samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Käsittelemme nyt hallituksen esitystä, jota todellakin on jo kauan odotettu. Kyse on siis sujuvamman sääntelyn hankkeesta, jossa osa nykyisin luvanvaraisista toiminnoista, joilta ei EU-lainsäädännön mukaan edellytetä ympäristölupaa, siirretään nyt sitten ilmoitusmenettelyyn. Käytännössä kyseeseen tulevat nyt luvanvaraiset toiminnot, joiden ympäristövaikutukset ovat pienet. Näistä valtaosa koskee eläinsuojia ja teollisuuden osalta lähinnä kemian- ja elintarviketeollisuuden suhteellisen pienimuotoisia toimintoja. Tässä siis otetaan tärkeitä askeleita oikeaan suuntaan, ja siitä erityiskiitos hallitukselle ja myös tällä vaalikaudella istuneelle hallituspuolueiden norminpurkutyöryhmälle, jossa juuri tämän sääntelyn järkevöittämistä on pidetty esillä. Työ ei ole mennyt hukkaan. Ja erityiskiitos myös ministeri Tiilikaiselle, joka on ollut ministereistä varmasti yksi aktiivisimmista tällä saralla. Arvoisa puhemies! Tarve tällaiselle lupakäytäntöjen sujuvoittamiselle on laajalti tunnistettu. Erilaisia ympäristöön liittyviä lupaprosesseja on Suomessa edelleen noin 15 000 ja esityksessä ehdotetun muutoksen jälkeenkin noin 11 000. Vertailun vuoksi: muun muassa Ruotsissa pärjätään noin 4 000 luvalla. Pienimmillään EU-lainsäädäntö edellyttäisi sitä, että Suomessa yritysten ympäristökysymykset käsiteltäisiin vain noin 1 000 toiminnon osalta ympäristöluvalla. Karsittavaa siis edelleenkin riittää. Osittain tästä mittavasta lupabyrokratiasta johtuen lupaprosessien kestossa Suomen luvut ovat toistaiseksi masentavaa luettavaa. Kuntien myöntämien lupien käsittelyajat vaihtelevat neljän ja 14 kuukauden välillä. Aluehallintovirastoissa käsittelyaika on noin 11—17 kuukautta. Monissa EU-maissa käsittelyajat ovat merkittävästi lyhempiä. Lisäksi esimerkiksi Hollannissa on käytössä lakisääteinen 8 kuukauden käsittelyaika, jossa yritys saa sekä ympäristöluvan että muut toiminnan tarvitsemat keskeiset luvat yhdestä luukusta. Mielestäni tämä on mahdollisuuksien rajoissa Suomessakin. Pitkät lupajonot merkitsevät sitä, että Suomi antaa tasoitusta keskeisille kilpailijamaille. EK:n vuonna 2017 tekemän tutkimuksen mukaan meillä seisoo noin 2,9 miljardin euron edestä kotimaisia investointeja, ja koko joukko uusia työpaikkoja on näin lupajonoissa. Päälle tulevat vielä ne tekemättömät ulkomaalaiset investointipäätökset, jotka kariutuvat meidän liian raskaan byrokratian takia. Arvoisa puhemies! On päivänselvää, että jos me haluamme ylläpitää tässä maassa kasvua, on näihin lupaprosesseihin saatava edelleen lisää sujuvuutta.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 oikeastaan aiheetta vaille huomiota, ja se on näiden ympäristölupien ja tämän luvituksen maksukäytännöt. Nythän on sellainen tilanne ollut tähän asti, että kun tätä lupaa myöntävä viranomainen, aluehallintovirasto useimmiten, on lupaa käsitellyt, niin siitähän on tietenkin sitten määräytynyt luvanhakijalle tietty maksu. Nyt kun tässä suurin massa ilmoitusmenettelyyn siirtyvistä luvista muodostuu karjatiloista ja karjasuojista, niin on syytä nostaa tähän esille se, että varmasti monen toiminnanharjoittajan, karjatilallisen, maksutaakka kevenee. Nythän kun ilmoitusten ilmoitusten käsittely siirtyy kunnan viranomaisille, niin totta kai kunta sitten erikseen määrää omien taksakäytäntöjensä mukaisesti nämä ilmoitusten käsittelymaksut, mutta olettaa voi, että varsin ison joukon toiminnanharjoittajia lupamaksut nyt sitten kevenevät jopa useista tuhansista euroista alaspäin. Mielestäni tämä on kyllä hyvää hyvää kehitystä hyvään suuntaan, varsinkin kun kaikki tiedostamme maatalouden ja maataloustuotannon, ruuantuotannon, todella hankalan ja tukalan tilanteen. Kun siellä investointeja suunnitellaan, tuotannon laajentamista tai tuotannon kehittämistä edelleen ja jatkamista, niin varmastikin
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Oikeastaan debattia kuunnellessani innostuin tulemaan pitämään tämän puheenvuoron. Kun puhutaan normienpurkutalkoista, niin täytyy huomata myös se yksi toinen asia, että joskus normit ovat sen yksittäisen ihmisen puolella. Eli eivät normit ole sinällään vain taakka ja rasite vaikkapa maataloudessa. Puhutaan nyt vaikkapa metsänomistajista, joilleka tulee joskus sellainen tilanne kuten varsinkin siinä vaiheessa, kun meillä Natura-alueita kovasti lähdettiin hakemaan ja tehtiin niin sanotusti pakkolunastuksia luonnonsuojelun puitteissa. Oli hyvä ratkaisu, että luontoarvoja nostetaan, mutta siinä kohtaa virkamies käytti omaa valtaansa ja sillä yksittäisellä ihmisellä ei siinä ollutkaan enää mitään normeja, joilla olisi turvattu. Eli pitää nähdä se, että normit eivät ole pahasta vaan siellä on se toinenkin puoli, kuka normeja noudattaa ja minkälaista sääntelyä tehdään. Sujuvoittaminen tässä kohtaa on hyvä, mutta pitää uskaltaa kurkistaa myös sinne toiselle puolelle eli aina nähdä, mitä se normin purkaminen tarkoittaa missäkin kohtaa,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 siis maankäytön muuttaminen sillä tavalla, että 9,3 hehtaaria otetaan kansallispuistosta pois ja vastaavasti 198 hehtaaria toiselta puolelta sitten lisätään. Syynä on se, että Tankavaaran luonnonsuojelukohteeseen halutaan tiettyjä rakennuksia rakentaa, jotka palvelevat sitten matkailua ja, myös voidaan katsoa, näitä luontoarvoja. Kansallispuiston alueelle rakentaminenhan ei pääsääntöisesti ole mahdollista, ja sen takia tämä muutos tehdään. Ylipäätään näistä kansallispuistoista, joita meillä nyt on 40 kappaletta: Tässä kahden vaalikauden aikana olen saanut olla itse ympäristövaliokunnassa useaakin perustamassa, ja on hienoa, että niitä on tullut lisää. Hehtaareja on myös tullut lisää. Se asettaa tietysti kasvavia paineita Metsähallitukselle, jonka eurot eivät sitten ole aivan seuranneet kaikilta osin perässä, että pystytään sitten näitä retkeilyverkostoja ja laavuja ja autiotupia myös ylläpitämään. Viime syksynä valtiovarainvaliokunnassa Heinosen kanssa teimme töitä ja saimme 100 000 euroa korvamerkattua autiotupien korjausvelan hoitamiseen. Se oli askel oikeaan suuntaan, ja nyt sitten budjettiriihessä saatiin 1,9 miljoonaa euroa retkeilyalueiden ja virkistysalueiden korjauksiin ja kunnossapitoon. Lähinnä näitä reittejä siinäkin pyritään parantamaan. Oikein hyvä. Kävijämääristä tosiaan: 2001 kansallispuistoissa kävi 850 000 ihmistä, 2017 kävi 3 100 000, että on aika huikeaa se kasvu. Ne ovat hyvin investoituja euroja, ja terveysvaikutukset ovat merkittäviä, ja paikallistalouteen eurot tulevat 10‑, jopa 15‑kertaisesti takaisin, sinne paikalliseen elinkeinoelämään.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 Metsähallituksen luontopalveluiden resurssit eivät ole riittäviä 40 kansallispuiston infran ylläpitämiseen. Nyt tietysti tänä kesänä on sattunut näillä alueilla yksi ikävä onnettomuus, jossa toki todennäköisesti myös jonkun verran on ollut ollut väärää käyttäytymistä taikka ohjeidenkin laiminlyöntiä, mutta siitä huolimatta sitä työtä pitää jatkaa, että pitkospuut ja muut rakenteet pysyvät ajan tasalla, ja muistaa se, että jokainen euro, jonka me näihin laitamme, omalta osaltaan tulee sitten takaisin paikallisen talouden ja elinvoiman kautta. Tässä esityksessähän on kyse vain siitä, että Urho Kekkosen puistosta pieni osa otetaan pois ja mahdollistetaan siellä kiinteiden rakenteiden tekeminen. Se palvelee nimenomaan tätä pinta-alaltaan merkittävästi kasvavaa Urho Kekkosen kansallispuistoa, eli vain pieni osa pois ja lähes 200 hehtaaria maata vastaavasti sitten tuolta Suomun Villen alueelta tulee kansallispuiston osaksi. Mutta se, miksi oikeastaan puheenvuoron pyysin, on meidän kansallispuistojemme kasvava valkohäntäpeura- ja hirvikanta. Väistämättä tulevat hallitukset ovat siinä tilanteessa, että joudutaan keskustelemaan siitä, että Suomessakin kansallispuistoissa, myös Etelä-Suomessa, rajattu vastuullinen metsästäminen. Meillä on niin pirstaloituneita osa näistä Etelä-Suomen kansallispuistoista, että niissä ei pääse syntymään luonnollista ja vahvaa petokantaa, joka pitäisi esimerkiksi hirvieläinkannat kohtuullisella tasolla. Jo nyt on merkittäviä liikennevaarariskejä näiden alueiden läheisyydessä. Toivon, että tämä keskustelu Suomessa käydään. Meillä on maailmalta lukuisia esimerkkejä siitä, miten kansallispuistoissa pystytään vastuullisesti toimimaan. Suomalaiset metsästäjät toimivat aina erinomaisen hyvällä tavalla ja pystyisivät huolehtimaan siitä, että myös näillä alueilla säilyisi hyvät, elinvoimaiset kannat eikä mikään pääsisi kasvamaan liian suureksi.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 liittyen kansallispuistojen erilaisten rakenteiden ylläpidon rahoitukseen. On tietenkin iloinen asia, että olemme tässä tälläkin hallituskaudella saaneet perustaa uuden kansallispuiston tuonne Hossaan, ja edellinen taisi olla Etelä-Konneveden kansallispuisto tuolla Keski-Suomen ja Savon rajamailla, ja se on kyllä ottanut paikkansa kansallispuistojen joukossa ja tuonut myös elinvoimaa sinne paikallisiin kuntiin, Konneveden kuntaan ja Rautalammille ja sille alueelle. Mutta tämä on jatkossa kasvava ongelma, koska kuitenkaan emme ole sitten pystyneet tiukoista reunaehdoista johtuen kasvattamaan tätä ylläpidon rahoitusta riittävällä tavalla, joskin siihen pientä helpotusta tässä vaalikauden mittaan on myös eduskunnan toimesta saatu. Mutta tässä kyseisessä, käsittelyssä olevassa hallituksen esityksessähän on tosiaan tarkoituksena erottaa kansallispuistosta tällainen pieni Tankavaaran luontokeskuksen alue ja sitten laajentaa tätä kansallispuistoa toisilta osin. Minulla oli tilaisuus alkuviikosta vierailla tuolla alueella, ja olin siellä myöskin Sodankylän kunnan edustajien kanssa keskustelemassa, ja vaikka en Lapin vaalipiirin kansanedustaja olekaan, olen todella iloinen, että tämä menee eteenpäin, koska nämä Sodankylän kunnan edustajat todella pitivät tätä tärkeänä hankkeena. Tankavaaran alueen kehittäminen mahdollistuu nyt aivan uudella tavalla. Se ei ole ollut mahdollista nyt, kun se on ollut osa kansallispuistoa, kun kuitenkaan sitten Luontopalvelut ei ole tätä luontokeskusta halunnut ylläpitää vaan pikemminkin ajaa sitä alas. Nyt jatkossa on sitten ilmeisesti tarkoitus tätä viedä eteenpäin mahdollisesti yrittäjien
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Toivon todella, että nämä huolet Metsähallituksen luontopalvelujen selvästä alibudjetoinnista tullaan huomioimaan ensi vuoden talousarviota laadittaessa tässä loppuvuoden aikana. Urho Kekkosen kansallispuistossa — joka muuten on perustettu tuonne Sompion Lappiin Inarin, Sodankylän ja Savukosken kuntien alueelle jo vuonna 83 — Tankavaaran luontokeskuksessa ei taida kyse olla siitä, etteivätkö Luontopalvelut haluaisi ylläpitää toimintoja, vaan yksinkertaisesti ei ole varaa ylläpitää toimintoja, vaikka halua olisikin. Mutta iloista kyllä, tuonne Tankavaaran luontokeskuksen alueelle on todella viriämässä uutta luontomatkailua tukevaa yritystoimintaa, ja tämä lakiesitys tämän mahdollistamiseksi on hyvin valmisteltu ja kannatettava. Kaikki lausunnonantajat näyttävät suhtautuneen pääosin positiivisesti tähän ehdotukseen, ja muun muassa Suomen ympäristökeskus on pitänyt tuota korvaavaa 198 hehtaarin Suomun Villen eli Suomujokivarren aluetta luonnonsuojelullisesti merkittävänä, ja siellä on myöskin kulttuuriperintöarvoja, jotka pääsevät näin kansallispuiston piiriin. Näin yleensä ottaen tässä on hyvä todeta sekin, että meidän on hyvä tunnustaa se, että luonnonsuojelu on taloudellista, kannattavaa ja monin tavoin muutenkin menestyksekästä toimintaa. Itse vierailin kesällä vasta perustetussa Hossan kansallispuistossa, joka on valtion virkistysalueena ollut olemassa jo pitkään aivan samalla tavalla. Hossan luontokeskuksessa kuulin, että kävijämäärät ovat kansallispuiston perustamisen jälkeen kaksinkertaistuneet hyvin lyhyessä ajassa, ja tämä alkaa näkyä ja tuntua myös siellä aluetalouksissa.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 ristiriidaton ja kannatettava, erityisesti luontomatkailun näkökulmasta ja muutoinkin luontoarvojen suojelun puolesta. Kansallispuistoon liitettävä kiinteistö muodostaa maisemallisesti arvokkaan ja luontotyypiltään monipuolisen harjualueen Suomujoen varteen. Elikkä se on varsin hyvä satsaus kansallispuistoon. Kaiken kaikkiaankin kansallispuistot ovat Suomen luonnon arvokkaimpia helmiä. Kun muun muassa Hossan kansallispuistoa perustettiin, täällä usea edustaja totesi sen, että esimerkiksi kun matkailijat Suomen ulkopuolelta ovat Suomesta kiinnostuneita, he googlaavat hyvin yleisesti: ”Suomi, kansallispuistot”. Eli kansallispuistot on se käyntikortti ja valtti, mistä meidän pitää pitää huolta. Tästäkin syystä olen erittäin tyytyväinen, että täällä hyvin yleisesti ollaan huolissaan myöskin niistä resursseista, joita Metsähallituksella on näiden kansallispuistojen infrastruktuurin kunnostamiseen. On tarkoituksenmukaista, että kansallispuistoissa on merkityt reitit, jotta sitten suojellaan sitä haavoittuvaa luontoa, mutta tätä varten tarvitaan näitä pitkospuita ja retkeilypaikkoja, nuotiopaikkoja. Tiedossa on, että nämä investointirästit ovat kymmenien miljoonien suuruisia. Jos haluaisimme lisätä näitten kansallispuistojen vetovoimaa matkailijoitten silmissä, tarvittaisiin varmaan myöskin uudentyyppisiä investointeja näille alueille. Kaiken kaikkiaan on äärimmäisen tärkeätä, että me näemme kansallispuistot
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 Kyllä, juuri näin kuin edustaja Myller tässä sanoi, on tärkeää miettiä, mitä siellä voidaan tehdä, ja sitten terveysvaikutuksista ja näistä mainitsitte. Metsähallitus selvitti näitä terveysvaikutuksia, miten ihmiset itse kokivat ne, ja selvitysten mukaan käynnin arvoksi ihmiset itse antoivat noin 100 euroa. 100 euroa. Siitä on myös ihan selkeää tutkittua tietoa, kuinka luontoympäristö ja metsä vaikuttavat verenpaineeseen, syketiheyteen ja tämäntyyppisiin asioihin. Kun kävijämäärät kasvavat, tietysti herää kysymys, että tarvitaanko lisää kansallispuistoja. Minulla ei ole mitään sitä vastaan, jos kansallispuistoille löytyy uusia kohteita. Paikallinen hyväksyttävyys on tietysti tärkeätä, ja itse mielelläni näkisin Käsivarren suurtuntureiden kansallispuiston, ja siitä viime vaalikaudella tehtiinkin selvitys, mutta se ei edennyt, koska paikallinen väestö koki sen jollain tavalla itselleen vieraaksi. Ehkä siinä sitten jossain vaiheessa aika on kypsä ja löydetään semmoiset ratkaisut, jotka tyydyttävät kaikkia, ja nähdään myös ne taloudelliset arvot sen kansallispuiston näkökulmasta, joka voi sinne paikallistalouteen tuoda enemmän kuin tilanne, jossa sitä kansallispuistoa ei ole. Sitten tässä mainittiin näistä investoinneista ja siitä, mitä rakenteita kansallispuistoon pitää tuoda lisää, niin siinä kannattaa kyllä tietysti olla hyvin varovainen, mitä sinne tuodaan, koska se hiljaisuus ja luonto ovat ehkä se juttu numero yksi. Näin itse oletan, että enemmistö ajattelee. Lemmenjoen kansallispuiston alueella koneellinen kullankaivuu on loppumassa, ja se ei ehkä nyt sitten varsinkaan ulkomaisten turistien näkökulmasta ole se juttu, minkä takia sinne tullaan, että nähdään 20—30 kaivinkonetta, ja se pitkä siirtymäaika on nyt loppumassa ja saa loppuakin.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 norminpurkuhanke, joka nyt on etenemässä maaliin, eduskunnan käsittelyyn. Tässähän todellakin on tarkoituksena mahdollistaa hevosenlannan käyttö energiantuotannossa entistä helpommin. Minulla oli mielenkiintoinen tilaisuus keväällä tutustua Järvenpäässä Fortumin CHP-voimalaitokseen, jossa muiden, metsäpohjaisten biopolttoaineiden ohella metsäpohjaisten biopolttoaineiden ohella käytetään muun muassa hevosenlantaa jo nyt tietty määrä tietty määrä energiantuotantoon. He pitivät sitä erittäin hyvänä kokonaistaloudellisena ratkaisuna heidän itsensä ja myöskin hevostilallisten kannalta. Mutta tämä prosessi, millä he saivat tähän luvat, oli todellakin erittäin vaikea ja pitkällinen, ja nyt tämän mainion norminpurkuesityksen myötä tämän pitäisi helpottua. Tämä esityshän koskee ennen kaikkea niitä alueita, joilla hevostalous on erittäin laajaa. Tuolla laajalla maaseudulla on tyypillisesti hevostiloja, joilla on myös omaa peltoa ja omaa viljelysmaata, jossa tätä lantaa pystytään lannoitekäytössä hyödyntämään. Mutta esimerkiksi täällä Uudellamaalla ja myös tietyillä alueilla Keski-Suomessa, Jyväskylän ympäristössä, näin esimerkkinä mainittuna, on aika paljon hevostiloja, joilla ei kuitenkaan sitä omaa viljelysmaata ole, ja uskon, että tämä on myöskin hevostalouden kannalta positiivinen esitys. Toivotaan, että sinne tällainen hyvä kiertotalousekosysteemi ja keräilyjärjestelmä syntyy. Haluan kiinnittää huomiota myös siihen, että tällä esityksellähän mahdollistetaan kaikkien karjaeläinten lannan poltto. Mielestäni kuitenkin tulee lähteä siitä, että karjanlannan käyttö viljelyksessä lannoitteena on ensisijaista, koska sillä pystytään korvaamaan ja vähentämään kemiallisten lannoitteiden, teollisesti valmistettavien lannoitteiden käyttöä. Kuten tiedämme, erilaisten keinotekoisten lannoitteiden valmistuksella on kuitenkin varsin isoja ilmastopäästöjä. Ne kuluttavat luonnonvaroja ja tuottavat tiettyjä päästöjä. Aina kun niitä pystytään mahdollisimman laajasti korvaamaan
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Lakiesityksellä laitetaan täytäntöön EU:n sivutuotteita koskevan asetuksen muutos. Komission asetus antaa mahdollisuuden eräisiin polttoa edelleen helpottaviin kansallisiin poikkeuksiin, jotka nyt toimeenpannaan muuttamalla ympäristönsuojelulakia ja eläimistä saatavista sivutuotteista annettua lakia. Esityksen mukaan tuotantoeläinten lantaa voidaan käyttää polttoaineena pienissä, korkeintaan 50 megawatin lämpölaitoksissa. Eli hevosen ja muunkin karjan lannan käyttö polttoaineena sallitaan. Käytännössä asia koskee vain hevosenlantaa, koska sen kuivikkeena käytetään yleensä sahanpurua, eli valtaosa lannan määrästä on puuta. Karjanlantaa kyetään hyödyntämään paremmin lannoitteena. Hevosenlantaa syntyy noin 500 000—700 000 tonnia vuodessa. Raaka-aineena hevosenlanta sisältää erittäin paljon energiaa, jonka voi puristaa käyttöä varten pelleteiksi tai briketeiksi. Yhden hevosen päivässä tuottama lanta kuivikkeen kanssa vastaa energialtaan noin kolmea polttoöljylitraa. Lainsäädäntömuutosten jälkeen polttoon arvioidaan ohjautuvan aluksi noin 100 000 tonnia hevosenlantaa vuodessa. Poltto tuo talleille yhden uuden vaihtoehdon lantahuollon järjestämiseen. Suomessa on runsaasti lannanpolttoon soveltuvia kattiloita, ja lannanpolton helpottaminen parantaa energiaomavaraisuutta erityisesti niillä alueilla, joilla on hevoskeskittymiä. Niitä on suurten raviratojen lähialueilla. Suomessa on arviolta noin 70 000 hevosta. Keskimäärin neljän viiden hevosen lannalla voisi laskennallisesti lämmittää omakotitalon ympärivuotisesti. Suomessa on kuntia ja asuinalueita, kuten Orimattila ja Ypäjä, jotka voisivat olla energiaomavaraisia hevosenlannasta. Mikkelin ammattikorkeakoulun tutkimuksen mukaan Etelä-Savon hevosenlantamäärä lämmittäisi lähes 700 omakotitaloa. Loput joudutaan edelleen käyttämään pääasiassa maanparannusaineena tai lannoitteena, kuten nykylainsäädäntö edellyttää. Hevosenlannan energiakäytön selvittäminen ehdittiin kirjata Juha Sipilän hallituksen ohjelmaan jo hallitusneuvotteluiden alkumetreillä. Nyt tavoite on toteutumassa, kun ympäristöministeriö sekä maa- ja metsätalousministeriö ovat valmistelleet aiheesta tuoreen kansallisen lakiehdotuksen, jota nyt käsittelemme. Kannatan tätä hallituksen esitystä lämpimästi.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 torjuntatoimiin ainakin sikäli mikäli tuo lannan poltosta saatava energiamäärä todella, ja toivottavasti, korvaa fossiilisen öljyn polttoa. Tämä lakiesitys on varsin ongelmaton ja kannatettava. Lisähuomiona tähän keskusteluun toisin sen, että että karjatalouden ja muun eläintenpidon lantaa hevoset pois lukien on todella tarpeen käyttää peltojen lannoitukseen. Toivoisin itse kuitenkin, että sekin käyttö jalostuisi niin, että käyttäisimme tuon muun lannan ensin biokaasulaitoksissa ja sitten sitä rejektiä, jossa ravinteet ovat sellaisessa muodossa, että ne kasvillisuuteen parhaiten sitoutuvat ja vähiten vesistöihin huuhtoutuvat,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-06 eikä puhuttaisi lannasta. Se on väärä termi. Se ei ole lantaa, vaan se on joko turvetta, olkea tai purua, joka sitten kootaan. Silloin me saisimme kansan keskuudessa vähän ehkä ymmärrettävämmän muodon tälle ajatukselle, mitä hallitus on nyt ajanut. Olisi että asiasta keskustellaan ja siitä on erilaisia näkemyksiä, mutta nyt sitten polttamisen sijasta tosiaankin toivoisin, että tämä hallitus voisi vielä pohtia sitä, että jospa järjestelmää voitaisiin tuoda sinne uusiutuvan energian puolelle vielä enemmän, niin että me tekisimme siitä mädättämisen kautta kaasua ja käyttäisimme sitten maanparannusaineena sitä lopputuotetta. Täällä edustaja Heinonen omassa puheenvuorossaan asiantuntevasti kertoi siitä energiahyödystä, joka menetetään, jos käytetään kutterinpurua taikka purua ja viedään se peltoon, ja hän varmasti tarkoitti sitä, että puru palaessaan imee maanparannukseen ja kasvun voimaan olevan energian. Ei ole kysymys niin kuin energiasta sinällään vaan siitä, että puru polttaa itsessään niin paljon, kun siellä on näitä öljypohjaisia ainesosia, kun se mätänee, ja se syö sen hevosenlannasta tulevan kasvuvoiman, ja se ei todellakaan edesauta sitä kasvua. Mutta kun me nyt olemme tämän hallitusohjelman tiimoilta keskustelemassa siitä, onko turve uudistuvaa vai ei — vaikka niissä talleissa, missä minulla on ollut hevoskontakteja, käytetään nimenomaan turvetta — on hyvä keskustella siitä, että mitä me sen jatkon kanssa teemme, poltetaanko vai vai kehitetäänkö edelleen biopolttoaineiden osalta kaasuntuotantoon sopivia ratkaisuja. Tässä on haaste sitten tulevalle ja varmasti tällekin hallitukselle, toivottavasti. Asia on sinällään hyvä. Ollaan otettu härkää sarvista kiinni. Me tiedämme jo nyt, että meillä olisi jopa jäteöljylle mahdollisia ratkaisuja hiukkaspäästöjen arvojen suhteen, paljonko hiilidioksidia tulee ilmaan — meillä olisi maatiloille tuoda ratkaisuja, jotka helpottavat tätä ahdinkoa, mutta tätä ei ole toteutettu. Tiedän, että valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja Timo Kalli on jo aiemmin kirjallisella kysymyksellään lähestynyt sitä, että miksi emme voi käyttää maatiloilla näitä ympäristöystävällisiä polttolaitoksia, jotka täyttävät Suomessa nyt valtion omistuksessa olevan jätteenkäsittelylaitoksen mukaiset kriteerit. Oikeastaan nyt kun tässä on mahdollisuus, kysynkin keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajalta: onko niin, että uskaltaisimme olla maatalouden asialla siten,
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 Itse asiassa tarkistin tuossa vielä tilastot: Suomessa oli viime vuoden lopussa noin 75 000 rekisteröityä hevosta. Onhan se nyt tietysti melkoinen joukko sekin. Ja eihän tämä ole mikään kuoleva ala, vaan pikemminkin päinvastoin: uusia hevosharrastajia tulee lapsista ja nuorista, ja sitten on, jos oikein muistan lukeneeni, tämmöinen joukko kuin 30—40-vuotiaat naiset, jotka ovat jo lapsena harrastaneet hevosia
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 Päivitys vaikuttaa onnistuneen oikein hyvin. Tämä on lähtökohtaisesti aivan kannatettava lakiesitys. Tosin työryhmässä, joka tätä on valmistellut, Elinkeinoelämän keskusliitto halusi karsia niitä hankkeita, joista ympäristövaikutusten arviointi lain mukaan vaaditaan, mutta tässä lakiesityksessä lopputuloksena kuitenkin on hankeluettelo, joka laajenee, ei supistu. Hankeluetteloon esitetään lisättäväksi kalankasvatus, turkiseläinten pito, toriumin louhinta, talteenotto, rikastaminen ja muukin käsittely sekä myös Suomen ja Viron kahdenvälisten sopimusten edellyttämät Suomen ja Viron väliset tunnelit — tämä on hyvä lisäys luetteloon. Arvoisa puhemies! Suomessa tehdään edelleenkin eurooppalaisittain verrattain vähän ympäristövaikutusten arviointia. Enemmänkin voisimme toivoa. Tässä lakiesityksessä mielestäni hyvää on myös se, että esitys tiukentaa turvetuotannon ympäristövaikutusten arvioinnin säännöstä. Kun tähän saakka ympäristövaikutusten arviointia on vaadittu yli 150 hehtaarin yhtenäiseksi katsotulle alueelle, niin tuo kirjaus, lain kirjaus ”yhtenäiseksi katsottu”, on itse asiassa vesittänyt lainsäätäjän tarkoittamaa vaatimusta, ja se on ollut direktiivin kanssa ristiriidassa ja aiheuttanut tulkintaepäselvyyksiä. Nyt tämä ristiriita poistuu. Parannettavaakin tähän lakiesitykseen osittain jää. Esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointia vaativan turvetuotannon pinta-alaksi tuo 150 hehtaaria edelleenkin on melko suuri. Työryhmässä esiintyi 100 hehtaarin rajaus, joka olisi voinut olla parempi.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 että tässäkin kaupungissa viime vuonna poltettiin uusi ennätys kivihiilen poltossa, ylivoimainen Suomen ennätys 100-vuotiaan Suomen kunniaksi. Eikö näillä ole sitten ympäristövaikutuksia, kun ajetaan Vorkutasta Venäjältä ja Puolasta ja vaikka mistä kivihiiltä tänne? Ja sitten vihreäthän yrittävät kaikin tavoin tehdä valtavaa propagandaa siitä, että maailma pilaantuu, kun turvetta poltetaan tai käytetään johonkin muuhun, mutta sitten sallitaan valtavat määrät kivihiiltä. Ajatelkaapa, tehkääpä sellainen ympäristövaikutusarviointi, edustaja Halmeenpää, jossa tutkitte sen, kun kivihiiltä poltetaan ja kun siitä kaasut leviävät helsinkiläisten niskaan, niin kuinka monta keuhkosyöpätapausta tai verisyöpätapausta tulee, kun näitä valtavia ympäristömyrkkyjä levitetään ihmisten niskaan vuosittain. Kaikki tiedämme, että palamisessahan niitä kaasuja syntyy, jotka nimenomaan keuhkoille ovat vaarallisia. Enkä ole yhtäkään tutkimusta tässä kaupungissa vielä nähnyt siitä, että ihmisten niskaan levitetään satojentuhansien tonnien polttotuloksena valtava määrä kaasuja. Niistä suurin osa on jo puhdistettu, mutta sieltä karkaa aina niitä pieniä partikkeleja, jotka ovat terveydelle vaarallisia. Aivan kuten tiedämme, tupakassakin on niitä partikkeleja, jotka keuhkosyöpää aiheuttavat. Ja kuten tiedämme, arvoisa puhemies, lopuksi, kivihiilitervallahan aikanaan kyllästettiin ratapölkkyjä. Sitä pidettiin valtavan pahana myrkkynä, ja vihreätkin ovat huutaneet kurkku suorana pitkän aikaa, että se on valtava myrkky. Ei se nyt ihan valtava myrkky ole, kun sitä tässä kaupungissa poltetaan satojatuhansia tonneja vuodessa ja se kaasu levitetään vielä helsinkiläisten hengitysilmaan, eli ei se nyt kovin kova myrkky kuitenkaan. Toivoisin pikkusen mittasuhteita näihin keskusteluihin. Tiedän, että tällä puheenvuorollani äsken mainittu edustaja — joka poistui juuri salista — ei sitä suhteellisuutta ehkä ymmärrä niin kuin se minun mielestäni pitäisi ymmärtää, mutta en jää sitä suremaan vaan toivoisin, että joskus tässäkin asiassa se suhteellisuudentaju otettaisiin huomioon.
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Uskon, että ammatillisen koulutuksen opettajat ja opiskelijat ja ne nuoret, jotka etsivät tietä toisen asteen koulutukseen, ansaitsevat tältä keskustelulta enemmän kuin saivartelua siitä, mitä jotkut ovat tehneet vuosia sitten. Minäkin voisin sanoa, että kokoomus on vastustanut peruskoulu-uudistusta aikanaan. Moni on varmasti ollut tyhmää mieltä joskus, mutta nyt pitää olla oikeaa mieltä, viisasta mieltä tässä hetkessä. Kysymys on siitä, että tämä hallitus on tekemässä sellaista linjausta, mitä kukaan ei ole ennen tätä hallitusta kannattanut eikä kukaan asiantuntija ole kannattanut: te leikkaatte rahat ensin, ja vasta sen jälkeen — vuotta, kahta vuotta myöhemmin — teette uudistuksen. Ja tämä on se, joka on laittanut opettajat ja opiskelijat helisemään, myöntäkää se.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Tosiaan on näin, että tämä juupas—eipäs-keskustelu ei nyt kyllä palvele millään tavalla niitä nuoria, jotka miettivät opiskelupaikkaa ja tulevaisuuttaan. Meidän pitää kiinnittää nyt tässä keskustelussa vahvasti huomio tähän ministerin johdolla erinomaisesti valmisteltuun reformiin, joka on piakkoin tulossa tänne eduskuntaan. Otetaan esimerkiksi vaikka oppisopimuskoulutus, joka on tärkeä asia. Nyt tässä reformissa oppisopimuskoulutuksen ja oppilaitosmuotoisen koulutuksen rahoitus tulee samalle tasolle.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 Omahyväisyydessään oppositio väittää olevansa puhdas ja aatteellinen ja sanoo hallituksen olevan ahdas ja puutteellinen, mutta kyllä todellisuudessa opposition aatteellisuus on kahden viinapullosta tappelevan jätkän tasoa. Tämä välikysymys on puhtaasti kuntavaalivälikysymys ja eräänlainen ammatillisen koulutuksen reformin ennakkolähetekeskustelu. Oppositiolle ammatillinen koulutus tuntuu olevan nyt vain politiikan pelin pelinappuloita. Jos mennään taaksepäin, niin vihreät vaihtoehtobudjetissaan olisivat jättäneet 110 miljoonan euron säästöt. Ja SDP olisi leikannut 800 miljoonaa kuntien valtionosuuksista — sekin olisi vaikuttanut koulutuksiin. Siis näin sanoi SDP kuukautta ennen eduskuntavaaleja.
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Opposition puheita voisi kuvata sanalla "hurskastelua". Mutta ihan asiaan. Pidetään pojat mukana ja pidetään kaikki mukana, ketään ei saa jättää heitteille. Tästä olemme prikulleen samaa mieltä opposition kanssa. Luulen, että koko sali yhtyy tähän. Sitten onkin kysymys, että missä me voimme tehdä asioita toisin. Otetaan esimerkkinä meidän yläkoulumme, ja täällä nousi myöskin varhaiskasvatus: jo yläkoulussa olla mahdollisuus mennä kurkistelemaan ammatillisen puolen kursseja ja samalla pohtia sitä omaa ammatinvalintaa ja myöskin sitä, että mikä se oma tulevaisuus on, jolloin myöskin nostettaisiin sitä ammatillisen koulun profiilia jo huomattavasti varhaisemmassa vaiheessa? Toinen näkökulma on peruskoulussa, johon uudet opetussuunnitelmat ovat tulleet ja tuoneet sen yksilöllisen oppimistavan.
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Suomen talouspolitiikan arviointineuvoston puheenjohtaja, taloustieteen professori Roope Uusitalo kuvasi reilu kuukausi sitten Suomen Kuvalehden kolumnissaan, miten melkein joka viidennen 20—24-vuotiaan koulutodistus on peruskoulun päättötodistus. Näistä ilman toisen asteen koulutusta jääneistä noin 40 prosenttia on 25-vuotiaana kokonaan koulutuksen ja työelämän ulkopuolella. Uusitalo kuvaa kolumnissaan, miten hallitus sai aikaan 11-sivuisen listauksen syrjäytymisen vähentämiseksi mutta yksinkertaisin ratkaisu, oppivelvollisuusiän pidentäminen, puuttuu yhä listalta.
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-15 Ihan alkuun täytyy kiittää erityisesti keskustan ryhmäpuheenvuoroa. Täytyy sanoa, että hallitusryhmien puheenvuoroja kuunnellessa tuntui, että ainoastaan keskustasta on luettu näiden hätääntyneitten opiskelijoitten ja näitten huolissaan olevien opettajien viestejä ja aidosti ymmärretty, mikä se tilanne kentällä on,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Minä olen sivistysvaliokunnan jäsenenä saanut valtavasti huolestuneita yhteydenottoja näistä leikkauksista ihan koko maasta. Ministeri Grahn-Laasonen, olen melko varma, että tekin olette saanut aivan vastaavantyyppisiä yhteydenottoja niin opiskelijoilta kuin opettajilta. Miltä te luulette näistä opiskelijoista ja opettajista tuntuvan, kun he ovat huolissaan juuri näistä leikkauksista ja siitä, miten nämä leikkaukset nyt vaikuttavat heidän arkeensa, ja he joutuvat kuuntelemaan tätä keskustelua, jossa ministeri siteeraa edustaja Rinteen ja edustaja Niinistön vanhoja puheenvuoroja edelliseltä kaudelta?
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-15 Jag vill återkomma till frågan om regional tillgänglighet. Hur tänker regeringen i praktiken garantera att det finns yrkesutbildning i regionerna? Det finns stor risk att vi hamnar i en nedskärningsspiral som betyder allas krig mot alla. Arvoisa puhemies! Nyt tarvitaan selkeä suunnitelma, miten nämä resurssien leikkaukset viedään läpi niin, että alueellinen saatavuus säilyy. Riski on suuri, että ammatillisessa koulutuksessa syntyy tilanne, joka muistuttaa kaikkien sotaa kaikkia vastaan. Nyt ollaan nimittäin hyväksymässä rahoitusmalli, joka astuu voimaan vuonna 2022 ja joka voi olla hyvinkin kohtalokas syrjäisimmille
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-15 On tärkeää, että niin kodeissa kuin oppilaitoksissakin pyritään ohjaamaan murrosikäinen, ajoin itseään vielä vahvasti etsivä ja muotivirtaustenkin mukaan välillä lähtevä opiskelija turvallisesti läpi kuplivan murrosiän tervettä itsetuntoa vahvistaen.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 Minua tässä keskustelussa itse asiassa kiusaa eniten se, kuinka paljon hallitus ajattelee säästävänsä ammatillisesta koulutuksesta. Ei Suomen oppositiossa pitäisi olla vahvinta tietoa siitä, miten asiat ovat, mutta minusta eduskunnalle pitää antaa oikeata tietoa. Minä kysyn nyt, ministeri, teiltä: oletteko te säästäneet ammatillisesta koulutuksesta tähän mennessä 190 miljoonaa — niin kuin täällä osa edustajista ajattelee vai oletteko te säästäneet melkein 260 miljoonaa? Minusta se on aika olennainen totuus, ja olisi hyvä tietää, kuinka paljon hallitus on tähän mennessä säästänyt ammatillisesta koulutuksesta. Lykkäätte
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa rouva puhemies! Varmaan kaikki täällä tuntevat kappaleen "Pettäjän tie on tuskainen, käy harhaan", ja se kyllä alkoi soida päässäni, kun kuuntelin opetusministerin ja pääministerin äskeisiä puheita. Te sanotte, että nämä koulutusleikkaukset eivät vähennä aloituspaikkoja tai koulutuksen laatu ei niistä kärsi. Mutta miten voi olla, että OAJ sanoo, että tänä vuonna leikataan aloituspaikkoja 5 000:lla? Samoin saadaan viestejä siitä, että joillain aloilla ammatillisessa koulutuksessa joudutaan vastaisuudessa tyytymään jopa neljään tai vähempään opetustuntiin päivässä. Eikö tämä ole selkeä merkki siitä, että opetuksen laatu heikkenee? Ja kun opetusministeri sanoo, että leikkaukset tullaan kohdistamaan kaikkein tiheimmin asutetuille alueille,
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 Täytyy sanoa, että en kyllä kerta kaikkiaan usko tähän syyttelyn tiehen tässäkään asiassa: siihen, että kuka on mitäkin aikaisemmin sanonut tai kuka keksi ensin leikata ja kuka leikkasi vielä enemmän tai kuka jo keksi sen ajatuksen aikaisemmin. Itsekin tekisi mieli, arvoisa oppositio, lähteä sille polulle, koska koen, että olemme siinä aika vahvoilla, mutta jos tätä keskustelua joku seuraa, niin siltä varalta mieluummin puhuisin tulevaisuudesta ja etsisin yhteisiä ratkaisuja. Mitä ne voivat olla? Toivon, että kaikki esittävät ratkaisuja tähän reformiin, joka on isoimpia uudistuksia, mitä suomalaisessa koulutuksessa tehdään. Lähiopetus on ollut ykköshuoli täällä. Lähiopetukseen tämä reformi vastaa siten, että jokaisen opiskelijan polku suunnitellaan henkilökohtaisesti.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Helmikuussa 2015 teimme yhdessä keskustan ja perussuomalaisten kanssa välikysymyksen ammatillisen koulutuksen leikkauksista. Muistan sen hyvin, kun muun muassa edustaja Puumalan kanssa sitä välikysymystä yhdessä kirjoitimme. Sen jälkeen eduskunta kaatoi ne leikkaukset. Ainoastaan Kimmo Sasi äänesti leikkausten puolesta. Koko muu eduskunta äänesti leikkauksia vastaan. vastaan. Vaaleissa jokainen puolue lupasi, että koulutuksesta ei enää leikata. Te, ministeri Grahn-Laasonen, jopa vaalien jälkeen sanoitte: "Tehdään arvovalinta: ei leikata enää koulutuksesta. Paras investointi tulevaisuuteen on panostus lapsiin, nuoriin ja osaamiseen."
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Täytyy kuitenkin rehellisyyden nimissä, edustaja Arhinmäki, todeta myös se, että tässä yhteisessä välikysymyksessä, minkä teimme helmikuussa, mainittiin näin, että "päättyvällä vaalikaudella koulutukseen on kohdistettu kumulatiivisesti 1,7 miljardin euron leikkaukset". Elikkä edellinen hallitus leikkasi lähes 2 miljardia euroa koulutuksesta, ja tämäkin hallitus joutuu tekemään niitä leikkauksia, ja minkä loppusumma se on? Suomen talous on niin huonossa kunnossa, että asiat täytyy tehdä toisin. se ero, mikä näillä hallituksilla on, viime kaudella ja tällä kaudella, on se, että tämä hallitus tekee jotain muutakin sen leikkauksen lisäksi. Tämä hallitus tekee ammattikoulureformin ja uudistuksia, jotta sillä vähemmällä rahalla voidaan tehdä asiat paremmin, ja tätä eivät ole aikaisemmat hallitukset edes oivaltaneet, että asiat täytyy tehdä eri tavoilla,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-15 Te kerroitte yhdessä meidän kanssamme sen tarinan, mikä oli viime kaudella: koulutuksesta leikattiin, ja leikattiin liian paljon. Sen vuoksi jokainen puolue — muistan itse puolueen puheenjohtajana olleeni mukana niissä keskusteluissa, joissa pääministeri Sipilä, muun muassa — lupasi, että koulutuksesta ei enää leikata, on liikaa leikattu. Yhdessä keskustan ja perussuomalaisten kanssa me teimme välikysymyksen nimenomaan ammatillisen koulutuksen leikkaamisesta, ja nyt te täällä olette puolustamassa hallituksen linjaa, joka on se, mitä te vastustitte tällä välikysymyksellä, mitä juuri äsken lainasitte. Oikeastaan ainoa, joka on ollut
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 jolla oli kysymys. Hän pyysi välittämään kysymyksen teille. Hänellä on huoli siitä, että lähiopetustuntien määrä laskee nyt niin paljon, että joinakin päivinä saattaa olla vain tunti pari, ja hänellä on huoli siitä, saadaanko oppilaat, erityisesti pojat, kouluun vain muutaman tunnin takia. Puhumattakaan siitä huolesta, että kun vihdoin päästiin 2014 siihen tilanteeseen, että esimerkiksi pääkaupunkiseudulla kaikille löytyi koulutuspaikka, niin nyt on suuri riski, että ensi syksyn haussa ei enää löydy, ja tämä on fakta. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-15 Tämä ei ole mikään pieni asia, vaan nyt on suuresta uudistuksesta kyse. Halutaan myös, että yritykset ja työpaikat tulevaisuudessa ovat enenevässä määrin mukana tässä koulutuksessa. Se on sinänsä hyvä asia, mutta ovatko yrittäjät ja työpaikat valmiita tähän ja tullaanko heille maksamaan jonkuntyyppinen korvaus tästä, vai miten se on tarkoitus toteuttaa käytännössä? Jokaisen
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-15 Jos työllisyyden edistäminen on hallituksen tärkein tehtävä, miten ammatillisen koulutuksen leikkaukset edistävät työllisyyttä? Jos työllisyyden edistäminen on hallituksen tärkein tehtävä, minkälaisia tarkistuksia, arvoisa hallitus, arvoisa opetusministeri, olette valmiita kehysriihen yhteydessä tekemään, jotta riittävät lähiopetuksen tunnit ja riittävät aloituspaikkojen määrät saadaan varmistettua?
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 "Nyt hallituksen toteuttamissa ammatilliseen koulutukseen kohdistuvissa säästötoimissa ollaan menossa selkeästi yli kriittisen rajan." Se keskustelu, mitä nyt on käyty tästä kontakti-, lähiopetuksesta, se kuvaa tämän koulutuksellisen hätätilan, mikä ammatillisissa oppilaitoksissa on. Se on äärimmäisen, kuulkaa, demoralisoivaa, kun lapset ja nuoret saavat 20 tuntia viikossa koulutusta. Mikä meidän Suomeemme on mennyt, kun meillä oli 10—15 vuotta sitten varaa tarjota nuorille 30—35 tuntia tehokasta opetusta? Tämä
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 Sipilän hallitus haluaa kaikille peruskoulun päättäneille koulutustakuun. Tämä on loistava asia niille nuorille, jotka ovat nyt yhteishaussa hakeneet toiselle koulutusasteelle. Ammatillinen koulutus on vetovoimainen tällä hetkellä: lähes puolet hakee ammatilliseen koulutukseen. Me tarvitsemme osaajia, ammattiosaajia, tulevaisuudessakin. Minä yhdyn siihen huoleen, että kentällä on hieman hämmennystä. Mutta onko se rahoituksesta vai onko se reformista — katsojalle on jäänyt tämä hieman epäselväksi. Aina uudistus hämmentää, sen varmasti myönnän, mutta uudistuksen tärkeimpiä asioita ovat
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Ammatillisen koulutuksen lähiopetuksen määrä on tosiaankin pudonnut jo samalle tasolle kuin peruskoulun viidesluokkalaisen elikkä noin 20 tuntiin viikossa ja jopa alle. Opetusta saa vähemmän kuin yläkoulussa tai lukiossa. Kun ammatillisen koulutuksen tarkoitus on kouluttaa nuoria työelämään, niin ei ole kovin hyvä asia, että me koulutamme nuoria osa-aikamaailmaan. Viidesosa alle 25-vuotiaista nuorista miehistä on kokonaan työn tai koulutuksen ulkopuolella, ja 100 000 alle 30-vuotiasta nuorta on ilman toisen asteen koulutusta. tätä lähiopetusta on nyt leikattu ja opettajia irtisanottu, niin miten ajatellaan, että oppilaat kykenevät heikommin opiskeluvalmiuksin etäopintoihin ja muuhun itsenäiseen opiskeluun ja saavat suoritettua sen ammattitutkinnon, joka on kuitenkin paras turva siihen työn saantiin? Peruskoululaisten yhteisvalinta päättyi eilen, mutta halukkuus hakeutua sinne on nyt vähentynyt: 5 prosenttia vähemmän oli hakijoita kuin aikaisemmalla kerralla. Kysyisinkin ministeriltä: miten näillä leikkauksilla huolehditaan yritysten kasvavista työvoimatarpeista?
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Kun tätä keskustelua kuuntelee, niin tulee mieleen, että opposition mielestä työelämä ei muutu eikä ammatillinen koulutuskaan tarvitse minkäännäköistä uudistusta. Onneksi hallitus on eri mieltä. Ammatillisen koulutuksen uudistus kannustaa oppilaitoksia huolehtimaan erityisesti peruskoulun päättäneistä nuorista, turvaamaan jokaiselle koulutuspaikan ja tukemaan opintojen suorittamisessa loppuun,
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Tästä tulevasta reformista: Siinä on paljon hyviä tavoitteita, jotka me täällä jaamme. Se, että ammattinimikkeitä ja tutkintosisältöjä kootaan laajemmiksi kokonaisuuksiksi, on tärkeää, koska työelämä muuttuu hurjaa vauhtia ja valmiuksien pitää olla laajoja. Se kapea työtehtävä voi poistua, mutta se korkea osaamisen tarvehan vain korostuu. Tässä kun mennään kohti näitä yksilöllisiä oppimispolkuja ja yksilöllistä tukea, se on tärkeätä, mutta jälleen kerran siinä tulee se kysymys, että jos opiskelijat yhä enemmän oppivat siellä yrityksessä ja heille räätälöidään omia oppimispolkuja, niin se vaatii oppilaitokselta aika paljon sitä ohjaus- ja opetusvastuuta ja se vaatii myös aikaa, ja sitten yrityksestä tulee viestiä, että he eivät halua kantaa sitä koulutusvastuuta ja heilläkin voi olla vaikeaa löytää riittävästi niitä ohjaajia. Tässä on merkittävä haaste, joka itse asiassa jälleen kerran edellyttää
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa rouva puhemies! Meinasin käydä sen saman, että täällä vähän ensin syytellään toisia, mutta kun edustaja Puumala niin tahdikkaasti sanoi, että voisi jotain ehdottaa, niin täytyy sanoa, että juuri edellä on se probleema, mitä hallituksessa ei ainakaan tähän asti reformista kerrottaessa ole millään tavalla otettu huomioon. Tällä hetkellä meillä on oppisopimuskoulutusta, joka toimii erityisen hyvin, mutta missä ovat ne oppisopimusoppilaat niillä pk-sektorin työpaikoilla, joihinka työpaikkoja kaikkein eniten tässä maassa syntyy?
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-15 Onneksi ollaan nyt viimeisessä puheenvuorossa päästy jo siihen, mikä tässä reformissa on olennaista. — Saisinko puhua, kiitos? — Koulutussopimus on yksi tapa, jolla työssäoppimista pyritään lisäämään hyvällä tavalla. Totta kai, meillä on tämmöinen iso paketti, ja tässä varmasti eduskuntakäsittelynkin aikana tulee esiin asioita, jotka vaativat vielä meiltäkin tarkkaa katsomista. katsomista. Kannattaa muistaa, että tässä reformissa on erittäin hyviä elementtejä siihen, että myös oppilaitoksilla on suuri kannuste pitää huolta oppilaista.
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Olen todella huolestunut näistä ammatillisen koulutuksen merkittävistä leikkauksista. Pelkästään Pirkanmaalla, jos tarkastellaan, se tarkoittaa yli 800 aloituspaikan vähentämistä, jos leikkaus suhteutetaan Pirkanmaalle. Kuitenkin meilläkin nuorisotyöttömyys on kasvussa ja nuoret tarvitsevat opiskelupaikkoja, joten ei ole ollut muuta vaihtoehtoa kuin lähteä leikkaamaan opetusresursseista, lähiopetuksesta, laitteista — ja kaikki tiedämme, mitä tämä tarkoittaa opetuksen tasolle.
Puhuja: Antti Rantakangas
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 On todella hieno asia, että käytännössä koko eduskunta antaa yksimielisen tuen opetusministerille ja hallitukselle tämän ammatillisen koulutuksen reformin toteuttamiseen. Se on hieno asia, ja näin pitää ollakin, koska se on välttämätön ja pitää toteuttaa. Mutta sitten, puhemies, yksi käytännön asia: Biotalous on hallituksen kärkihanke. Tuolta kentältä on tullut kysymyksiä maa- ja metsätalouden koulutusohjelmasta lähinnä siitä, kohdistuvatko siihen suuremmat säästöt kuin keskimäärin tänne koulutukseen. Siinä on kannettu huolta siitä, miten löytyy metsäkoneenkuljettajia ja autonkuljettajia, kun meillä pitäisi saada puuta liikkeelle 15 miljoonaa kuutiota enemmän. Pitääkö paikkansa se tieto, että näistä koulutusohjelmista leikattaisiin suhteessa enemmän? Omassa maakunnassanikin on uhka — metsäkonekoulutus tuolla Taivalkoskella ja myöskin maatalouskoulutuksia eräillä paikkakunnilla — juuri siitä johtuen, että
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-15 onko varmuutta siitä, millä tavalla tämä työpaikalla oppiminen tullaan valvomaan opettajien toimesta, minkälaisia kustannuksia siitä mahdollisesti on tulossa ja minkälaisia vastuunjakokysymyksiä herää yritysten ja koulun kesken. Arvoisa
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Tämä keskustelu on varsin hyvin kyllä osoittanut, mikä tämän asian varsinainen valuvika on. Se on tietysti se, että ensin on säästetty ja vasta sitten käynnistetään nämä uudistukset. Sopii myöskin miettiä, kun miettii niitä muita suuria uudistuksia, jotka ovat tällä hetkellä käynnissä, onko tässä jokin
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Tämä huoli ammattikoulutuksesta on hyvin tiedossa, niin ministerin kuin koko hallituksenkin tiedossa. Palautan mieleen ministeri Grahn-Laasosen avauspuheenvuoron, jossa hän totesi, että 2000-luvun alusta rahoituksen taso on noussut miljardista 2 miljardiin. Nyt otetaan 190 miljoonaa takaisin. Ei tässä nyt katastrofista ole puhe, vaikka isosta vaikka isosta kysymyksestä on kysymys. Samoiten aloituspaikkoja on puolitoista kertaa se, mitä on hakijoita, eli kyllä niitä paikkojakin on. Mutta me emme tarkastele tehtyjä leikkauksia uudelleen. Sitä ei tee myöskään keskusta. Tehtäköön se nyt tässä selväksi. Sen sijaan me katsomme eteenpäin.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Nyt olin vähän yllättynyt tuosta pääministerin kannanotosta. Tässä heräsi nimittäin hetken aikaa jo toivo, kun kuunteli keskustan eduskuntaryhmän puheenvuoroa, että hallitus voisi tarkastella näitä aika monen mielestä kohtuuttomiksi käyneitä leikkauksia ammatillisesta koulutuksesta. Mutta pääministeri sanoi, että mitään tämmöistä nyt sitten ei tapahdukaan. Tämä oli ilmeisesti hetken kevätpallo ja tuli sitten alas. Tosiasia kuitenkin on, että tästä ei selvitä pelkästään puhumalla koulutuksen merkityksestä, vaan siellä on tällä hetkellä pulaa opettajista, opettajia irtisanotaan, rahat ovat loppu, tunteja vähennetään. Yhä enemmän sanotaan, että itseopiskelua kotona:
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-15 rouva puhemies! Tämä ammatillisen koulutuksen tilanne on koko hallituksen yhteinen huoli samoin kuin tämä lähiopetuksen määrän väheneminen, mistä tässä nyt on puhuttu. Mutta ihmettelen tätä tapaa, jolla nyt esimerkiksi tämä ansiokas ja tärkeä koulutussopimus yritetään tässä keskustelussa mustamaalata, koska sillähän vastataan nimenomaan siihen ongelmaan, mikä meillä tuolla työelämässä on nähty, ja siihen ongelmaan,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-15 puhemies! Tämä koulutussopimus on hyvä esimerkki siitä, mikä tässä keskustelussa nyt on ongelmana. Hallitus kuvittelee, että ammatillisen koulutuksen leikkausten seuraamukset voidaan korjata ammatillisen koulutuksen reformilla, kun taas me pelkäämme sitä, että ammatillisen koulutuksen reformin tavoitteiden toteuttaminen tulee olemaan entistä vaikeampaa näiden leikkausten takia. Tämä koulutussopimus on äärimmäisen hyvä esimerkki. Käytännössähän siinä on kyse työssäoppimisjaksojen lisäämisestä. Me olemme jo nyt tilanteessa, jossa työssäoppimisjaksoja ja ‑paikkoja ei ole kaikille opiskelijoille johtuen siitä, että resurssit työpaikoilla ovat tiukilla, ja johtuen siitä, että työnantajat eivät halua ottaa opiskelijoita työssäoppimaan elleivät he voi luottaa siihen, että he saavat riittävän osaamistason jo valmiiksi siellä koulussa.