Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-14 jossa sekä puheenjohtaja Rinne että ministeri Orpo toivoivat rakentavia puheenvuoroja. Kaikki eivät ole ihan tähän tavoitteeseen kyenneet, mutta koetetaan nyt tässä vaiheessa ainakin rakentavasti katsoa sinne tulevaisuuteen päin. Sosiaalidemokraattien vaihtoehtobudjetti on 2020-luvun ensimmäinen budjetti. Se on tulevaisuusbudjetti, joka tähtää siihen, että juuri nyt, kun olemme noususuhdanteen huipputilassa, meidän täytyy kantaa vastuu siitä, että ensi vuosikymmen on varmasti taloudellisesti kuoppaisempi kuin tämä hetki, jota nyt elämme. Meidän täytyy siis varautua siihen, mitä tuleman pitää, ja siksi meidän vaihtoehtobudjetissamme, toisin kuin hallituksen mallissa, panostetaan tulevaisuusinvestointeihin. Näitä investointeja on käyty tässä läpi, mutta lähestyn niitä ehkä nyt hiukan nurinkurisesta perspektiivistä, sieltä tulopuolesta käsin. Hyvän verotuksen periaate on selkeä: tiiviit veropohjat, matalat kannat. Me tiivistämme veropohjaa ja tukimme porsaanreikiä ja vastaavasti alennamme pieni- ja keskituloisten palkansaajien ja eläkeläisten tuloverotusta. 95 prosenttia suomalaisista hyötyy meidän mallistamme hallituksen esitykseen verrattuna: 4 700 euron kuukausipalkkaan asti suomalainen hyötyy SDP:n mallista, siis olemme keskiluokan asialla. Hallitus on kyllä — ikävä kyllä — jakanut 200 miljoonaa euroa vuosittain veronalennuksia, joilla ei edes esitysten mukaan ole ollut havaittavia työllisyys- ja kasvuvaikutuksia. Nämä ovat tuhlattuja miljoonia. Sen sijaan verotusta on siis alennettava sieltä, mistä tulosta toivotaan. Ja kun meidän yhteinen jaettu tavoitteemme on se, että 72 prosentin työllisyysasteen tavoitteen jälkeen on pyrittävä 75 prosenttiin ja siitä ylöspäin, jotta hyvinvointiyhteiskunnan julkiset palvelut voidaan taata, niin siksi meidän täytyy katsoa, missä kohtaa tutkimukset sanovat, että meidän työllisyytemme laahaa muita Pohjoismaita perässä, koska joka ikinen työllistämisen prosenttiyksikkö, jopa kymmenys, on vaikeampi kuin edellinen. Ne helpommin työllistyvät työllistyvät ensin ja vaikeimmin sen jälkeen. Kahdessa kohtaa olemme jäljessä, ja siksi puutumme juuri niihin. Siksi haluamme korjausta juuri niihin kohtiin, joissa työllisyys ja kasvu ovat Ensiksi näemme sen, että vähän koulutetut, lähinnä miestyöntekijät, ovat Suomessa vähemmän työllistyneitä kuin esimerkiksi Ruotsissa. Tässä on tapahtunut valtava työllisyyden rakennemuutos. Vielä 30 vuotta sitten meillä on ollut lähes miljoona työpaikkaa, joihin on riittänyt perusasteen koulutus. Näistä kaksi kolmasosaa on kadonnut eikä enää koskaan palaa. Siksi oppivelvollisuuden laajentaminen on aivan välttämätön tulevaisuusinvestointi, johon talouspolitiikan arviointineuvostokin on kannustanut. Ja sitten jos lähestytään toista kautta asiaa, niin niitä ihmisiä, jotka pohtivat, ollako etuuksilla, esimerkiksi työttömyyskorvauksella, vai uskaltaisiko lähteä pienipalkkaiseen, ehkä epävarmaan tai osa-aikaiseen työhön, haluaisimme auttaa työtulotuella. Ministeri Orpo suhtautui lähtökohtaisesti siihen myönteisesti, mutta on selvää, että muiden etuuksien, kuten opinto- ja eläke-etuuksien, saaminen täytyy rajata tästä pois. VM:n arviot, joihin hän viittasi, olivat ylimitoitettuja. Toinen seikka, jossa suomalainen työllisyys on jäljessä Ruotsin ja muitten Pohjoismaiden tasoa, on nuorten naisten osallistuminen työelämään. Siksi uudistuksiin tarvitaan myös varhaiskasvatusuudistus, askeleet kohti maksutonta varhaiskasvatusta. Me olemme nyt jo satsanneet 100 miljoonaa euroa varhaiskasvatusmaksujen pienentämiseen, nollamaksujen ulottamiseen vähän isompituloisille, silti keskituloisille suomalaisille, ja siksi perhevapaauudistus on yhtä välttämätön. Vielä pari sanaa yrittäjävähennyksestä, kun se tuntui olevan tässä monille niin rakas. Luulen, että tässä salissa ei löydy erimielisyyttä siitä, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä tulee tukea, mutta, puhemies, aivan tähän lopuksi, kokeillaanpa logiikkaa: jos SDP:n mallissa on poistettu yrittäjävähennys mutta silti lopputulos on se, että puolet yrittäjistä, ja nimenomaan se pienituloisempi osa yrittäjistä, hyötyy SDP:n mallista, niin se jo yksin todistaa sen, mikä Suomen Yrittäjienkin tuoreista tilastoista käy ilmi: yrittäjävähennys suuntautuu väärin, 50 prosenttia kaikkein ylimpään tuloluokkaan. Meidän mallimme aidosti auttaa pienyrittäjää. Olen siitä tyytyväinen, koska olen pienyrittäjä itsekin.