Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa rouva puhemies! Eräät tahot maassamme ovat sekä epäilleet että olleet huolissaan puun riittävyydestä metsissämme. Tämän johdosta tarvitaankin paljon vuorovaikutusta eri intressiryhmien kesken, etteivät väärät mielikuvat sektorista jää elämään. Hallituksen näkökulmasta katsottuna on myös tärkeää, että Biotalous ja puhtaat ratkaisut -kärkihanketta voidaan viedä eteenpäin kestävästi ja luonnollisesti myös kestävä kehitys huomioiden. Kansallisen metsästrategiankin mukaan metsiemme hakkuumäärää on tavoitteena lisätä 15 miljoonalla kuutiometrillä vuoteen 2025 mennessä. Puutuotannollinen kestävyys ei ole silti uhattuna, sillä tavoitteeseen voidaan päästä luonnon monimuotoisuus turvaten. Lisäksi metsiemme puuston kasvua on mahdollista lisätä vielä entisestään. Tämä vain vaatii hyvää metsänhoitoa ja metsänjalostusta. Onkin sanottu, että metsä kasvaa seitsemänä päivänä mutta sitä hakataan vain viitenä päivänä viikossa. Suomella on tavoite metsähakkeen käytön kasvuun, jolloin yrittäjät investoivat valtion tukemanakin metsäenergiaan liittyviin koneisiin ja laitteisiin. Tällä hetkellä työt ovat vähentyneet merkittävästi tuontihakkeen vaikutuksesta. Halpa venäläinen tuontihake, joka saa tuen, on niin edullista, että se vaarantaa muidenkin suomalaisten polttoaineiden, kuten turpeen ja sahojen sivutuotteiden, menekin. Hakkeen alkuperän ilmoitusvelvollisuuden puuttuminen on tuonut ongelman, jossa venäläinen hake muuttuu kotimaiseksi, kun toimijat sitä toimittavat Suomeen. Kotimainen hake on täysin eriarvoisessa asemassa Suomen kalliin kulurakenteen vuoksi. Mielestäni ulkomaiselle hakkeelle tulisi asettaa rajoituksia. Valtion tuet, muun muassa puu-, sähkö- ja investointituki ja veroedut, tulisi antaa vain suomalaiselle puulle. Suomi ensin ja muut sitten vasta, tulisi olla periaatteenamme. Näkisin myös hyvänä, että lain nojalla velvoitettaisiin ilmoittamaan hakkeen alkuperämaa. Tällä hetkellä kun venäläinen hake tulee Suomeen, se muuttuu välittömästi suomalaiseksi hakkeeksi. Energialaitoksille ja myös tulevaisuudessa uusille tehtaille kuljetetaan venäläistä haketta suomalaisena hakkeena. Mitähän tarkoittaa sertifiointi? Venäläinen hakehan ei ole tietoni mukaan sertifioitu, mikäli sertifiointi tarkoittaa, että ulkopuolinen taho on myöntänyt kirjallisen todistuksen siitä, että tuote täyttää tietyt vaatimukset. Vaade sertifioinnista edellyttäisi, että polttoon päätyvä hake on kestävällä metsänhoitotavalla tuotettua. Millä tavoin voimme varmistua, että ulkomainen hake on sertifioitu? Mikäli tukeutuisimme enemmän suomalaiseen hakkeeseen, huoltovarmuus paranisi hajautetun sähkön- ja lämmöntuotannon myötä. Metsäteollisuudelle tarjoutuisi valmiita ja parempia motoleimikoita. Biotalouden investoijille tarjoutuisi biomassaa metsäteollisuuden sivutuotteiden myötä. Metsien taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen käyttö paranisi, ja sertifikaatit toteutuisivat paremmin. Myös kiertotalous paranisi tuhkan muuttuessa jopa luomukelpoiseksi lannoitteeksi. Samalla alue- ja kansantalous sekä maaseudun elinvoimaisuus paranisivat. Nämä ovat sellaisia asioita, joita ei monesti tule mietittyä. Suomi ensin ja muut sitten vasta. Arvoisa rouva puhemies! Monesti unohtuu, että metsät ovat hiilinielu, jota on helppo kasvattaa varsin yksinkertaisilla toimilla, esimerkiksi suometsässä. Tuhkausta voimme lisätä merkittävästi.