samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 puhemies! Se varmasti tässä keskustelussa kiinteistöverosta on ollut myönteistä, että siitä lopputuloksesta, että pakkonosto peruttiin, olemme tietenkin kaikki samaa mieltä: se on mukava, hyvä ja tarpeellinen asia. Mutta, puhemies, halusin tämän puheenvuoron käyttää siksikin, että haluan nyt vielä kerran alleviivata ja kiinnittää huomiota siihen kysymykseen, miksi ylipäätään tällainen esitys kannatti tuoda. Täällä on viitattu näihin kiinteistöverotuoton uusiin arvioihin, kuten totesin jo kerran ja haluan sen vielä toistaa, ettei jää väärää käsitystä kellekään täällä salissa olijalle, tämä ennakkotieto, joka tuli maaliskuussa, kertoi, että kertymä olisi 1 804 miljoonaa, sitten lokakuun 2. päivänä maksuunpannun perusteella tullut tieto oli 1 794 miljoonaa eli ei suinkaan enemmän vaan jopa hieman vähemmän, mutta kutakuinkin se oli samoissa, eli ei ollut tullut mitään olennaista. Tämä on viimeksi tänään verojaostossakin kysytty, eikä ole tullut mitään olennaista uutta tietoa budjettiriihen teon jälkeen, eikä ole viikossa tullut, eikä muutenkaan ole olemassa mitään uutta julkista tietoa joistain uusista taloista, joita tänne salamannopeasti nyt olisi sitten tullut ihan viime hetkillä. Eli tällaista ei ole ollut, ja siksi kysyn, miksi tämä ylipäätään on ollut tarpeellista tehdä, koska nämä kaikki samat tiedot ovat olleet käytettävissä aiemmin. Toinen mielestäni hyvä kysymys tässä yhteydessä on se, että kun nyt tehdään näitä paljon puhuttuja muutoksia näihin arvostuksiin, olisi hyvin viisasta ja maltillista pidättäytyä kiinteistöveroprosentin jatkuvista nousuista, kunnes tämä uudistus tulee valmiiksi. Olemme kysyneet myös, miksi sitten ylipäätään tehdä tällaista lakia, joka nyt sitten lopulta, jos nämä korotukset jätetään Lohdutettakoon edustajia sillä, että tämä on vain loppukysymys, mikä on mielestäni kuitenkin tärkeä. Nimittäin kun vähän meitä moitittiin siitä, miksi sitten tätä ylärajaa ei saisi nostaa, kun meidän vastakysymyksemme oli, että miksi täytyy nostaa, kun se ei johda mihinkään ja se on turhaa, niin olisin halunnut kysyä vielä: Hallitus itse perustelee tätä kiinteistöveron ylärajan nostoa omassa esityksessään sivulla 8 sillä, että kiinteistöveron alarajoja ensinnäkin haluttiin korottaa, jotta voidaan kompensoida, ja sitten ylärajoja korotetaan, koska halutaan tasaisesti muuttaa veron rakennetta, mikä siis tarkoittaa, että ylärajoja perusteltiin aikoinaan alarajojen korotuksella. Nyt jos sitten alarajojen pakkokorotus poistuu, miksi ihmeessä on sitten pakko tämä ylärajan korotus tehdä? Tällaisia kysymyksiä meillä mielestäni, puhemies, ihan aiheellisesti on kysytty, ja siksi on tärkeää, että meillä on mahdollisuus siinä lain toisessa käsittelyssä esittää koko paketin hylkyä, ja siinä yhteydessä, toistan vielä, meillä on tarkoitus saattaa eduskunnan toivottavasti hyväksyttäväksi
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-18 Yritän taas kerran selostaa, mistä oli kyse. Kun hallitus päätti puoliväliriihessä, että varhaiskasvatusmaksuja alennetaan ennen kaikkea kannustinloukkujen vähentämiseksi ja lapsiperheiden tukemiseksi, niin tuo päätös merkitsi laskennallisesti sitä, että kunnilta jäi maksutuloja saamatta noin 70 miljoonaa euroa. Tässä tilanteessa hallitus ei tehnyt sitä vanhanaikaista, että olisi vain korotettu verotuottoja, vaikka tämä on usein hyväksi — eli huonoksi — havaittu tapa rahoittaa erilaisia menonlisäyksiä tai tulonvähennyksiä ja vaikka on sinänsä aivan totta, että esimerkiksi 70 miljoonan euron määrä mahtuu hyvin niin sanottuihin virhemarginaaleihin, kun arvioidaan kaiken kaikkiaan verotuottoja valtiolle tai kunnille. No, joka tapauksessa, näin hallitus päätti, olla rehellinen, että kun kunnilta tuloja lähtee, niin kunnille tuloja tuodaan lisää sillä, että kiinteistöveroa korotetaan. Kun sitten valtiovarainvaliokunnassa tätä esitystä käsiteltiin, niin siellä tuli esiin se,
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-18 puhemies! Haluaisin vielä tuoda esille eilen julkaistussa VATTin blogissa, Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen blogissa, esitettyjä näkökohtia siihen, korottaako kiinteistöveron korotus vuokria. Tämän VATTin blogin, joka on tietysti netissä jokaisen luettavissa, logiikka on suunnilleen se, että niillä alueilla, esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, joilla vuokrat ja asuntojen hinnat määräytyvät käytännössä sen mukaan, mikä on vuokralaisten ja asunnonostajien kipuraja, kipuraja, kiinteistöveron korotus ei tätä kipurajaa nosta, ei nosta maksuhalukkuutta. Sen sijaan se on tulonsiirto kiinteistöjen omistajilta, asuntojen omistajilta ja vuokranantajilta kunnille. Muuttotappiopaikkakunnilla, joissa tilanne on toinen, on enemmän vuokralaisen markkinat ja ostajan markkinat. Tilanne on hyvinkin toinen, ja sen takia on hyvin tärkeää, että tässä keskustelussa on joka ryhmästä havaintojeni mukaan tuettu sitä ajatusta, että tehdään laajempi kiinteistöveron kokonaisuudistus, jossa tarkistetaan myöskin kiinteistöjen arvotusta. Sitten vielä tästä tuulivoimasta haluaisin todeta sen, että mielestäni on erittäin hyvä asia, että valtiovarainvaliokunta on hyväksynyt ponnen, jossa todetaan, että kun tuulipuistojen kiinteistöverotusta nostetaan, niin tämän korotuksen vaikutusta
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 Arvoisa puhemies! Tässä salissa on nyt käyty käytännössä lähes tarkalleen kaksi tuntia keskustelua siitä, miksi nyt päätetään, että kiinteistöverojen alarajoja ei nosteta. Omasta mielestäni on nimenomaan vain hyvä asia se, että kiinteistöverojen alarajoja ei nosteta, että ollaan eduskunnassa päädytty tähän ratkaisuun. En oikeastaan ymmärrä, mitä ongelmaa oppositio näkee tässä prosessissa, koska nyt on nimenomaan päästy hyvään lopputulokseen. Tässä on tärkeää omasta mielestäni se, että kiinteistöveroista nyt ja myöskin tulevaisuudessa päätetään kunnissa, nimenomaan kunnanvaltuustoissa. Siellä se päätöksenteko on nimenomaan lähellä ihmisiä. Omasta mielestäni kiinteistövero ei ole ongelmaton asia. Siinä on ongelmakohtia, ja nyt pitäisi pikemminkin katsoa tulevaisuuteen, kiinteistöverotuksen uudistukseen, miten sitä tehdään. Siinä on tärkeää, että tontin ja rakennusten verotusarvo päivitetään siten, että katsotaan sijaintiin perustuva maan arvo, rakentamiskustannukset, ikä, mikä rakennuksella on, ja myöskin ne yksilölliset ominaisuudet, mitä kyseisellä rakennuksella rakennuksella on. Tässäkin uudistuksessa sitten on omasta mielestäni tärkeää se, että meillä digitaalisuus huomioidaan siellä, että sijaintiin perustuvasta maan arvosta ja hinta-alueista laaditaan jatkuvasti päivittyvää tietoa, hinnastoa ja niin poispäin. Sitten myöskin rakennuksen verotusarvo perustuu todelliseen kustannukseen sillä alueella. Omasta mielestäni se on tärkeää.
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 kolmen pykälän muuttamista. Mietinnössä kuvataan hallituksen esitystä, mutta sitten tulee varsinainen valiokunnan mietintöluonnos. Nyt monet keskusteluun osallistuvat tai osallistuneet hiukan sekoittavat näitä kahta asiaa. Minusta olisi parempi, että enemmän keskityttäisiin käsittelyn pohjana olevaan valtiovarainvaliokunnan mietintöön, jossa selvästi lähdetään siitä, että se kompensaatio, jolla varhaiskasvatusmaksuja kompensoidaan, on jo täyttynyt 2018 osalta ja 2019 osalta vaje on 10 miljoonaa euroa. Itse henkilökohtaisesti uskon, että tällä laajemmalla pohjalla tämä 10 miljoonaa tulee täyttymään. Siihen palataan sitten vuoden päästä, ellei näin ole.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-18 Tässä ehkä täytyisi vielä miettiä sitä, pitäisikö kyseistä lausumaehdotusta muokata eli täytyisikö opposition tehdä siihen vastaesitys, jolla tämä saataisiin sitten oikeampaan suuntaan. Tämä kuitenkin tulee ohjaamaan aika voimakkaasti meidän
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 Arvoisa puhemies! Mitä tulee tähän tuulivoimaesitykseen, niin kyllä me SDP:ssä olemme vakain tuumin ja harkiten tämänkaltaisia lausumia tänne esittäneet. Ideahan näissä on nimenomaan se, että hallituksella on velvollisuus kehitellä sellaiset mallit tulevaisuudessa, joilla turvataan uusiutuvan energian, muun muassa tuulivoiman, toimintaedellytykset, ja mielestäni tämä itse sanoma, mikä tässä on sisällä, on yksiselitteinen ja tärkeä sinänsä. Todettakoon myös, kuten tuossa jo kävi ilmi, että olemme tässä sitten itse mietinnön kanssa kyllä samaa mieltä emmekä jättäneet tähän juuri siksi vastalausetta, koska koimme, että oli tärkeää, että esityksemme huomioitiin. Mutta, puhemies, ihan minä tässä lopuksi nyt vielä sanon, että ei tämä keskustelu mielestäni mitenkään turhaa ole, vaikka valiokunnan puheenjohtaja viittasi siihen, että pitäisi puhua tästä jollakin tavalla erikaltaisesti. Nimittäin tässä nyt aivan lopussa tuli jälleen kerran tämä yksi tärkeä asia esille: hallituspuolueethan ovat sopineet niin, että mikäli nyt sitten tämä tuotto tästä ei jollakin tavalla muutu parempaan suuntaan, niin he ovat sitoutuneet ensi vuonna edelleen edelleen etsimään tätä edustaja Kallinkin mainitsemaa 10 miljoonan aukkoa. Ja tietenkin, jos nyt saa ennakoida — tämän keskustelun nähneenä ja tämän tällaisen tietynlaisen jojoliikkeen, että ensin annetaan laki ja sitten
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 herra puhemies! Oikeastaan pyysin tämän puheenvuoron siksi, että jos pöytäkirjaa joskus luetaan tässä kohtaa ja vain ja ainoastaan tältä osin, niin haluan viitata siihen, että SDP:n näkemykset on kerrottu edellisessä asiakohdassa, joka koski varsinaisesti tuulivoiman kiinteistöveroa, mutta puhemiehistön päätöksellä nämä asiat yhdistettiin, ei suinkaan siten, että me puhujat olisimme välttämättä näitä asioita ehdoin tahdoin tai jostain syystä sekoittaneet keskenään. Totean osaltani, että myös minusta on hyvin arvokasta ja tärkeää, että kansalaispalaute otetaan huomioon. Se on aina tärkeää, että ihmiset ottavat yhteyttä ja kansalaisia kuunnellaan ja palautetta myös kuunnellaan. Eilen, kun kävimme tätä keskustelua jo vähän ennakoiden, täällä salissahan todettiin SDP:n taholta, että olimme jo melkein valmiit kiittämään keskustaa siitä, että tämä muutos alarajaan, sen pakkonostoon, tuli. Mutta sitten keskustakin täällä niin hyvin innokkaaseen sävyyn todisteli, että koska nämä verotuloarviot ovat nyt muuttuneet, niin sen vuoksi muutetaan tätä esitystä. Tietenkin se olisi ollut enemmän sellaista tietynlaisen omantunnon löytymistä, jos se olisi ollut tämä kansalaispalaute, minkä mielestäni edustaja Rossi hyvin nosti esiin. Arvostan sitä, että olette sitä osaltanne kuunnelleet. Eli myös siinä suhteessa iloitsen lopputuloksesta, että niin moni kansalainen on meihin kaikkiin varmasti yhteyttä tässä asiassa ottanut — ainakin itselleni on todella paljon sieltä Pirkanmaan ja Tampereen suunnastakin
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-18 laajasti. Tässä nyt ei ole hirveästi enää aiheellista palata näihin varsinaisiin aiheisiin, mutta ihan hyvä, että edustaja Rossi tosiaan toi esille, että kansalaispalautteellakin on toisinaan ainakin jonkin verran merkitystä meidän kansanedustajien ja hallituksenkin päätöksentekoon, vaikka sitä toisinaan vähätelläänkin sillä, että hallitus toimii hallitusohjelman mukaan. Mutta kyllä minä uskon, että me kaikki päättäjät, kun me oikein rehdisti asiaa pohdimme, voimme joskus havaita omassa toiminnassamme puutteita, varsinkin jos se meille ulkoapäin osoitetaan. Tämä päätös kiinteistöveron alarajojen nostosta, se esitys, oli alun perin hieman harkitsematon hallitukselta, mutta onneksi hallitus nyt kuitenkin perui päätöksen. Siitä varmasti kansalaiset sitten kiittävät. Siihen nyt en ota kantaa, kenen esitys oli lopulta se, joka valtiovarainvaliokunnan mietintöön päätyi, mutta pääasia, että ratkaisu oli oikea. Varmasti kaikilla, jotka tätä asiaa ovat julkisuudessa pitäneet esillä tai ovat ottaneet kansanedustajiin yhteyttä, on ollut oma vaikutuksensa. Kaikella tällä on ollut oma vaikutuksensa. Pääasia, että päätös on nyt kansalaisten kannalta oikea ja oikeudenmukainen.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 Arvoisa puhemies! Hallituksen esityksessä ehdotetaan ympäristönsuojelulakia ja jätelakia muutettavaksi siten, että valvontaviranomaisten oikeutta periä kustannuksia vastaavasti maksuja suorittamistaan valvontatoimenpiteistä laajennettaisiin ja että ympäristönsuojelulain mukaisen valvonnan maksullisuus ulotetaan koskemaan pilaantuneen maaperän kunnostamistoimenpiteiden valvontaa. Ympäristövaliokunnassa kun tätä asiaa käsiteltiin, ympäristövaliokunta päätyi yksimieliseen mietintöön, mikä on hyvä asia, että ollaan yksimielisiä tästä. Itseäni kaikkein eniten keskustelutti tässä asiassa se — ja myöskin koko valiokunta oli samaa mieltä — että nimenomaan haitan aiheuttajan tulee aina maksaa kustannukset, ja monta kertaa näissä ympäristövahinkoasioissa on vaikea hakea sitä, kuka on se aiheuttaja, ja se prosessi löytää se syyllinen kestää monta kertaa hieman liian kauan. Mutta lähtökohdan tulee lähtökohdan tulee olla, että nimenomaan aiheuttaja maksaa kustannukset, ei maanomistaja. Monta kertaa ne ovat sellaisia tilanteita, että yksityisen maalle ilmaantuu roskakasoja, jotka sitten tulee poistaa, ja monta kertaa aivan turhaan sille maanomistajalle tulee kustannuksia siitä. Aiheuttajan tulee maksaa kustannukset. Toinen asia on se, että kun tätä lakia nytten viedään eteenpäin, niin pitäydytään siinä tosiasiassa ja siinä seikassa,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 Kokemuksesta tiedän: Esimerkiksi kotimaakunnassani Pohjois-Karjalassa on keskitetty maakunnallinen jätehuolto. Se on vääjäämättä nostanut taksoja, ja ikävä kyllä se on heijastunut sitten myös siihen, että jonkun verran näitä niin sanottuja yksityisiä kaatopaikkoja tuolta metsistä löytyy. Ja se on kyllä aivan väärä peruste, jos maanomistaja joutuisi maksamaan siitä aiheutuvat laskut. Totta kai se on myös lainvastainen toimenpide, jos joku sellaisen tekee, mutta todellakin
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 lakiesitys hyväksyttiin valiokunnassa yksimielisesti, ja ihan oikein täällä korostettiin nimenomaan tätä aiheuttaja maksaa ‑periaatetta, minkä pitäisi olla kaikessa ympäristölainsäädännössä olemassa, koska sillä tavalla saadaan sitten ikään kuin hintalappu sille ongelmalle, mitä aiheutetaan, ja mehän tunnemme sen, että euro on aika hyvä konsultti. Missään tapauksessa ei voi olla sellainen tilanne, että haitan aiheuttaja ikään kuin pääsee vain sivusta seuraamaan sitä haittaa, mitä on aiheuttanut. Kohtuullisuus on varmasti myös hyvä vaatimus, mutta samalla myöskin sen hinnan siitä saastuttamisesta pitää olla sellainen, että se tuntuu sille, joka sen haitan aiheuttaa. Myöskin tätä taustaa vasten tätä kohtuullisuutta on tarkasteltava. Myöskin jätteen lajittelu on hyvä muistaa silloin, kun itse haluaa kohtuullistaa näitä kustannuksia, mitkä aiheutuvat.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-18 Tämäkin muutos johtuu EU:sta. Komissio katsoo, että Suomi sallii liikaa poikkeuksia eli helpotuksia kansallisella tasolla. Nyt energiatodistusten piiriin lisätään kasvihuoneet ja väestönsuojat. Loma-asunnot ja puolustushallinnon käytössä olevat rakennukset olisivat edelleen todistuksista vapaat. Edellä todetuille muutoksille emme mahda Mutta mitä tulee tähän lakiehdotukseen — näihin terminologisiin muutoksiin, joilla parannetaan ymmärrettävyyttä — niin mielestäni siinä mennään hieman metsään, kun käsite "laskennallinen kokonaisenergiankulutus" muutetaan muotoon "vakioituun käyttöön perustuva kulutus". Tämä johdattelee ajatukset liian lähelle termiä "toteutunut energiankulutus", joka erikseen tietenkin joudutaan ilmoittamaan ja antamaan energiatodistuksessa. Mitä tulee tässä aikaisemmin edustaja Viitasen toteamaan, niin hänen piti ministeriaikanaan hoitaa välittömästi tämä. Lupasitte silloin, että kansalaisaloitteen pohjalta te hoidatte välittömästi tämän asian kuntoon, että omakotitalot tulisivat tähän vapaaehtoisesti. Miksi ette hoitanut asiaa silloin? Nyt te arvostelette taas,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 Ja nyt sitten tämä tuleva aika, jolloin sitten tähän direktiivin evaluointiin ja muuhun siellä EU:ssa ollaan puututtu, ei ole ollut enää minun vastuullani. Minä en voi koko EU:n aikataulua muuttaa, mutta pystyn kyllä sen asenteen ottamaan — toisin kuin tässä edustaja Mölsä edellä, kun pitää sanoa, että kyllä vain tämä johtuu EU:sta ja mitään ei ole tehtävissä — että kyllä on ainakin oltava aktiivisuutta ja on yritettävä.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 Arvoisa puhemies! Olen edustaja Viitasen kanssa siitä samaa mieltä, että aina kannattaa ja pitää yrittää myöskin vaikuttaa EU:hun, ettei EU säätäisi meille tiettyjä pakotteita tänne Suomeen. Tämäkin lakiesitys, mikä meillä nyt on, tulee siitä, että Euroopan komissio on antanut Suomelle virallisen huomautuksen rakennusten energiatehokkuusdirektiivin toimeenpanosta. Elikkä nyt täytetään sitä, mitä EU:sta on meiltä vaadittu, elikkä kasvihuoneiden, väestönsuojien ja eräiden muiden rakennusten ehdotetaan tulevan energiatodistusmenettelyn piiriin. Käytännössä tämä ei kuitenkaan vaikuta meillä juuri ollenkaan, koska kasvihuoneet voidaan katsoa muunlaisiksi rakennuksiksi ja ne eivät tarvitse sitten niitä energiatodistuksia. Samoin myöskin pääosin meillä väestönsuojat, kun ne ovat esimerkiksi kerrostaloissa, ovat energiatodistuksen piirissä jo nyt tällä hetkellä. hetkellä. Itse olen kyllä samaa mieltä siitä, että meillä tulisi myöskin vanhat asuinrakennukset, asuintalot saada sellaisiksi, etteivät ne olisi energiatodistuksen piirissä. Sitä tulisi varmaan meidän kaikkien viedä myöskin suomalaisten meppien tietoisuuteen, että he siellä EU:ssa ajaisivat tätä asiaa. Itse olen samaa mieltä. Sitten mitä tulee itse energiatodistukseen, mieltä, että sitä tulisi edelleen kehittää, että siitä saisi enemmän tietoa kuin mitä tänä päivänä siitä saa. Esimerkiksi kun energiatodistukseen määritellään E-luku, niin meillä energiatodistus on voimassa kymmenen vuotta ja sinä aikana tulee jo käytännössä kolme erilaista laskentatapaa sille E-luvulle, jolloin ei pysty enää katsomaan, mikä on se oikea ja todellinen siinä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 nyt esillä oleva hallituksen esitys ja siitä tullut ympäristövaliokunnan mietintö osoittavat sen kyllä, että tämä energiatodistushomma ei mielestäni kaikilta osin ole järkevä. Se, että sinne tulee nyt lisää kasvihuoneet ja väestönsuojat, ei varmaan tämän maailman juoksussa paljon yhtään minnekään päin heitä näitä asioita, ei parempaan eikä huonompaan suuntaan. Turhaa byrokratiaa luodaan, tietysti se on tässä se suurin ajatus ehkä. Todellakin minun mielestäni vanhojen omakotitalojen millä, sieltä myös kustannukset. Minusta Euroopan unioninkin olisi kyllä hyvä joskus pysähtyä miettimään, mitä ne oikeat asiat ovat, ja tämmöinen turha teoretisointi jättää pois. Murheellisena olen seurannut vain tämän Euroopan unionin tekemisiä ja meidän suomalaisten tekemisiä tässä maankäyttödirektiiviasiassa ja samoin myös uusiutuvan energian direktiiviasiassa. Siellä kyllä ne palkitaan, jotka ovat metsänsä jo hakanneet
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 Arvoisa puhemies! Periaatteiltaan kaksi edellistä puheenvuoroa olivat minusta tärkeitä siksi, koska ne antoivat vahvistusta sille samalle ajatukselle, mikä minulla on, että edelleen kannattaa EU:hun vaikuttaa ja että toisaalta sisällöllisesti tämä asia ei kerta kaikkiaan ole vielä kunnossa. ole vielä kunnossa. Mielestäni olisi hyvin viisasta kuunnella tässä kansallisen mallin valmistelussa nyt esimerkiksi sitä Omakotiliittoa, koska siellä on paljon asiantuntemusta ja tietämystä ja taitamusta, ja muutenkin kansalaisaloitteen hengessä minusta on hyvä näissä asioissa edetä. Eli asiat eivät ole vielä kunnossa, ja siksipä myös pidän näitä edellisiä puheenvuoroja hyvin tärkeinä, puhemies, koska te tulette hallituspuolueesta ja, kuinka ollakaan, ministeri Tiilikainen on nyt näiden asioiden päällä, joten kerrottehan nämä terveiset myös hänelle, sekä sen EU:n suhteen että tämän energiatodistuksen sisällön suhteen, koska nyt olisi mahdollisuus todellakin toimia. Minä olen sitä seurannut jonkin verran, että siellähän on erilaisia luonnoksia lausunnoilla ja muita, mutta siinä vaiheessa, kun sitten — toivottavasti pian — nämä korjausehdotukset tuodaan, toivon, että siinä sitten huomioidaan myös tämä palaute vahvasti.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 vastalauseen, jossa todettiin, että Suomen pitää olla aktiivinen ja selvittää, milloin tätä asiaa käsitellään Euroopan unionin tasolla sillä tavalla, että siihen näitä muutoksia voidaan aikaansaada. Mutta kiinnittäisin huomiota siihen, että tässähän on kysymys siitä, että komissio tekee omaa työtään tällä hetkellä. Komission tehtävänä on valvoa, että jäsenmaissa viedään kansalliseen lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä hyväksymä lainsäädäntö. En malta olla tässä sanomatta sitä, että Suomen pitäisi olla entistä aktiivisempi silloin, kun lainsäädäntöä tehdään. Tämä tarkoittaa aktiivisuutta ministerineuvostossa ja aktiivisuutta Euroopan parlamentissa, koska molemmissa lainsäädäntöä tehdään. Suomella on joskus sellainen asenne ollut, kun esimerkiksi energiatehokkuudesta Euroopan tasolla päätetään, että meillä on kaikki hyvin, mitään ei tarvitse tehdä. Tämä ei edesauta sitä, että me löytäisimme meille mielekkäitä ja järkeviä tapoja sisällytettäväksi tänne eurooppalaiseen yhteiseen lainsäädäntöön.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 samaa mieltä siitä, että Suomen tulee aktiivisesti vaikuttaa myöskin EU:ssa tapahtuvaan päätöksentekoon ja viedä niitä viestejä, nimenomaan myöskin meidän mepeille, miten täällä Suomessa toimitaan. Me olemme hyvin erilaisessa tilanteessa kuin esimerkiksi Keski-Euroopassa, vaikkapa ilmasto-olosuhteiden takia, nimenomaan asuntotuotannossa ja rakentamisessa ja myöskin asumisessa. asumisessa. Edustaja Viitanen totesi, että Omakotiliitolla on erittäin hyviä näkemyksiä energiatodistukseen liittyvissä asioissa. Olen ihan samaa mieltä siitä asiasta, ja aivan varmasti myöskin ministeri Tiilikainen on tietoinen näistä asioista. kehitetään tätä energiatodistusjärjestelmää meillä, se on hyvä asia, että siinä otettaisiin myöskin digitalisaatio huomioon, sillä tulevaisuudessa nimenomaan älylaitteiden ja älykkään sähköverkkojärjestelmän kehittyminen mahdollistaa meillä kysyntäjoustoon perustuvien ratkaisujen yleistymisen ja niin poispäin. Mutta ei pelkästään se, mitä se tulevaisuudessa on, vaan myöskin mitä rakennukset ovat tänä päivänä, päivänä, tulee huomioida. Energiatodistushan sisältää myös säästösuosituksia, joiden avulla rakennuksen energiatehokkuutta voi parantaa. Se on hyvä asia. Itse toivon, että energiatodistus ei ole liian monimutkainen asia vaan siinä annetaan nimenomaan käytännönläheistä käytännönläheistä tietoa niille asukkaille, jotka sitä tarvitsevat. Tosiasiahan on, että energiatodistusta tarvitaan ainoastaan siinä vaiheessa, jos asuntoa lähtee myymään tai vuokraamaan. Sekin on huomattava. Ja kyllä, niin kuin sanoin, silloin kun ostaja lähtee sitä asuntoa tai taloa hankkimaan, hän tarvitsee nimenomaan tietoa, mitä se asunto sisältää, miten sitä käytetään ja mitkä ovat sen kulutukset. Se on tärkeintä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 Omakotiliitto on tästä asiasta lausunut? Olen samaa mieltä, että siellä on järkeviä sanoja, mutta kun katsoo sitten tätä eurooppalaista päätöksentekoa muutenkin, niin kyllä välillä tulee mieleen, että olisiko meillä ihan oikeasti, oikeasti, sanotaan vaikka uusiutuvan energian tapauksissa, syytä käydä vähän syvempää keskustelua siitä, että vihdoin ja viimein pääsisimme jonain päivänä sille tasolle, että Euroopan unionissa käsiteltäisiin vain isoja, isoja asioita ja tällaiset pienet nippelijutut, esimerkiksi energiatodistushomma, jäisivät ihan taka-alalle. Katsokaapa, mikä meidän tämän päivän rakennusten ongelma tässä maassa on. Eilispäivänä saimme lehdistä lukea, että Jätkäsaareen rakennettavissa uusissa taloissa on nyt jo vesivahinkoja. Onko sitten huolimaton työ, väärät materiaalit vai mikä siinä on se syy ollut, mutta joka tapauksessa sutta ja sekundaa syntyy ja me kiistelemme täällä, onko joku energiatodistus ajan tasalla vaiko ei — anteeksi, keskustelemme, kiitoksia edustaja Viitanen, me siitä keskustelemme täällä — ja tosiasiassa ne ongelmat ovat jossakin ihan muualla. Alkaa olla puolet koulutaloista homeessa ja jotakin muuta
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-18 silloin. Vertailtavuus oli kautta Suomen sellainen, että otettiin Helsinki tai Utsjoki, niin aina ainakin tiedettiin, kuinka paljon se omakotitalo kuluttaa energiaa, ja siitä pystyttiin päättelemään tehokkuus, ja sitten siitä johdettiin myös korjaustoimenpiteitä ja ymmärrettiin sitten, että niillä tullaan saavuttamaan jotain. Mutta lakia muutettiin 2013, ja silloin tulivat mukaan nämä muotokertoimet, eli puhuttiin poliittisesta ohjauksesta, ja se vei tämän lain tarkoituksen siihen suuntaan, että enää vertailtavuutta ei ole, ja sitten ovat ne myöhemmät muutokset, koko ajan muutetaan lakeja ja tehdään muutoksia, ja ne johtavat siihen, että näitä ei voida enää tasapuolisesti verrata. Siinä on tämä tämänhetkinen ongelma, ja tällä on romutettu koko hyvä ajatus, mitä alun perin on ollut. Eli sitten tämä lopputulos tässä on, että EU:sta
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-18 yritti saada näitä vanhoja omakotitaloja vapaaehtoiseksi, ennen pitkää hävisi sen taistelun ja ne tulivat. Välillä sitten direktiiviä jopa muutettiin: siinä ei ollut alun perin esimerkiksi tätä muotokerrointa, joka nyt on mielestäni ihan juuri se ongelma. — Me emme muuten aja. Tarkistin senkin aikanaan, miten se tuli. Eduskunta muuten ei antanut silloin siitä edes kovin ristiriitaisia terveisiä ministerille, ja muistaakseni taisi olla Pekkarinen, joka silloin kävi kuittaamassa aikanaan Euroopan unionin ministerineuvostossa tämän muutoksen siihen direktiiviin, joka ikään kuin edellytti näitä muotokertoimia. Kuten sanottu, tässä on pitkä ja mielenkiintoinen historia, siihen kannattaa tutustua, mutta mielestäni nimenomaan, koska ei
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-18 Haluan painottaa sitä vielä tähän keskustelun lopuksi, että tämä ympäristövaliokunnan mietintö on yksimielinen nimenomaan tähän hallituksen esitykseen, että tällä tavalla tulee edetä, tämä lakiesitys viedä eteenpäin. Mutta haluan puuttua siihen, erinomaisen asian otti edustaja Hoskonen esille nimenomaan: kun me puhumme ja laadimme energiatodistuksia, niin ovatko ne aivan välttämättömiä sitten, mitä niistä nyt tänä päivänä saa sitä tietoa. Omasta mielestäni niiden tulisi olla informatiivisempia, nimenomaan siihen käyttäjälähtöisyyteen perustuvia tietoja siinä.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-04-18 Tämä kokonaisuudistus ja tarkennus on hyvin merkittävä ja sellainen asia, joka vaatii laajaa käsittelyä, niin kuin tässä nyt on ajateltu, ja olisinkin toivonut, että oikeusministeri olisi tämän esitellyt, koska tämä on niin merkittävä asia. Se, mikä tässä nyt hieman ihmetyttää, on se, että tässä
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-04-18 Julkisten alojen eläkelaki tuli voimaan kuluvan vuoden alusta. Lain mukaan eläkkeelle siirtymistä myöhennetään vuoden 2018 alusta kolmella kuukaudella jokaisena vuonna vuoteen 2025 asti. Tällä saavutetaan kahden vuoden myöhentäminen eläkkeelle siirtymisessä kahdeksan vuoden aikana. Eläkeiän nostaminen kahdella vuodella osana julkisten alojen eläkeuudistusta ei ollut puolustushallinnon tahto tai tavoite, sillä se vaikeuttaa ammattireservin kartuttamista, mutta näissä oloissa näillä on mentävä. Julkisten alojen eläkelaki määrittää, milloin virkamiehellä ja työntekijällä alkaa oikeus eläkkeeseen. Sitä vastoin eroamisikä määrittää sen ajankohdan, jolloin virkamiehen tai työntekijän tulee erota palveluksestaan. Puolustusvoimien virkamiesten ja työntekijöiden osalta eroamisiästä säädetään Puolustusvoimista annetussa laissa, jota siis parhaillaan lähetekeskustelussa olevassa hallituksen esityksessä ehdotetaan muutettavaksi. Virkamiehen ja työntekijän palvelussuhde Puolustusvoimiin päättyy viimeistään silloin, kun eroamisikä saavutetaan. Eläkeiästä säädetään julkisten alojen eläkelaissa ja eroamisiästä laissa puolustusvoimista. Näiden kahden lain määräysten tulee olla yhtenevät. Jos Puolustusvoimien virkamiesten ja työntekijöiden eroamisikiä ei muutettaisi vastaamaan julkisten alojen eläkelain eläkeiän myöhentymistä, niin silloin Puolustusvoimien virkamiehien ja työntekijöiden palvelussuhde päättyisi ennen eläkeiän saavuttamista ja näin ei syntyisi oikeutta vanhuuseläkkeeseen. Tämä uudistus onkin käytännössä tekninen, ja siinä muutetaan eroamisiät vastaamaan eläkeuudistuksen tavoitteita. Eroamisikien korottaminen koskee yhdenvertaisesti kaikkia henkilöstöryhmiä kenraalista kersanttiin ja asessorista asentajaan. Kaikkien eroamisikää korotetaan kolmella kuukaudella vuodessa kahdeksan vuoden aikana. Arvoisa rouva puhemies! Lopuksi puolustusministeriön toiveena esitän, että hallituksen esitys
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-18 eläkelaissa säädettyä eläkkeelle siirtymisen myöhentämistä. Valtiovarainministeriö on kirjeessään puolustusministeriölle ja sisäministeriölle pitänyt tärkeänä, että eläkeuudistus koskisi yhtäläisesti kaikkia valtion palveluksessa olevia henkilöstöryhmiä rajaamatta mitään ryhmää muutoksen ulkopuolelle. Yhdenvertaisuuden toteuttaminen edellyttää muutoksia aiempiin eroamisikäsäännöksiin. Viimeisin julkisten alojen eläkelaki tuli voimaan tämän vuoden alussa. Lain mukaan eläkkeelle siirtymistä myöhennetään vuodesta 2018 lukien kolmella kuukaudella vuotta kohden, kunnes vuonna 2025 on saavutettu kahden vuoden myöhennys eläkkeelle siirtymiseen. Siinä mielessä tämä lakiesitys on jatkumoa ja täydennystä laille. Esityksen mukaan Esityksen mukaan Puolustusvoimista annetun lain eroamisikää koskevaa säännöstä tulisi muuttaa uudistusta vastaavasti. Esityksen mukaan Puolustusvoimien sotilasvirkojen eroamisikiä korotettaisiin vastaavalla tavalla portaittain enintään 2 vuodella. Korottaminen on tietenkin perusteltua siksi, että muuten alin vanhuuseläkeikä nousee korkeammaksi kuin nykyinen eroamisikä, jolloin oikeutta vanhuuseläkkeeseen ei muodostuisi. Vastaavasta syystä myös lentäjän koulutusta edellyttävässä tehtävässä palvelevien eroamisikiä tulisi korottaa. Ihan muistutuksena, että Puolustusvoimien ylimpien sotilasvirkojen osalta eroamisikä on muita sotilasvirkoja korkeampi, 60—63 vuotta. Muissa sotilasviroissa eroamisikä on 55 vuotta. Eroamisiät voivat tuntua matalilta, mutta sitä ne eivät ole. Itse pidän tärkeämpänä sitä, että ihminen pääsee eläkkeelle nuorena ja terveenä kuin vanhana ja rikkinäisenä. Arvoisa puhemies! En pitänyt aikaisemminkaan tätä eläkeuudistusta sotilaiden osalta järkevänä ja olen edelleen erittäin kriittinen tätä esitystä kohtaan. Pidän eläkeuudistusta sotilaiden osalta huonona Suomen puolustuskyvylle sekä myös taloudelle. Edellinen eroa-misikä oli toimivin ja kustannustehokkain tapa ylläpitää uskottavaa puolustusjärjestelmää. Nyt, kun järjestelmää muutetaan, on myös puolustusjärjestelmän perusteita tarkasteltava uudelleen. Edellisessä mallissa sotilaan jäädessä eläkkeelle hänelle määrättiin sijoituspaikka sodan ajan operatiivisesta johtajistosta. Nämä tehtävät ovat sellaisia, joita ei voi muulla tavoin hoitaa kuin ammattireservillä. Osaaminen näihin tehtäviin ei tule hetkessä vaan vuosien kokemuksella, ja ammattisotilaiden korvaaminen on erittäin haasteellista. Kun sotilaiden eläkeikää nostettiin eläkeuudistuksen mukaisesti kahdella vuodella, arvioiden mukaan tulisi perustaa noin kuusisataa uutta virkaa. Siitä tulee lisäkustannuksia noin 40 miljoonaa euroa joka vuosi. Mielestäni meillä ei ole tähän varaa, varsinkaan nyt, kun kaikesta pitäisi säästää.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-04-18 rouva puhemies! Puolustusvoimissa on ministeri Niinistön johdolla käynnissä isoja uudistuksia. Uusiin uhkiin halutaan vastata paremmin ja muun muassa nopeuttaa reserviläisarmeijan toimivuutta erilaisissa kriisitilanteissa. Puolustusvaliokunta tästä eläkeikäasiasta antoi aikanaan hyvin kriittisen lausunnon, maanpuolustuksen tarpeet ymmärtävän lausunnon, joka kyllä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa sivuutettiin täysin. Silloin sosiaali- ja terveysvaliokunta ei itse asiassa myöskään kuullut lainkaan puolustushallinnon työnantajien edustajia ja jätti meidän valiokunnan yksimielisen lausunnon, joka ymmärsi tämän meidän puolustusratkaisukokonaisuuden, täysin huomiotta. Arvoisa ministeri Niinistö, te totesitte, että tämä ei ollut Puolustusvoimien tavoite, ja me tiedämme kaikki tässä salissa, että tämä on teillekin, voisi sanoa, lähes vastenmielinen esitys tuoda tänne käsittelyyn, mutta sen kanssa on nyt elettävä, ja ammattireserviongelmaan on varmasti etsitty jonkinlaista ratkaisua. Eli voisitteko hivenen avata, arvoisa ministeri, sitä, miten tämä ammattireservin tarvittava määrä jatkossa saavutetaan, vai onko
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 itsekin totesi. Sekin on tullut selväksi, että puolustushallinnon varsinainen tahto tämä esitys ei ole ollut. Kun ammattisotilaat siirtyvät reserviin, heistä on hyvin paljon hyötyjä siellä. Heillä on sitä ammattiosaamista, mitä sodanajan joukkojen johtaminen vaatii reservissä. Tietysti, kun mennään tietyn iän yli, myös fyysiset ominaisuudet alkavat tulla vastaan siinä, että kovin kauan siellä reservinkään tehtävissä ei voi olla. Oikeastaan kysyisinkin ministeriltä siitä, onko nyt suunnitteilla, että myös reservin yläikäraja tultaisiin nostamaan jollain aikajänteellä tämän lakiesityksen myötä samassa suhteessa, vai onko ratkaisu tähän se, että
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-18 ratkaisuksi. Voimme olla iloisia siitä, että Suomi ei lähtenyt Ruotsin tielle lakkauttamaan yleistä asevelvollisuutta eikä tehnyt Puolustusvoimain osalta muutoksia puolustuksen perustehtäviin, joista ensisijainen tehtävä on oman maan puolustaminen. Ruotsi valitsi toisen tien ja nyt joutuu peruuttamaan. Osa tätä toimivaa koko maan puolustamisen konseptia on paitsi yleinen asevelvollisuus asevelvollisuus myös laaja reservi, johon liittyy myös koulutettu upseerikunta. Kiistatta tämä ehdotus, joka nyt on käsittelyssä, on ongelmallinen reservin toimintakyvyn kannalta. Nämä aikaisemmat eläkeiät ovat osaltaan mahdollistaneet sen, että reservissä on erityisesti koulutettua upseerikuntaa, joka on voinut olla käytettävissä hyvin nopealla varoitusajalla ja joka on on tässä suhteessa hyvin tehtäviensä tasalla. Olen yllättynyt siitä, että hallitus tuo esityksen tässä muodossa tänne, kun sillä on kiistatta meidän puolustuskykymme kannalta kielteisiä vaikutuksia. Olisin toivonut, että tätä asiaa olisi harkittu myös puolustuskyvyn kannalta ja olisi tehty ehdotuksia, miten laaja reservin käyttöönotto meidän puolustuksemme perustana jatkossa toteutetaan.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 Suunta tietysti on selkeä: tässä maassa eläkeikiä ollaan korottamassa. Mutta olisin halunnut kysyä nopeasti ministeriltä: Nyt kun ammattisotilaiden eroamis-ikää nostetaan, millä tavalla Puolustusvoimissa on varauduttu siihen, että heidän kenttäkelpoisuutensa kyetään säilyttämään myös loppuun saakka hyvänä? Ollaanko jollakin tavalla lisäämässä koulutusta? Ollaanko jollakin tavalla kehittämässä seurantajärjestelmiä niin, että todella sitten virassa oleva upseerikunta on kykeneväinen kaikista tehtävistään suoriutumaan? Olisin kysynyt myös sitä, millä tavalla toimitaan, mikäli fyysiset ominaisuudet näillä henkilöillä
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-18 Suomen malli oman maan puolustamiseen pohjautuu yleiseen asevelvollisuuteen, laajaan koulutettuun reserviin ja reservin toimintakykyyn. Kuten tässä valiokunnan kollegat puolustusvaliokunnasta ovat todistaneet, niin tästä asiasta, lakiesityksestä, ollaan hyvinkin yksimielisiä. Hieman hämmästyttää tässä vaiheessa se, että kuten ministeri sanoi, tämä esitys ei tullut puolustushallinnon toiveen mukaisesti. Mutta kysyisin ministerin täällä ollessa: miksi sitten tämä esitys tänne tulee, koska ei tätä maanpuolustuksen suurta tehtävää mikään muu hallinnonala hoida kuin ministeriö, puolustusministeriö ja puolustusministeri?
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 rouva puhemies! Suomen puolustus hoidetaan yleisen asevelvollisuuden periaatteella, ja siihen kuuluu olennaisena osana vahva reservi, jota koulutetaan, ja sitten riittävä, uskottava puolustuskyky, joka tarkoittaa sitä, että meillä on riittävän hyvät välineet maan puolustamiseen ja ennen kaikkea niin, että maan koskemattomuus turvataan niin maalla, merellä kuin ilmassakin. Tämän lakiesityksen osalta, minkä hallitus on tuonut eduskunnalle Puolustusvoimista annetun lain muuttamiseksi, tässä asiassa toivon, että valiokuntakäsittelyn aikana tästä asiasta saataisiin kohtuullisen hyviä syöttöjä vielä siihen, että tämä eläkeongelmaan liittyvä asia saataisiin jonkunasteiseen hyvään malliin. Ymmärrän, että optimaalista ratkaisua tästä tuskin saadaan, mutta toivon kuitenkin, että valiokunnan ja
Puhuja: Pertti Hakanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 Arvoisa rouva puhemies! Tässä on käytetty hyviä puheenvuoroja, ja hyvin huolestuneita mietteitä on monella kollegalla. Kollega Kärnä otti esille myös ammattisotilaana olemisen. Itsekin olin 90-luvulla silloin, kun tehtiin edellisen kerran merkittävä, isompi eläkeuudistus, ja yhdessä yössä itsellenikin tuli viisi vuotta lisää, niin että minä ymmärrän hyvin sen, millä tavalla nämä ammattijärjestöt tälläkin hetkellä myöskin tähän asiaan suhtautuvat ja ovat tulleet kyllä kuulluiksi. Mutta edelleen kysäisen ministeriltä sitä, millä tavalla sitten ammattisotilaan arjessa nyt, kun tätä ikää tullaan nostamaan, tullaan tosiaan varmistumaan — sama huoli kuin Kärnällä
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-04-18 rouva puhemies! Saatan olla vähän poikkeava ääni tässä varsin yksimielisessä keskustelussa, mutta minusta, kun puhutaan siitä, mitä mieltä ovat ammattiliitot, tässä tapauksessa upseereita edustavat järjestöt, ei Rakennusliittokaan kannattanut betoniraudoittajien eläkeiän nostamista eivätkä metallimiehetkään metallimiesten, laivanrakentajien eläkeiän nostamista. Eläkeikiä on nostettu ja niitä on nostettu osittain vastoin ammattijärjestöjen tahtoa ja työntekijöiden, toimihenkilöiden toiveita. En ymmärrä, miksi betoniraudoittajan tai jonkun muun henkistä tai fyysistä raskasta työtä tekevän eläkeikää nostetaan mutta sitten upseerien
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-04-18 Yleisesti ottaen on hienoa, että eduskunnassa kannetaan huolta Suomen puolustusratkaisun kestävyydestä. Maanpuolustus on yhteinen asia. Olen aivan samaa mieltä edustaja Kulmalan ja monen muunkin arvoisan edustajan kanssa siitä, että ammattireservin kartuttaminen on tulevassa tilanteessa haasteellisempaa kuin aikaisemmin. syvällisesti, miten ammattireservi tulevaisuudessa tehokkaasti muodostetaan. Keinoja on erilaisia, täällä joitain jo spekuloitiin, ei toki aivan niin hyviä kuin ennen, ja niistä tullaan puolustusvaliokunnan jäsenille kyllä kertomaan, jotta voitte mielipiteenne muodostaa. Tässä vaiheessa täytyy sanoa, että valmistelu on vielä vaiheessa, joten on parempi, etten lähde yksityiskohtaisesti sitä laajemmin avaamaan,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-18 65-vuotiaana jaksettaisiin olla työelämässä, puhumattakaan sen jälkeen tulevista kuukausista ja vuosista. Meillä on sellaisia ammatteja, jotka ovat erittäin kuluttavia ja nimenomaisesti fyysisessä mielessä. Tässä tarkoituksessahan yleiseen eläkelainsäädäntöön tuli poikkeaman mahdollisuus, eli voidaan erityistekijöiden perusteella pitkään työelämässä olleita ja raskasta työtä tekeviä päästää eläkkeelle aikaisemmassa vaiheessa. Mutta tämä upseerikeskustelu, tämä kantahenkilökuntaan liittyvä eläkeikäasia, ei olekaan ensi sijassa työssäjaksamiseen liittyvä asia, vaan se on maanpuolustuksen toimivuuteen ja valmiuteen liittyvä asia. En ajattele, että me kutsumme betoniraudoittajia eläkkeeltä valmiustehtäviin 65-vuotiaina, mutta sen sijaan upseerien osalta tämä tehtävä on tärkeä. Jotta koko reservi saadaan toimimaan, sillä pitää olla koulutettu johto, ja sitä tarkoitusta tietysti on palvellut se, että on voitu ottaa alhaisemman eläkeiän mahdollisuuden hyödyntäneitä reservistä johtamaan vaativia reservin tehtäviä. Ja kun tämä reservi on meikäläinen erikoisuus — sehän on siis meidän konseptissa oleva erittäin vahva piirre, että me pystymme mobilisoimaan nopeassa aikataulussa päteviä, osaavia henkilöitä, ja siinä keskeisessä tehtävässä ovat kantahenkilökuntaan aiemmin kuuluneet, koulutuksen saaneet, äskettäin armeijan jättäneet, jotka ovat voineet näitä johtamistehtäviä ottaa — niin se täytyy tunnustaa maanpuolustuksellisena kysymyksenä. Ei se, että meillä on maanpuolustukseen liittyviä näkökohtia, tarkoita sitä, että se poistaisi
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-18 Ministeri, sanoitte jotenkin näin, että valiokunnassa on etsittävä keinoja, miten ammattireservi jatkossa ratkaistaan. Jos kuulin oikein, niin tällainen tulkinta joka tapauksessa tältä riviltä tuli. Eikö se ratkaisun etsiminen kuulu enemmänkin ministeriölle? Olin huomaavinani, että ministeri hieman kärvisteli puolustaessaan hallituksen esitystä, jonka takana allekirjoittaneellakin tuntuu olevan hyvin vaikeata seistä, niin kuin tässä useammalla muullakin, hallituspuolueenkin kansanedustajalla, näytti olevan. Meillä on 95 prosenttia meidän sotilaallisesta suorituskyvystämme reservin kautta syntynyttä kykyä ja voimaa, ja sen kärjen muodostaa meidän ammattireservimme eli Puolustusvoimissa palvelleet sotilaat, upseerit ja aliupseerit, jotka reserviin siirtyessään ovat keskeisiä reservin johtajia. Mitä ministeri edellyttää nyt sitten valiokunnalta? Millä tavalla ja kuinka laajasti valiokunta voi tuoda
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-04-18 rouva puhemies! Ei upseeri mutta panssarimies kuitenkin. Täytyy sanoa, että eläkeikäkeskustelu tässä yhteydessä on hieman erilaisempi kuin missään muussa. Minä ymmärrän kyllä todella hyvin edustaja Uotilan näkemyksen, mutta olisin toivonut, että paloesimies, kansanedustaja Jalonen olisi myös ottanut kantaa siihen, mitä todellakin on fyysisessä työssä olevan henkilöstön henkilöstön jaksaminen eli mitä todellakin tarkoittaa, kun tehdään fyysistä työtä ja ollaan siinä vaiheessa, että pitää pelastaa toisia. Tässä minä näen, että keskustelu eläkeiän nostamisesta ei ole kylläkään keltään pois. Silloin kun ollaan aktiivipalveluksessa, ollaan kauemmin aktiivissa palveluksessa, jolloin valmiudet joukkoja ovat paremmat kuin silloin, kun ne otetaan reservistä. Siinä mielessä tämä on vähän semmoinen monipolvinen keskustelu, että toisaalta ollaan huolissaan, toisaalta halutaan torjua. Minä ymmärrän kyllä ammattijärjestöjen huolen siitä, että tässä puututaan tavallaan siihen nykyiseen, voimassa olevaan eläkeikäkeskusteluun, mutta toisaalta maanpuolustuksellisesti näkisin kyllä, että henkilöt, jotka ovat pidempään
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-04-18 Arvoisa rouva puhemies! Tässä keskustelussa salin vasemmalta laidalta on nyt annettu ymmärtää, että tämä on hallituksen keksintö tämä muutos, joka itse asiassa on eduskunnassa käsitelty jo jokin aika sitten, ja nyt tehdään tämä muutos. Haluaisin nyt ministeri Niinistöltä varmistaa tämän. Itse muistaisin, että tämä asia on sovittu syksyllä 2014 osana työeläkeratkaisua SAK:n, STTK:n, Elinkeinoelämän keskusliiton ja Kuntatyönantajien kesken, ja Akava silloin ainoana jättäytyi tästä pois. Eli varmistaisin nyt tämän, että jää ainakin pöytäkirjaan sitten oikea kuva: oliko
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-04-18 kulloisellekin vastuulliselle hallitukselle ja tietysti viime kädessä eduskunnalle. Kun työmarkkinoilla on sovittu yleisestä eläkeiän kohottamisesta, ei siinä oteta siihen kantaa, onko erityistekijöitä joidenkin ryhmien kohdalta arvioida asiaa toisin. Tai jos sitten tehdään tällainen ratkaisu, esimerkiksi upseerien kohdalta, että eläkeikiä nostetaan, niin täytyykö sen johtaa siihen, että upseerikunnan määrää lisätään?
Puhuja: Pertti Hakanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 kun aletaan eläkeikää nostamaan. Itse mietin sitä omalta kohdaltani, että jos olisin jatkanut sillä tehtäväuralla, minkä vuonna 90 aloitin, niin tänä keväänä pääsisin eläkkeelle. No, toki se viiden vuoden lisä tuli. Varmaan kykenisin juuri sen viisi vuotta lisää ehkä suorittamaan siinäkin tehtävässä, mikä silloin oli. Mutta tarkoitan sillä siis sitä, että jos ajatellaan sitä suorituskykyä, millä tavalla kantahenkilökunta suoriutuu tehtävistään, millä tavalla heitä on sitten aikomus
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-04-18 Tuolla työmarkkinoilla kun katsoo, kuinka paljon upseereita on eläkeiän jälkeen työelämässä mukana, niin tulee usein mietittyä sitä, että kylläpä on hyvä, kun jaksavat vielä tehdä töitä eläkkeellä ollessaankin. Minusta tässä nyt ei ole mitään ihmeellistä. Kun miettii jotakin raudoittajaa tai metallimiestä tai muuta, niin kyllä tässä meidän eläkejärjestelmässämme on vika. Tämmöisiä niin sanottuja raskaita töitä tekeviä ja niitä ammattialoja — on henkisesti raskaita ja on fyysisesti raskaita töitä
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 maanpuolustuksellinen kysymys, mutta toissijaisesti, kuten edustaja Hakanen toi esille, kyllä on kysymys myös siitä jaksamisesta. Itse ainakin pohdiskelen, että jos 60‑vuotias henkilö tuolla raskaissa sissikouluttajatehtävissä 40 asteen pakkasessa nukkuu varusmiesjoukon kanssa erillisellä laavulla rakotulilla, niin saattaa olla aika kovaa tämänikäiselle henkilölle selviytyä ihan fysiologisestikin tällaisista tehtävistä. Edustaja Heinäluoma toi hyvin esille tässä nämä työmarkkinajärjestöt, ja itse kyllä tietysti pohdiskelisin siltä kannalta, että voisi ehkä olla joskus hyvä, että työmarkkinajärjestöt vastuullisina yhteiskunnallisina toimijoina tarkastelisivat vähän laajemmalti näitä tehtyjä ratkaisuja, minkälaisia vaikutuksia niillä voi olla myös kansalliseen puolustuskykyyn. Vaikka sitä päätöstä ei tietenkään ulkoisteta minnekään, niin kyllä varmasti työmarkkinajärjestöjenkin olisi syytä tällaisia asioita pohtia silloin, kun niistä päätöksiä tehdään.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-04-18 nyt esillä oleva ratkaisuhan juontaa juurensa sieltä aikaisemmasta isosta eläkepäätöksestä ja säästöistä, niin kuin tässä herra ministerikin äsken kertoi. Ilman muutahan tämä vaikuttaa sitten myös Puolustusvoimien sisällä siihen, kuinka tähän päätökseen sopeudutaan. Sitä sopeutumista kannattaa kyllä erittäin tarkkaan miettiä, sillä entistä enemmän erilaisia Puolustusvoimien asioita käsiteltäessä tulee vastaan tämä jaksamiskysymys. Se nousee vähän väliä pintaan johtuen siitä, että entistä enempi tehtäviä tulee entistä harvemman hartioille. Puolustusvoimien kantahenkilökunnan määrä on pudonnut merkittävästi viimeisen 10 vuoden aikana — neljännes on lähtenyt pois. Tehdään enempi tehtäviä, se rasittaa, se tulee vastaan jaksamisongelmana. Tämä on väistämätön tosiasia. Se pitää ottaa myös tässä huomioon vakavalla tavalla. Se on selvä asia, että ministeriö Puolustusvoimien avustuksella kertoo sitten valiokunnille niitä keinoja, joilla tämä asia tullaan ratkaisemaan. Sitten valiokunta seuloo omasta näkökulmastaan, mitkä tuntuisivat eduskunnan mielestä, valiokunnan mielestä kaikkein parhaimmilta keinoilta. Nyt tarvitaan varmaan luovuutta ministeriön puolelta. Se kuitenkin tässä vähän hankalassa asiassa lohduttaa, että kuten ministeri sanoi, tämä