvet ovat eläkeiässä, he pärjäävä ikäihmisinäkin digitaalisten palveluiden maailmassa. Sitä ennen meidän on kuitenkin huolehdittava kaikista niistä ihmisistä ja heidän riittävästä tuesta ja palveluista, jotka eivät ole näiden digitaalisten härpäkkeiden ja tämän digitaalisen maailman kanssa sujut. Heitä ei ole kovin vähän — aikuisväestöstä on ajateltu olevan jopa
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 kautta kaapelia Aasiaan. Tämä on varmasti myös yksi syy poliittisesti, miksi Kiina on Suomesta kiinnostunut — yksi niistä syistä. Suomi on tietysti turvallinen maa, ja meillä on hyvä infrastruktuuri, mutta me emme ole ainoa maa, jolla on tällainen tilanne. Ruotsi on meille merkittävä kilpailija. Ruotsissa alennettiin sähköveroa määrätyille teollisuudenaloille vuonna 2017. Sen jälkeen Facebook on laajentanut toimintaansa, Google on varannut uutta tonttia Avestan kaupungista ja Amazon on ilmoittanut kolmen keskuksen
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa herra puhemies! Hyviä vastauspuheenvuoroja salissa. Niihin on kaikkiin helppo yhtyä. Vaikka selonteossa käsitellään tekoälyyn liittyvää eettistä pohdintaa, jää siitä kuva, että periaatteet eivät ole meille vielä aivan selvillä. Meidän täytyykin panostaa myös laajennettuun ymmärrykseen, mitä tulee tekoälyyn ja teknologian yhteiskunnallisiin vaikutuksiin.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 tärkeä ja ajankohtainen. Digitalisaatio, robotisaatio, tietopolitiikka, tekoäly — muutos näissä kaikissa asioissa on valtavan nopeaa. Tärkeä kysymys onkin, miten Suomi kestää kehityksessä mukana ja miten Suomi voi olla kehityksen kärjessä tulevaisuudessakin. Se voi olla meille Suomessa myöskin iso mahdollisuus. Muutoksen ytimessä tulee olla ihmisyys ja myöskin sen ihmisyyden kehitystarpeet. Muutoksen keskiössä tulee olla myöskin koulutus, perustaidot ja digitaalisten palveluiden saatavuus. Oikeastaan haluaisin mennä myöskin sinne aivan ytimeen, miten ne digitaaliset palvelut ovat ihmisten saatavissa ja miten on mahdollisuus käyttää niitä. Laajakaistat, 5G ja tiedon turvallisuus ja tiedon oikeellisuus — nämä ovat mielestäni tärkeitä tulevaisuudessa.
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Aktiiviset digitukipalvelut voisi koota esimerkiksi Suomi.fi-palvelun alle kaikkien saataville. Vaihtoehtoinen palvelu on tarjottava niille, jotka eivät voi digipalvelua tuettunakaan käyttää. Erityisesti digipalvelut tulee suunnitella helppokäyttöisiksi. Kolmannella sektorilla ja vapaalla sivistystyöllä on merkittävä rooli digituen tarjoamisessa. Esimerkiksi monilla seniorikansalaisilla on teknologista osaamista ja halua oppia uutta. Digitukea on oltava tarjolla kaikkialla maassa, ja tähän on varmistettava riittävät resurssit.
Puhuja: Raija Vahasalo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-13 puhemies! Teknologian kehitys ei saa tapahtua hinnalla millä hyvänsä, vaan meidän pitää huolehtia siitä, että ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio toteutuvat. Esimerkiksi Aasiassa kehitystä vauhditetaan pelkästään talouskasvun ehdoilla ilman ihmisoikeusrajoitteita. Demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaatteet ovat osa yhteiskuntamme arvopohjaa, jonka emme saa antaa murentua.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! Olisin jatkanut tuosta, minkä edustaja Torniainen jo vähän täällä keskustelussa aloitti, eli miten Suomesta tehdään tekoälyn kärkimaa ja olemmeko oikeasti mukana tässä kehityksessä. Välillä tuntuu, että kaikki tekevät jotain, mutta syntyy vain vähän, että on liian laaja spektri eri toimijoita. Ministeri Lintilän asettaman ohjausryhmän ehdotus Suomen tekoälyohjelmaksi on hyvä asia, mutta samaan aikaan voi kysyä sitä, olemmeko tietoisia, kuinka Suomi on ulkona siitä liiketoiminnasta, jota kiinalainen Alibaba tai amerikkalainen Amazon nyt jo pyörittävät. Tarvitsemme koulutusohjelman, jotta Suomi pääsee kiinni miljardien eurojen kansainvälisiin tulevaisuuden liiketoimintoihin. Voi sanoa, että on
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 tietoturva ja siihen liittyen sitten myös yksilönsuoja. Kun me tosiaan tiedämme, että on maita, jotka panostavat huomattavia summia tekoälyn kehittämiseen vailla sitä, että ihmisoikeuksista pidetään huolta, ja vastaavasti tiedämme, että tulevaisuudessa elämme maailmassa, jossa jääkaappi voi lähettää sinulle kauppaan ostoslistan, että sinun liikuntatottumuksillasi ja terveystiedoillasi sinun kannattaisi nyt syödä tänään tämmöistä ruokaa ja tässä on siihen ostoslista, niin tähän liittyy suuria tietoturvariskejä. Kun olemme myös sen totuuden äärellä, että on valtioita, yrityksiä, erilaisia tahoja, jotka pyrkivät laittomasti hakemaan tietoa yhteiskunnan eri osista
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 Kyberhyökkäykset, tiedon varastaminen ja informaatiovaikuttaminen ovat hyvin vakavia uhkia, joihin meidän tulee varautua. Turvallisuus, yksityisyydensuoja ja eettisyys täytyy nostaa keskiöön tietopolitiikassa ja tekoälyn hyödyntämisessä. Meidän tulee luoda lainsäädännölliset ja eettiset puitteet, joiden myötä riskit saadaan minimoitua.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-13 Euroopan komissio on mukana valmistelemassa perus- ja ihmisoikeuksiin nojaavaa eettistä kehikkoa tekoälyn kestävälle hyödyntämiselle, jossa tarkastellaan vaikutukset yksityisyyteen, ihmisarvoon, kuluttajansuojaan, syrjimättömyyteen ja niin poispäin. Nämä ovat tärkeitä asioita, ja ne kulkevat käsi kädessä — digitalisaatiolla, tekoälyllä on valtavia mahdollisuuksia Suomen kaltaiselle maalle — mutta että samalla
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-13 oikein käytettynä. Oli hyvä, että edustaja Wallin otti huomioon nämä eettiset näkökulmat. Nimittäin kun tekoäly — sanon ”kun”, en ”jos” — oppii tunnistamaan ja matkimaan ihmisen tunteita, tällä voi olla arvaamattomia vaikutuksia.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Tärkeää on myös muistaa, että meidän kaikkein keskeisin tavoite on kestävän kehityksen toteutuminen ja ilmaston lämpenemisen ehkäisy. Tekoälyn kehittämisen pitäisi myöskin tukea Agenda 2030 ‑toimenpideohjelman tavoitteita, koska ilman politiikkajohdonmukaisuutta emme etene kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisessa. Tekoäly ja digitalisaatio eivät välttämättä edistä kestävää kehitystä, ellei siihen panosteta myöskin ihan tietoisesti. Eli meidän pitää tähän arvopäämäärään ja tavoitteeseen aktiivisesti pyrkiä ja huomioida
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Kevasta annettuun lakiin esitetään tehtäväksi kaksi muutosta. Kevalla olisi jatkossa velvollisuus tehdä riskiarvio strategisen päätöksenteon ja riskienhallinnan osana. Riskiarviossa Kevan tulisi arvioida oleellisten riskien vaikutusta toimintaansa sekä niitä toimenpiteitä, joilla se voi hallita arviossa esiin nousseita riskejä. Kevalla on jo nykyisen lainsäädännön mukaan oltava toimintansa laajuuteen ja laatuun nähden riittävä riskienhallintajärjestelmä, joten muutos ei aiheuttaisi Kevalle merkittäviä uusia tehtäviä. Muutos vastaa soveltuvin osin työeläkevakuutusyhtiöistä annettuun lakiin vuonna 2016 tehtyä muutosta, joka koskee työeläkevakuutusyhtiöiden riski- ja vakavaraisuusarvioita ja perustuu EU-direktiivin implementointiin. Kevaa ei sen sijaan voida velvoittaa tekemään vakavaraisuusarviota, koska Kevalla ei ole vakavaraisuusvaatimusta perustuen Kevan eläkevakuutusyhtiöistä poikkeavaan rahoitusmalliin. Kevan lakisääteiseksi tehtäväksi esitetään lisättäväksi työkyvyttömyysriskin vähentämiseen liittyvä toiminta. Tarkoituksena on tässä täsmentää lakia vastaamaan niitä tehtäviä, joita Keva jo nykyisin hoitaa. Tarkoituksena ei ole laajentaa Kevan nykyisiä tehtäviä eikä toimintaa.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 samalla tavalla kuin muutkin arvioi näitä riskejä, koska nykyisin maailmassa tapahtuu monenlaisia asioita ja niihin on hyvä ennakolta varustautua. Yksi iso riski on tietysti myöskin tämä maakunta- ja sote-uudistus, jossa riski on tällä hetkellä ollut Kevaan liittyen se, että jos monet näistä menevät yksityisen puolen ja yhtiöitten hoidettavaksi, niin sen takia sitten tietenkin rahoittajan puolelta elikkä erityisesti kuntien puolelta poistuu aika paljon henkilöitä, ja sen takia on myöskin tämä yksi riski varmaankin tässä huomioitava. On erittäin hyvä ajatus, että myöskin työkyvyttömyysriski ja sitä ennaltaehkäisevät toimet tulevat
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! Kriisikuntakriteerit kuulostavat varsin tutuille, koska monessa suomalaisessa kunnassa on näitä itse asiassa käytetty jo pelkästään siitä syystä, että voidaan kuvata valtuutetuille, minkälaisessa taloudellisessa tilanteessa ollaan. Itsekin tulen semmoisesta kunnasta nimeltä Kotka, jossa on viitattu aina silloin tällöin näihin kriteereihin. Sen takia minun mielestäni on erittäin hyvä, että tähän on myöskin nyt, jos ymmärsin oikein tästä esityksestä, tullut niin sanotut varoitusvalot elikkä tämmöinen ei vielä ihan punaiselle näyttävä vaan vähän sinne päin, joka ei vielä aiheuta arviointimenettelyyn joutumista, mutta voidaan käydä keskustelua. Tämä on minun mielestäni erittäin hyvä käytäntö. Erittäin hyvä, että on tullut myöskin lausuntokierroksen jälkeen palaute näitten nykyisten kriteerien osalta, jotka nyt siis ovat jo tällä hetkellä jonkun verran aiheuttaneet keskustelun tarvetta. Kun katsoin näitä lukuja täällä, niin täällä on alijäämäkriteereitä. Näilläkin luvuilla olisi ainakin kolme kuntaa täyttänyt kriteerit, yhtä kriteeriä ainakin yli 50 kuntaa ja useammankin kriteerin useampi, mutta ihan arviointimenettelyynhän on ymmärtääkseni mennyt aika lailla pieni määrä, 2017 tilannetta. Mutta siis erittäin perusteltu, ja kun tiedetään, että kuntien tilanne ei ole tästä helpottamassa, niin on tietysti hyvä, että sitä seurataan monellakin eri mittarilla mutta myöskin tällä mittarilla. Toinen, mihin haluan kiinnittää huomiota, on tämä viime vuosina otettu käytäntö siitä, että nykyisin ei puhuta pelkästään sen niin sanotun emokunnan tilanteesta, vaan otetaan myöskin konsernitilinpäätös mukaan. Monessa kunnassa investointeja on tehty ja jouduttu tekemään yhtiöiden kautta, ja sen takia kokonaisvastuu on sillä kunnalla, koska oletettavasti kunnat kuitenkin valtuustopäätöksillä ovat takaamassa niitä lainoja, ja se kaatuu sitten joka tapauksessa kokonaan sen kunnan kokonaan sen kunnan hoidettavaksi, jos jotakin siellä tapahtuu. En malta olla sanomatta tässä samalla sitä, että nykyisin arviointimenettely,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa rouva puhemies! On aivan hyvä, että näitä kriteerejä tarkastellaan aika ajoin ja saatetaan ajan tasalle. On syytä kuitenkin muistaa se kokonaiskuva, mitä taloudessa tällä vaalikaudella on tapahtunut ja viime vuosien aikana on tapahtunut. Talous on kasvanut vahvasti, ja sehän näkyy myös kuntataloudessa. On totta myös se, että meillä on kuntataloudessa valtionosuuksissa pienenlainen notkahdus, joka johtuu siitä, että valtion ja kuntien välinen kustannusten jaon tarkistus on tehty ja se vähentää valtionosuutta noin 200 miljoonalla eurolla. Hallitusohjelman mukaiset kuntien tehtäviä vähentävät toimenpiteet vähentävät sekä kuntien menoja että valtionosuutta. Tämä on syytä muistaa kanssa. Lisäksi vielä kilpailukykysopimukseen liittyvä valtionosuuksien vähennys kasvaa. Valtion toimenpiteitten yhteisvaikutus kuntatalouteen on noin 254 miljoonaa euroa, mikä näkyy ensi vuoden, 2019 taloudessa kunnissa. nämä on syytä ottaa huomioon, ja pitää muistaa myös sekin, että kuitenkin suunta on positiiviseen päin, kun on työpaikkoja saatu lisää ja se näkyy sekä kuntien verotuloissa, seurakuntien verotuloissa että tietenkin valtion verotuloissa positiivisena. Totta kai pitää muistaa se — kuten kaikki kansanedustajat varmasti tiedämme — että jos henkilö on kunnassa työttömänä on tietenkin huomattavasti menettänyt tulojaan, se vaikuttaa välittömästi kuntien verotuloihin hänen osaltaan. Sitten kun työttömyys menee pitkäaikaistyöttömyydeksi, se johtaa sitten siihen, että kunnan osuudeksi työmarkkinatuesta tulee se puolet helposti maksettavaksi, jolloin se kuntameno ei kuin lisääntyy. Ikävä kyllä näitä tapauksia on ollut viime vuosina vähän liikaa. Viime vaalikaudella tämä hommahan karkasi käsistä, mutta nythän me olemme kuroneet sitä umpeen, ja muun muassa pitkäaikaistyöttömiä on ilahduttavasti päässyt työmarkkinoille takaisin. En muista tarkkaa lukumäärää, mutta kymmenistätuhansista kuitenkin puhutaan, mikä on erittäin hieno asia. On syytä muistaa sekin, että tällä samalla linjalla on jatkettava. Työllisyysaste on nyt suurin piirtein 71,7 eli 4 prosenttiyksikköä enemmän kuin sillä hetkellä kun Sipilän hallitus aloitti, elikkä on menty valtavasti eteenpäin. Julkinen talous on parantunut 6—7 miljardilla eurolla, ja 120 000 ihmistä suurin piirtein on saanut työpaikan. Että kehityssuunta on hyvä, mutta tähän mukavuudentunteeseen ei missään nimessä saa nyt jäädä, vaan meidän on pidettävä huoli siitä, että tämä lähes 72 prosentin työllisyysaste saadaan nousemaan seuraavalla vaalikaudella tuonne lähemmäksi 75:tä.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Tämä esitys kuntalain muuttamiseksi on tärkeä, todella tärkeä, vaikka aihepiiri on synkkä. Kuntalain erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettelyn käynnistämisen edellytyksiä ehdotetaan muutettavaksi kuvaamaan tarkemmin tulorahoituksen riittävyyttä, ja menettelyn edellytyksistä suhteista velkaantuneisuutta kuvaava tunnusluku ehdotetaan korvattavaksi lainanhoitokykyä kuvaavalla konsernitilinpäätöksen laskennallisella lainanhoitokatteella. Kuten täällä edustaja Paatero jo totesi, on erittäin tärkeää, että kuntien taloudellista asemaa ja velanmaksukykyä tarkastellaan nimenomaan konsernitasolla. Tarkastelemalla konsernitasolla voidaan, ja ainoastaan silloin voidaan, saada todellinen kuva kunnan taloudellisesta tilanteesta, kunnan kyvystä hoitaa velkaansa, kunnan kyvystä vastata taloudellisista velvoitteistaan — kokonaiskuva kunnan taloudesta. Pidän myös erittäin hyvänä, että kuntien vuokravastuut ehdotetaan rinnastettavaksi lainoihin tässä esityksessä. Arvoisa puhemies! Tämä aihepiiri on synkkä, mutta aivan kuten edustaja Hoskonen edellä totesi, onneksemme työllisyys maassamme on tällä vaalikaudella vahvistunut erittäin merkittävästi. Kuten Hoskonen totesi, kuntataloudellekin, kuten valtiontaloudellekin, on erittäin suuri merkitys myös taloudellisessa mielessä, jos ja kun ihminen työllistyy ja siirtyy yhteiskunnan taloudenpidossa, voi sanoa näin, saamapuolelta maksupuolelle. on erittäin tärkeää siinäkin mielessä, että vaikka nyt tehdään hyvää lainsäädäntöä kriisikuntakriteerien muuttamiseksi, niin talouden vahvistumisen ja työllistymisen vahvistumisen kautta näitä kriteereitä tullaan tarvitsemaan toivottavasti ja todennäköisesti yhä harvemmin. Työllisyyden vahvistuminen ja verotulokertymien kasvaminen on kuntien taloudelle kuitenkin ylivoimaisesti se keskeisin ja tärkein talouden kivijalka
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 katsoo hieman eteenpäin, niin ehkä tämä kaunis aurinko on saamassa aika mustia pilviä ihan maailmantaloudellisesti mutta myöskin kuntien osalta, ihan tämän päivän faktoilla kun katsotaan. Sitten toinen asia: meillähän on kyllä työllisyys parantunut ja tuloveron alennuksia on tehty, ja minun näkökulmastani näyttää siltä, että kunnat ovat ne maksaneet, siitä syystä, että kun minä katson, ja me kaikki voimme katsoa, kuntaveroprosentin kasvua, joka on aika lailla keskivertona noin 20 tällä hetkellä, niin efektiivinen prosentti elikkä se, minkä kunnat saavat, on 14, ja se gäppi vain kasvaa, ja sehän johtuu näistä vähennyksistä. Tampereen esimerkki, kun kävin siellä vierailulla jossain kohtaa, oli se, että vuonna 2016 he ovat saaneet verotuloja enemmän kuin nyt, vaikka Tampereella on asukasmäärä lisääntynyt, vaikka työllisyys on parantunut, vaikka palkat ovat kasvaneet, siitä huolimatta heidän verotulonsa, minkä he saavat kuntaverosta, ovat laskeneet. Tämä on ihan käsittämätön yhtälö, että kunnat itse asiassa ovat maksaneet nämä tuloveron alennukset jos katsoo kärjistäen. Toinen iso ongelma, tämän efektiivisen tuloveroprosentin mukaan, on se, että meillä on myöskin hyvin erilaisia kuntia. Kun katsoo sitä plussaa, mitä kunnat tekevät, niin se on itse asiassa kokonaan Helsingissä. Helsingin plussa ensi vuoden budjetissa on monta sataa miljoonaa euroa, ja se on lähestulkoon se sama summa, mikä on kuntien kokonaisplussa ensi vuoden budjetissa. Jos putsataan Helsinki pois, kuntien ensi vuoden budjetit näyttävät todella paljon surullisemmilta, mutta kun katsoo keskiarvoa, missä Helsinki on mukana, niin näyttää paljon kivemmalta. Tähän työllistämiseen liittyen en malta olla vielä sanomatta sitä, että valitettavasti juuri tällä viikolla tuli tieto siitä, että kaikki työllistämiskokeilut lopetetaan elikkä ne hyvät mallit, mitä vaikkapa siellä Pirkanmaalla ja Tampereen alueella ynnä muualla on tehty, vaikkapa Vantaalla. Siellä ollaan hyvin surullisia siitä, että tätä hyvää mallia näitten pitkäaikaistyöttömien aktivoimiseksi ei voida enää jatkaa, vaan ne ajetaan alas ja palataan siihen aikaisempaan malliin, mistä ei ole ollut hyviä tuloksia.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Siitä huolimatta, että tilanne alueella, taloudellinen tilanne alueella kokonaisuudessaan on parantunut, kunnan oma talous ei ole kokenut vastaavanlaista paranemista. Moni kunta joutui nostamaan veroprosenttiaan ensi vuoden osalta. Esimerkiksi Raumalla pelkästään valtionosuusleikkaukset tarkoittivat yhtä veroprosenttia pelkästään leikkaukset yhtä veroprosenttia. Ja kun sitten ajatellaan, että samanaikaisesti väestö vielä kaupungissa vanhenee, niin tämä yhtälö on vain mahdoton. Tietenkin myös tiedetään, että meillä on verojärjestelmä muutoksessa, työ murroksessa ja muutoksessa, jota myötä myöskin kunnat joutuvat aivan uudella tavalla miettimään, miten jatkossa, mistä tulevat ne varat, joilla sitten jatkossa järjestetään kuntalaisille tarvittavat palvelut. Nämä ennakolliset säästöt, jotka siis on tehty kuntatalouteen etukäteen, vaikka kustannukset edelleen ovat siellä kuntien kannettavina, tuntuvat kunnista tuplarangaistukselta, väärältä teolta. On myöskin sanottava, että Kuntaliitto toivoo kuntatalouden kestävyyden turvaamiseksi rahoitusjärjestelmän uudistamista ja on myös asettanut selkeät ikään kuin vaateetkin eduskunnalle ja tulevalle hallitukselle: Kun tulee uusia tehtäviä, kun laajennetaan toimintaa, niin siihen pitää myöskin saada täysimääräinen valtionosuus. Myöskin arvioiden tehtävämuutosten vaikutuksista kuntien talouteen tulee perustua realistisiin laskentaoletuksiin — eli juuri se, josta äsken omalla esimerkilläni kerroin — ja indeksikorotukset on toteutettava täysimääräisesti. Kyllä tämä kertoo sitä kuntien todellisuutta. Ei siis maalata vaaleanpunaisin