Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-08 Vastaavasti verkkokauppa lisää pakettilähetysten määrää. Viimeksi viime yönä ostin verkosta kaksi tuotetta Postin pakettiautomaattiin. Esimerkiksi Tanskassa, joka on meitä pari vuotta edellä digitalisaatiossa, laskut ja sanomalehdet ovat jo siirtyneet verkkoon ja viranomaisten kanssa asioidaan vain sähköisesti. Posti jaetaankin Tanskassa enää kahtena päivänä viikossa. Tämä postilain muutos on vain välivaihe lähilogistiikan rakennemuutoksessa. Toivottavasti Posti käyttää tämän siirtymäajan hyväkseen. Tämä esitys ei kuitenkaan lupaa Postille hyvää. Palvelun laadun laskeminen ei taatusti paranna Postin kilpailukykyä suhteessa kilpailijoihin. Käytännössä nyt esitetty laatutaso tarkoittaisi sitä, että Postin palveluita ei voisi enää käyttää esimerkiksi viranomaisasiointiin tai laskujen lähettämiseen. Vaikka viranomaiskirjeet eivät kuulu yleispalveluvelvoitteen piiriin, kyllä postinjakelun hidastuminen vaikuttaa vääjäämättä myös viranomaiskirjeiden jakeluun. Ei aikakriittisiä kirjeitä voi lähettää, jos merkittävä osa niistä toimitetaan vasta viidentenä arkipäivänä, siis viikon kuluttua lähettämisestä. Lisäksi on syytä huomata 17 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa oleva lause, jonka mukaan jakelun laatua arvioitaessa riittävänä laatuna pidetään vähintään 96 prosentin toteutumaa jaettavista lähetyksistä. Siis joka 25. lähetys voi viipyä matkalla yli viisi arkipäivää. Miten silloin käy esimerkiksi työttömälle, jolle TE-keskus on lähettänyt tiedon avoimesta työpaikasta? Kun hän ei hae työpaikkaa ajoissa, hän joutuu karenssiin ja menettää työttömyyspäivärahansa. Tällaisia tapauksia on jo nyt aivan liikaa, jo nykyisen lain puitteissa. Joka tapauksessa kirjepostissa lähetettyjen laskujen eräpäiviä joudutaan myöhentämään ainakin viikolla. Eikä viikko aina riitä, sain tosiaan pari päivää sitten postilaatikkooni laskun, joka oli lähetetty lokakuussa. Karhut ja viivästyskorot on maksettu, ei Postin vaan omasta pussistani. On merkille pantavaa, että esitetyn lain laatustandardipykälässä ei kiinnitetä huomiota toimitusvarmuuteen, vain aikaan. Postilaki lähtee olettamuksesta, että kaikki lähetykset jaetaan oikeaan osoitteeseen, kuten ilmoitus poikani palvelukseenastumismääräyksestä, joka kannettiin naapuritaloon. Sekä kentältä tullut palaute että oma kokemukseni kertovat, että jakeluvirheet ovat valitettavan yleisiä. Itseltäni on jäänyt esimerkiksi kaksi lääkäriaikaa käyttämättä, koska kutsukirjeet eivät tulleet koskaan perille. Arvoisa puhemies! Hyvä lakiesitys on selkeä ja yksinkertainen. Tämä ei sitä valitettavasti ole. Esimerkiksi 17 §:ssä sanotaan selkeästi, että yleispalveluun kuuluvat kirjelähetykset on keräiltävä ja jaettava viitenä arkipäivänä viikossa arkipyhiä lukuun ottamatta noudattaen 19 §:ssä säädettyä yleispalvelun laatustandardia. Ja 19 §:ssä todetaan, että lähetyksistä vähintään 50 prosenttia on perillä viimeistään neljäntenä arkipäivänä ja vähintään 97 prosenttia viimeistään viidentenä arkipäivänä jättöpäivästä. Vasta, kun lukija perehtyy 19 §:n yksityiskohtaisiin perusteluihin, hän huomaa, että viisi arkipäivää viikossa tarkoittaakin tässä laissa kolmea arkipäivää viikossa. Ei lain lukeminen saa olla salatiedettä. Kyllä pykälästä on käytävä suoraan selville, kannattaako postilaatikolle mennä tiistaina vai torstaina. Arvoisa puhemies! Kansalaisten yhdenvertaisuuden kannalta olisi vähintään kyseenalaista, että posti jaettaisiin eri paikkakunnilla eri tavalla. Kaikki kuitenkin maksavat lähetyksistään saman hinnan siitä riippumatta, jaetaanko ne jokaisena arkipäivänä vai ei. Kaikkein tasa-arvoisimpia olisivat kuitenkin muiden EU-maiden kansalaiset, joiden lähetykset jaettaisiin Suomeen kaikkein nopeimmin, siis nopeammin kuin Suomesta Suomeen lähetetyt. Tätä en tältä perussuomalaisten hallitukselta olisi osannut odottaa. Ymmärrän hallituksen huolen maakuntalehtien kohtalosta, mutta eikö tämä mene jo vähän liian pitkälle? Ensin Yleisradion maakuntatoimitukset piti piilottaa Ylen nettisivuilta, jotta ne eivät kilpailisi maakuntalehtien kanssa.