Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-08 hallituksen tekemästä ehdotuksesta nuorten työllistämisehtojen pieneksi helpottamiseksi on herättänyt kyllä keskustelua, jota joskus olen tuosta paikaltani hieman ihmetellyt. Ensinnäkin, nythän ei olla luomassa mitään villiä länttä työmarkkinoille, vaan kyseessä on aivan se perusasia siitä, että tämän päivän tilastojen mukaan työpaikkoja on syntynyt eri puolille Suomea kaikkiin ikäryhmiin, paitsi se huonoin tilanne on alle kolmekymppisillä henkilöillä: heillä työllistymiskehitys ei ole ollut niin positiivista kuin muissa ikäryhmissä on. Elikkä kysymyksessä tällä kertaa on ihan selkeästi täsmätoimi, jolla pyritään aktivoimaan ja saamaan työnantajat ja työntekijät yhteen niin, että luodaan ihmisille työmahdollisuuksia ja että saadaan se ensimmäinenkin työsuhde syntymään. Nuorten kannaltahan se on äärimmäisen tärkeää, koska se ensimmäinen työpaikka avaa työmarkkinat nuorelle ja antaa mahdollisuuden näyttää kyvyt työmarkkinoilla, että pärjääkö hän siinä tehtävässä, minkä hän on vastaanottanut. Tämän päivän työmarkkinoilla on aivan varmaa, että yhdellekään työnantajalle ei ole minkäännäköistä järkeä siinä, että hän ei ottaisi työntekijää vakavin tuumin töihin. hetkellä monella alalla Suomessa, eri puolilla Suomea, ihan työvoimahallinnon tilastojen mukaan vallitsee erittäin vakava työvoimapula. Jos joku työnantaja saa hyvän työntekijän töihin, vaikka lyhyelle koeajalle, hän varmasti pitää siitä työntekijästä kiinni ja tekee pitkäaikaisen työsopimuksen. Ja muistakaa, hyvät edustajakollegat, myös ensimmäinen työtodistus, jolla nuori pystyy näyttämään toteen, että on ollut töissä ja saanut palkkaa siitä ja saanut hyvän työtodistuksen. Tai sitten työsuhde jatkuu. Pitää muistaa, että nykyisen työlainsäädännön ja korkeimman oikeuden ja erilaisten oikeuspäätöksien mukaanhan pätkätöiden ketjuttaminen ei ole mahdollista. Se on kielletty tietyn ajan jälkeen. Niistä on niin monta ennakkopäätöstä — en nyt jaksa muistaa, kuinka paljon niitä on, mutta tiedän, että niitä on paljon. Töiden ketjuttaminen pätkätöissä ei ole enää mahdollista. Silloin pitää tehdä työnantajan ratkaisuja, mitä tehdään. Tämäkin on syytä muistaa. Elikkä minkäänlaista villiä länttä ei olla tässä luomassa. Sekin on syytä muistaa, että tällä hetkellä Suomi edelleen velkaantuu ja tätä velkaa me otamme nuorten maksettavaksi. Vanhemmat sukupolvet eivät näitä velkoja kerkeä enää tässä ajassa maksaa, vaan kaikki ne velat, mitkä tänäkin päivänä otetaan, otetaan meidän lastemme piikkiin. Elikkä tämä velaksi eläminen kyllä pitää pystyä lopettamaan, ja ennen kaikkea työllisyysastetta on saatava nostettua ylemmäksi. Hallituksen tavoite päästä 72 prosentin työllisyysasteeseen toteutuu tällä vaalikaudella erittäin todennäköisesti, ja seuraavan hallituksen — kuka siinä sitten istuukin sitten istuukin — on ihan varmasti tehtävä hallitusohjelmassaan selkeät päätökset ja linjaukset, että työllisyysaste nostetaan 75 prosenttiin. Se on minimitavoite, mihin on päästävä. Sen jälkeen voimme olla tilanteessa, että me alamme pikkuhiljaa niitä velkojamme takaisin maksaa. Meillä on Suomessa 270 000 alle 20 henkilöä työllistävää yritystä, tämä on se valtava potentiaali, josta on nyt kysymys tässä hallituksen kehysriihessään tekemässä esityksessä: Helpotetaan työhönottoa pienten yritysten osalta, joille rekrytointi, sen yhden lisätyöntekijän ottaminen yritykseen, voi olla pahimmillaan todella kamala riski. riski. Siitähän tässä on kysymys, että annetaan näille pienille yrityksille mahdollisuus saada työvoimaa niin, että ne pääsevät omaa bisnestään kehittämään. Ja se on syytä muistaa myös kaikkien kansanedustajien, että yksikään suomalainen yritys ei varmasti palkkaa työvoimaa, ellei se yritys ole kannattava. Tappiolliset yritykset lomauttavat, pahimmillaan lopettavat koko toiminnan tai menevät konkurssiin. Että älkää, hyvät ihmiset, kuvitelko, että joku työnantaja katalamielinen taikka yrittäisi tehdä työntekijöilleen vahinkoa. Sellaista tässä maassa ei ole. Varmasti jokainen työntekijä on työnantajalleen kullanarvoinen, ja tämän takia, kun tätä uutta lakia, uutta systeemiä nyt tässä ollaan maahan kehittämässä, toivoisin hieman avarakatseisempaa näkökulmaa tähän asiaan. Lopuksi, arvoisa rouva puhemies, kun puhutaan kilpailukyvystä: Suomi on viennistä riippuva maa. Joka ainut euro, mikä tähän maahan tulee, tulee suurimmalta osin ulkomaankaupan tai sen seurausten ansiosta. Jos meillä ei kilpailukyky ole kunnossa, emme saa hyvää työvoimaa, joka tekee yrityksessä laadukasta työtä, josta syntyy laadukkaita tuotteita, jotka käyvät maailmalla kaupaksi. Sillä tavoin työllisyys kehittyy. Älkää vain, hyvät ihmiset, kuvitelko sitä, että olisi olemassa joku muu maailma, jota voitaisiin jatkaa vaikka työllisyystukitoimin loputtomiin. Sellaista maailmaa ei enää ole.