samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa puhemies! Kiitoksia rakentavasta keskustelusta. Ensinnäkin, edustaja Paloniemi ja edustaja Mäkisalo-Ropponen, nostitte esille kestävän kehityksen selonteon ja tulevaisuusselonteon. Näitä ei suinkaan ole tehty erillisinä. Ne on tehty rinnakkain mutta ei erillisinä. Esimerkiksi kestävän kehityksen indikaattorityö tulee jatkumaan, ja sitä hyödynnetään sitten selonteon toisessa osassa. Edustaja Jaskari, nostitte esille tämän tulorekisterin. Se on ehdoton edellytys, mutta se ei sellaisenaan riitä. Meidän pitää sitten pystyä tekemään päätöksiä esimerkiksi perustulosta tai sen tyyppisestä pohjasta ja siihen päälle rakentuvasta palkkauksesta. Minä uskon, että yhteiskunnassa on nyt enemmän valmiutta keskustella tästä. Myöskin palkansaajajärjestöjen kanssa olen käynyt keskusteluja. Selvästikin valmiutta siihen on olemassa. Edustaja Mäkisalo-Ropponen, nostitte esille tämän työnkuvan muuttumisen kautta, ja edustaja Elovaara nosti myöskin, että onko meillä toivoa tulevaisuudesta. Kyllä, jos me oikein tartumme esimerkiksi tekoälyn mahdollisuuteen, meillä on mahdollisuus tuplata meidän kasvupotentiaali, sitä kautta uutta työtä syntyy. Työn kuva ja rakenne kyllä tulevat muuttumaan. Edustaja Vähämäki nosti muuntokoulutuksen tarpeen, ja meillä on todennäköisesti noin miljoonan suomalaisen muuntokoulutustarve seuraavan kymmenen vuoden aikana, ja se vaatii kyllä rakenteellisiakin muutoksia tämmöisestä tutkintopohjaisesta ajattelusta yliopistoissa. Silloin kun puhutaan muuntokoulutuksesta, niin täytyy pystyä höllentämään. Edustaja Parviainen, nostitte sääntelyn ennakoinnin esille, se on äärimmäisen tärkeä näkökulma. Esimerkiksi kuka omistaa datan jatkossa — minusta sen pitää olla yhteiskunnan omistamaa, ja pitääkö meidän esimerkiksi miettiä siellä uusia valtionyhtiöitä? Se voi olla myöskin niin, kun puhutaan verotuksesta, että verotuksen keinot jatkossa tulevat digitalisoitumisen myötä muuttumaan erilaisiksi. Yhteiskunnan tulonmuodostus voi tapahtua myöskin tämän datan omistamisen ja siihen liittyvien tulojen kautta. Edustaja Kontula, en ihan noin synkkänä tulevaisuutta näe. Asiantuntijatyö kuitenkin tulee lisääntymään, mutta meidän pitää käydä avoin keskustelu sosiaaliturvan ja sosiaaliturvan ja pienempipalkkaisen työn yhdistämisestä. Nämä aiheet ja keskustelut meillä on edessämme. Edustaja Gustafssonille vielä lopuksi: nämä eettiset kysymykset ovat äärimmäisen tärkeitä silloin, kun puhutaan uudesta työstä ja keinoälystä.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-27 puhemies! Hyviä puheenvuoroja käytetty, ja itse kuuntelin tarkkaan pääministerin puheita nimenomaan tulevaisuudesta, teknologiasta ja kilpailukyvystä. Suomalaisethan ovat hyviä keksimään, tietääkseni Suomessa on keksitty jalankulkijaheijastin ja me olemme keksineet männystä ja kuusesta vaatteita, mutta meillä on hieman nyt unohtunut se, että me rahoittaisimme enemmän tämmöisiä innovatiivisia ihmisiä, jotta heillä olisi mahdollisuus kehitellä tuotteitaan. Täällä aina toivotaan tietysti perään, että jos esität ideoita, niin mistä sitä rahoitusta.
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-27 puhemies! Kuten täällä joku mainitsikin, työn murros oli tuttua jo 50—60-luvuilla, jolloin maatalousyhteiskunnasta tosiaan tuli teollinen ja palveluyhteiskunta, tapahtui maaltapakoa ja autioitumista. No, nyt työn murrosta tuottavat kehittyvä teknologia, digitalisaatio, ympäristövaatimukset, vanheneva väestö sekä myös muutokset ihmisten arvoissa. Työn luonne siis muuttuu jatkuvasti: toiset ammatit katoavat ja toisia syntyy, ja töitä myös tehdään uudella tapaa. Pelätään myös, että robotit vievät työpaikat, mutta olen sitä mieltä, että aina tarvitaan ihmistä, joka suorittaa ruumiillista tai henkistä työtä.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Kasvatus ja koulutus ovat niitä sosiaalisia innovaatioita, joiden varassa yhteiskunta kehittyy ja osaamiseen perustuva kilpailukykymme säilyy. Näin totesi edustaja Mäkisalo-Ropponen, ja tähän on helppo yhtyä. Arvoisa puhemies! Täytyy todeta, että tärkeää suomalaisen yhteiskunnan kilpailukyvyn kannalta on myös se, että aikuiset ihmiset, työelämässä olevat ihmiset, tulevaisuudessakin voivat luottaa siihen, että osaaminen kehittyy tarpeen mukaan teknologisen kehityksen ja elinkeinorakenteen toimintojen muutoksen myötä.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa puhemies! Kiinnittäisin huomiota samaan asiaan kuin edustaja Talja ja moni muu edustaja tässä aiemmin, kuten työelämä- ja tasa-arvoasiainvaliokuntakin nosti omassa lausunnossaan vahvasti esille, eli kysymykseen siitä, miten tulevaisuudessa turvataan oikeanmukainen hyvinvointivaltion rahoittaminen vero- ja vakuutusmaksuvaroilla, jos merkittävä osa vaihdannasta tapahtuu ohi perinteisen yritystoiminnan ja palkkatyön. Näihin haasteisiin vastaamiseksi verolainsäädäntöä tulee uudistaa siten, että se ottaa huomioon alustatalouden ja muut uudet tavat tehdä työtä ja ansaita, kuten täällä on moneen kertaan jo todettu. Lisäksi on selvitettävä, miten työlainsäädäntömme saatetaan vastaamaan työn muutoksiin niin, että työn syntymistä voidaan helpottaa ja samalla turvata työntekijän vähimmäissuoja.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-27 Kuten pääministeri puheessaan jo kahteen kertaan on ilmoittanut, Suomessa tarvitaan tällä hetkellä meneillään olevaan murrokseen noin miljoona muuntokoulutettavaa ihmistä. Kysymys kuuluukin, tapahtuuko tämä koulutus sitten näiden työpaikkojen sisällä vai kuten nyt, suurelta osin muualla, ikään kuin lähtemällä pois työpaikasta ja sijoittumalla sitten uudelleen koulutuksen jälkeen.
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Voisi olla viisasta tässä ajassa, että bruttokansantuotteen sijaan tarkasteltaisiin yhteiskuntaa tämmöisen bruttokansankestävyyden näkökulmasta ja siinä koulutusta olennaisena panostuksena. Tässä
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa puhemies! Kiitoksia tästä mietinnöstä ja näistä lukuisista huomioista, joita tässä mietinnössä on otettu esille. Itse törmäsin tänään lentäessäni Oulusta Helsinkiin SSAB:n työntekijään, joka kertoi, että nyt on valmisteilla tämmöinen hybridihanke, jonka tavoitteena on mullistaa koko teräksen valmistus, elikkä pelkistyksessä ei käytettäisikään enää koksia vaan vetyä. Tämä olisi ensimmäinen fossiilivapaa teräksenvalmistustekniikka, ja nyt jo tänä vuonna on sitten Luulajaan tarkoitus lähteä suunnittelemaan tällaista pilottivoimalaitosta. Onnistuessaan tämä mahdollistaisi sen, että Ruotsin hiilidioksidipäästöt vähenisivät 10 prosentilla ja Suomessa peräti 7 prosentilla. Tietysti se myös joiltain osin saattaa vähentää työvoimatarvetta, mutta toisaalta tämä mahdollistaa sen, että uusi tekniikka tuo meille sellaista terästeollisuutta, josta voimme sanoa ylpeydellä, että se on myös ympäristöystävällistä ja ekologista.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-27 ”Esimerkiksi hitsaaja ei enää hitsaa itse, vaan ohjaa hitsausrobottia, nosturin kuljettaja ei enää nouse nosturiin, vaan hän ohjaa useita nostureita samaan aikaan etäohjauksella. Tätä muutosta, jossa työn teon kannalta keskeistä on fyysisen ja digitaalisen maailman integraatio, kuvataan termillä Teollisuus 4.0.” Mutta kuten tässä on myöskin tullut esille aika monessa puheenvuorossa, samanaikaisesti aika suuri osa väestöstä edelleen — ja näin tulee myöskin pitkään olemaan — jatkaa niin sanotussa normaalissa työssä, normaaleissa ammateissa.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-27 Tässä viikko sitten valtiovarainvaliokunnan liikennejaosto ja maatalousjaosto tekivät retken tuonne Keski-Suomeen, kävimme Äänekosken biotehtaalla, sitten kävimme Tommi Mäkisen ralliautotehtaalla ja Valtran traktoritehtaalla, ja siellä nousi moneen otteeseen kysymys koulutuksesta. Perinteinen mallihan on se, että koulutetaan esimerkiksi ammatillisessa oppilaitoksessa ja sitten pyritään työpaikka saamaan, mutta näyttää siltä, että ehkä tämäkin on murroksessa. Totta kai ammatillinen koulutus entistä enemmän suuntautuu työpaikoille, mutta haluaisin kuulla pääministerin näkemyksen
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Kuitenkin kun katsoin nyt näitä tässäkin analyysissä olleita aineistoja, niin uhkien korostuminen, mahdollisuuksien korostuminen erotti, mutta se yhdisti, että koulutus ja osaaminen olivat ikään kuin aina vastauksia. Meille päättäjille tämä on iso, tavallaan ehkä lohdullinenkin johtopäätös, ja se kuuluu hienosti tässä salissa, mistä täytyy olla iloinen, koska koulutukseen ja osaamiseenhan me juuri voimme meidän omillakin päätöksillämme vaikuttaa. Tässä kohtaa on siis hyvä korostaa sitä, että kyllä Suomen menestys ja globaali asema rakentuvat myös tulevaisuudessa tasa-arvoiseen koulutukseen ja tutkimukseen. Näitä asioita nyt esimerkiksi sosiaalidemokraattinen puolue on vuosikymmeniä ajanut, siis koulutus- ja osaamistason nostoa.
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-27 Esimerkiksi maatalousyrittäjyyden uusia toimintamalleja pitäisi selvittää paremmin, koska myös sivutoimisessa maata-lousyrittämisessä yhdistyvät yrittäjyys ja palkkatyö. Erittäin monessa työssä jatkossa käy näin.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-27 puhemies! Tulevaisuusvaliokunta kiinnittää mietinnössään paljon huomiota osallisuuteen ja koulutukseen, ja on hyvä, että ne teemat ovat nousseet täällä tänään laajemminkin esiin. Esimerkiksi kun puhumme oppivelvollisuudesta, minusta on syytä ottaa yhdessä tarkasteluun se, miten meidän kannattaisi huolehtia siitä, että kaikkien osallisuus kasvaisi. Vihreät ovat esittäneet keinona oppivelvollisuuden laajentamista koko toiselle asteelle tai 18 ikävuoteen asti ja myös lisäksi sitä, että me tarkastelisimme koulutuksen alkupäätä eli tekisimme esiopetuksesta kaksivuotisen alkaen 5-vuotiaista lapsista. Tämä mahdollistaisi sen, että me voisimme entistä varhaisemmassa vaiheessa kouluttaa suomalaisia entistä paremmin. Uskoisin, että kun tulevaisuusvaliokunta jatkaa selonteon kakkosvaiheen parissa, niin me varmasti tulemme näiden koulutuskysymysten kanssa painimaan lisää, ja tietenkin huomenna niistä keskustellaan erikseen. Mutta kannustaisin miettimään myös koulutuspolitiikkaa tulevaisuusnäkökulmasta edelleen enemmän.
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-27 Tämä ei vielä toteudu. Yhteiskunnan ylläpitämistä rakenteista johtuen naiset ovat vielä takamatkalla ja suuri määrä potentiaalia jää työelämässä hyödyntämättä. Tarvitaan tekoja mahdollisuuksien tasa-arvon toteuttamiseksi. Hyvääkin on hallitus saanut aikaan: esimerkiksi äidin työnantajalle maksettava kertakorvaus. Esimerkiksi osa-aikatyön mahdollistava perhevapaauudistus tosin vielä odottaa toteuttamista. Kysyn: miten naisten työmarkkina-aseman parantaminen, mahdollisuuksien tasa-arvo sekä työn ja perheen yhteensovittamisen helpottaminen vielä nousee tällä kaudella hallituksen tekoihin?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-02-27 käsitelty, että perustulo voisi muodostaa sen pohjan ja sitten sen päälle tuottavuutta ja osaamista, sitä työkykyä, vastaava palkka. Tämä voisi muodostaa sitten sen toimeentulon kokonaisuuden. Myöskin edustaja Pekonen tähän viittasi. Edustaja Suutari ja edustaja Eestilä nostivat tämän koulutustarpeen ja sen, mikä yritysten rooli on siellä. Kyllähän jokainen omasta tulevaisuudestaan kiinnostunut yritys huolehtii oman henkilöstönsä osaamisesta, mutta varmasti hyvää yhteistyötä pitää tehdä jatkossa. Itselläni on kokemusta esimerkiksi siitä, kun rakennusinsinööreistä aikoinaan muuntokoulutettiin vuoden muuntokoulutusohjelmalla tietoliikenneinsinöörejä, ja minusta tämäntyyppistä yhteistyötä pitäisi pystyä tekemään ehkä vielä lyhyemmissäkin muuntokoulutusjaksoissa ilman mitään tutkintovelvoitteita. Mutta se on yhteistyötä. Edustaja Guzenina, te nostitte tämän bruttokansantuotteen. Ehkä emme voi pudottaa sitä pois, me tarvitsemme sitä, mutta tarvitaan muita mittareita sen rinnalle. Ehkä vähän ironistakin on, että hyvinvointia ja jopa onnellisuutta mitataan bruttokansantuote per asukas ‑mittareilla. Ne ovat ne keskeisimmät mittarit siellä. Tarvitaan ehdottomasti muita mittareita näiden rinnalle. Edustaja Wallin, nostitte esille tämän yrittäjän ja työntekijän roolin yhdistämisen. Se yhdistäminen on jo tätä päivää. Meillä on tämmöisiä laskutuspalveluyrityksiä, joitten kautta pystyy tekemään työsuhteessa ilman Y-tunnuksen perustamista, ja minusta tämä on oikea kehitys, oikeata suuntaa siihen, että välillä tehdään yrittäjänä, välillä tehdään sitten pidempi pätkä työsuhteessa. Nämä pitää joustavasti pystyä tulevaisuudessa yhdistämään.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Nimittäin usein tämä keskustelun kulminaatio on siinä, että kun me olemme yhtä mieltä jostain analyysistä, niin mitä me teemme. Jos me olemme yhtä mieltä osaamisesta, niin kuin edustaja Gustafsson sanoi, oppivelvollisuutta pitäisi pidentää, jotta nuori ikäluokka saa valmiudet. Jos olemme yhtä mieltä osaamisesta, pitäisi mahdollistaa paremmin aikuisten lisä- ja täydennyskoulutus. Eli se vaatii opintotuki- ja koulutusjärjestelyjä. Sitten tulen siihen, mikä on todellisuus tällä hetkellä, edelleenkin. Eilen kuultiin, että maan suurin ammattikorkeakoulu Metropolia pääkaupunkiseudulla on käynnistänyt yt-neuvottelut ja on vähentämässä lähes sata henkilökuntaan kuuluvaa aikana, jolloin kaikki puhuvat koulutuksesta. Pää ja kädet eivät nyt toimi synkronissa.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-27 suihkuun, ja oma visioni on se, että yhä useampi ministeri pääsisi suihkuun olympiajoukkueen tai muun joukkueen menestyessä. Urheilu on sangen epätyypillistä työtä. Se on kulttuuriin, elämystalouteen liittyvää työtä, johon ei liity sosiaaliturvaa. Siihen liittyy epävarmuutta, ja todellakaan se ei ole mikään eläkevirka. Nyt kun tehdään
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-27 toimintoja kehitettiin sillä tavalla, että koneet olivat isompia ja niihin lyötiin enemmän kierroksia, ja niiden kokoa kasvatettiin siten, että saatiin tehokkuutta lisää. Nyt automaatio ajaa tehokkuutta ja tehdään uusia innovaatioita, raaka-aineista tehdään useampia tuotteita, ja nämä luovat meille paljon työpaikkoja. Teollinen työ on muuttunut palveluammatiksi,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 puhemies! Toden totta, osaaminen on se avain, jolla pärjäämme tulevaisuudessakin. Valiokunta vetää yhteen muun muassa sellaisen seikan, että kaikki eivät selviä kasvavista osaamisen haasteista. Tämä on mielestäni aika vakava tosiasia, ja siksi haluaisin tässä yhteydessä kiinnittää huomiota muun muassa lasten lukutaitoon tai esimerkiksi kaikkien kansalaisten digilukutaitoon. Näistä puhumme paljon, ja nämä ovat tietynlaisia etappeja, jotka täytyy pitää hyvällä tasolla, jotta säilytämme osaamisen mahdollisuuden ja tasa-arvoisen yhteiskunnan mahdollisuuden.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa puhemies! Työn murrokseen ja työn murroksen ymmärtämiseen liittyy myös sen ymmärtäminen, että ei työpaikkojen synty eikä talouden kasvu voi tulevaisuudessa liittyä luonnonvarojen entistä suurempaan hyväksikäyttöön. Päinvastoin meidän on kyettävä vähentämään luonnonvarojen käyttöä, ja tässä tietysti yhtenä vastauksena puhutaan kiertotaloudesta. Toinen kysymys on se, miten sitten oikeasti vastaamme ilmastokysymykseen. Sanottiin, että seuraavassa osassa sitten nämä kestävän kehityksen asiat tulevat esille. Mutta aivan samalla tavalla kuin tämä työn murros tapahtuu sitä kautta, että se, mitä teemme ja miten teemme, muuttuu, myös tulonjako muuttuu ja eriytyy, niin kuin täällä on jo puhuttu. Meidän täytyy ymmärtää myöskin se tulevaisuudessa, kuinka sellaisessa yhteiskunnassa, jossa kasvua ei nykymielessä ole, me huolehdimme siitä, että kaikki pysyvät mukana ja että kaikilla ihmisillä on sitten ihmisarvoista tekemistä.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Se on ihan mielenkiintoinen kokeilu, johon me olemme päättäneet ryhtyä. Mutta sitten, arvoisa puhemies, toinen asia: Hyvässä yhteiskunnassa pidetään kaikista huolta. Ja kun puhutaan tulevaisuuden työstä, niin meidän on muistettava, että kaikki eivät eri syistä johtuen selviydy jatkuvasti kasvavista
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-27 talman, arvoisa puhemies! Peräänkuulutin edellisessä puheenvuorossani kansallista työhyvinvointiohjelmaa. Liian moni työntekijä on uupunut ja voi huonosti. Hälyttävintä on nuorten ihmisten yleistynyt loppuun palaminen. Tämä maksaa yhteiskunnalle miljoonia. Tarvitaan parempaa johtamista ja oikein mitoitettuja resursseja.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-27 Mutta niin meillä kuin maailmalla on nähtävissä, että poliittinen järjestelmä ei tahdo pystyä muutoksiin vaikuttamaan. Käydään jatkuvaa vaalikampanjaa, ja päätöksentekokyky heikkenee, vaikkapa esimerkiksi Saksassa, jossa ei tahdo selvästä vaalituloksesta
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-27 Kuten tässä on aika moni keskustelussa jo sanonut, on aika hienoa, kun näytetään olevan suhteellisen yksimielisiä tulevaisuuden haasteista, mutta niin kuin edustaja Skinnari, hyvä kollega, sanoi, miten me teemme sen tulevaisuuden, siinä varmaan tuleekin jo aika suuria eroja. Kaikki me tunnustamme, että meidän pitäisi pystyä luomaan uutta työtä, vanha työ tietyllä tavalla on kuitenkin tuhoutumassa. No, yksi ratkaisumalli, kun te puhutte hyvin paljon aktiivimallista, siinä samassa kymmenen paketissa on tämä kuuden kuukauden mahdollisuus kouluttautua, eli jatkuvaa kouluttautumistilannetta olisi. Eli kannattaisi varmaan puhua niistä paketin muistakin osista, jos vähän teitä, arvoisa oppositio, haastetaan.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 hyvin tullut ilmi se, mistä kaikesta sitten loppuviimein on kysymys, kun lähdemme kohti tulevaisuutta kulkemaan, ja kyllä se kulminoituu tähän osaamiseen ja niihin vaateisiin, joita meillä pitää olla, jotta pystymme tulevaisuudessakin pärjäämään. Senpä takia on hienoa, että täällä on hyvin vahva viesti tullut siitä, että nyt keskeisimmät paukut pitää osaamiseen laittaa. Ehkä tässä on hyvä yhtyä vielä siihen näkemykseen, minkä edustaja Mäkisalo-Ropponen jo ryhmäpuheenvuorossa toi ilmi,
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-27 puhemies! Synkkyyteen ei ole syytä, muutos on myös mahdollisuus. Ihminen on aina tavoitellut ikävästä työstä irtautumista koneiden ja muutosten avulla. Se, tuleeko tästä tulevasta teollisesta murroksesta ja työelämän muutoksesta utopia vai dystopia, riippuu paljolti siitä, miten muutos hallitaan, ja osaltaan se riippuu myös siitä, minkälaisia päätöksiä tässäkin talossa tehdään. Me tarvitsemme lainsäädännön muutosta, me tarvitsemme lainsäädäntöä ja käytänteitä, jotka elävät tässä ajassa ja tulevaisuudessa. Me tarvitsemme esimerkiksi perustuloa, kun työn tekemisen muodot muuttuvat. Me tarvitsemme elinikäistä oppimista, räätälöityjä opintopolkuja. Me tarvitsemme panostuksia tekoälyyn, tutkimukseen ja osaamiseen. Me tarvitsemme joustavia työaikajärjestelyjä ja työn lyhentämisen kokeiluja. Me tarvitsemme tutkimuksia ja
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa puhemies! Viimeiset sata vuotta merkittävä osa syntyneistä työpaikoista on syntynyt niin, että meillä on siirretty toimintoja rahatalouden ulkopuolelta rahatalouden piiriin ansiotyöpaikoiksi, ansiotyösuhteiksi. Nyt on olemassa useita viitteitä siitä, että tämä virta, ainakin osittain, saattaa olla kääntymässä. Ainakin osittain voidaankin olla menossa suuntaan, jossa toimintoja siirtyy rahatalouden piiristä takaisin rahatalouden ulkopuolelle. Jos näin todella on, niin sillä on merkittäviä vaikutuksia meidän kaikkiin rakenteisiin, koska silloin nämä toiminnot siirtyvät myös meidän verotusjärjestelmän ulkopuolelle, meidän kaiken sääntelyn ulkopuolelle. Minä olen vähän huolissani siitä, että tässä keskustelussa ensimmäisen parin tunnin aikana tämä asia ei ole vielä noussut millään lailla esille, koska minä näen, että se on oikeasti
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa herra puhemies! Kun nyt olemme juuri juhlineet 100-vuotiaan Suomen itsenäisyysjuhlaa antaumuksella ja samalla onnitelleet Viroa, joka täytti juuri 100 vuotta, niin tässä yhteydessä on pakko todeta, että olisimmeko Suomessa tässä tilanteessa ja elintasossa, jos meidän isämme ja esi-isämme olisivat aikanaan suhtautuneet muutokseen peläten ja valittaen. Emme varmasti olisi. Katsokaapa tämän päivän teknologiaa, mihin se perustuu. Se on aika pitkälti Suomessa luotua. Viikonloppuna minulla oli kunnia istua monitoimikoneen kyydissä, erään vieremäläisvalmisteisen monitoimikoneen kyydissä, jota nuori ilomantsilainen monitoimikonekuski kuljetti metsässä harventaen metsää. Noin kolme tuntia katselin sen nuoren miehen työskentelyä, kaikki toimi kuin ihmisen ajatus, aivan loistavaa työtä. Kone toimi kuin ihmisen ajatus, ei mitään ongelmia. Mietin siinä katsoessani ja tätä keskustelua kun nyt kuuntelin, että olisiko se hieno tuote syntynyt, jos
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Samaan aikaan on tunnustettava se tosiasia, että vaikka talouskasvu olisi 5 prosenttia, kaikki suomalaiset eivät työllisty korkean jalostusarvon työpaikkoihin. Siinä, arvoisa edustaja Jaskari, tulemme kysymykseen esimerkiksi välityömarkkinoiden kehittämisestä, nuorten mukaan ottamisesta. Meillä on tällä hetkellä jopa yksi sukupolvi koko Euroopassa, koko Suomessa jäämässä ilman vakituista työtä, ilman sellaista työelämää, mitä me kaikki haluamme ja tarkoitamme. Olisinkin kysynyt pääministeriltä sitä, kuinka te aiotte huomioida
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Sitä tämä selonteko jonkin verran pohtii. Toiseksi, vaikka työtä ja toimeentuloa ei pidä repiä irti toisistaan, kyllä me joudumme miettimään työn, toimeentulon ja sosiaaliturvan kehittämistä, yhtäaikaista kehittämistä, myös uudella tavalla, koska kysymys työn käsitteistä muuttuu. Sen ohella, että me tavoittelemme korkeata työllisyysastetta, haasteita liittyy siihen, että tämä polarisaatio tulee merkitsemään sitä, että keskipalkkainen ja keskiluokkainen työ saattaa vähentyä, ja he ovat aika hyviä veronmaksajia tässä yhteiskunnassa. Meillä on liian paljon ihmisiä pitkittyvästi työttöminä tai niitä, joilla ei ole koulutusta eikä työpaikkaa, tässä on se riski, että kaikki eivät pysy mukana työn ja työtehtävien muutoksessa. Syrjäytymisriskit ovat erittäin suuria. Tulevaisuudessa painopiste siirtyy yksittäisen työpaikan turvaamisesta työntekijöiden työllisyyden turvaamiseen työstä ja ammatista toiseen. Tämän selonteon ehkä yksi merkittävin osa oli kysymys osaamisen vahvistamisesta, elinikäisen oppimisen tärkeydestä tulevaisuuden haasteissa, joissa häviää työtä mutta samalla syntyy uutta työtä, ja tästä sitten seuraa, että meidän pitäisi tukea ihmisiä, jotka siirtyvät työstä, ammatista, työpaikasta toiseen. mikä on se tuki? Se on osaaminen ja riittävän hyvä työttömyysturva, jotta ihmiset voivat ottaa riskejä ja siirtyä työstä ja yrityksestä toiseen. Ja toinen liittyy siihen, että työn tekemisen muodoista ihmiset voivat siirtyä hyvin lyhyellä ajalla kokoaikatyöstä osa-aikatyöhön, pätkätyöhön, työttömyyteen, koulutukseen tai yksinyrittäjyyteen. Näiden siltojen siitä työn tekemisen muodosta toiseen pitää olla turvallisempia, jotta ihmiset voivat tehdä näitä muutoksia, ja tähän me tarvitsemme osaamista ja hyvää turvaa ja sosiaalisia verkkoja. Minun johtopäätökseni on vain lyhyesti se, että mitä korkeampi koulutustaso on, sitä pidemmät työurat, sitä korkeampi työllisyysaste ja sitä paremmat mahdollisuudet työmarkkinoilla. Seuraava iso koulutuksellinen reformi tulisikin olla ammatillisen koulutuksen ja erityisesti ammatillisen aikuiskoulutuksen reformi, jossa nostetaan työikäisen väestön osaamista, autetaan ihmisiä työelämän muutoksessa ja parannetaan myös työntekijöiden ja työpaikkojen kohtaamista. Tällainen reformityö pitäisi käynnistää sillä tavalla, että seuraavaan hallitusohjelmaan voitaisiin ottaa tätä koskevia isoja tavoitteita, että työ ja osaaminen yhdistyvät ihmisen elämässä.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-27 siihen seikkaan, että tämän tiedustelutoiminnan valvonnan uskottavuuden kannalta on tärkeää, että se on poliittisesti edustavaa eli että eri poliittiset ryhmät ovat siellä edustettuina ja että kaikilla eduskuntaryhmillä on siellä edustajansa. Tässä haluan nyt esittää sen toivomuksen, että ei kävisi niin, että pienemmät ryhmät ovat sitten vain varajäsenen paikalla, vaan pidän tärkeänä sitä, että kaikilla eduskuntaryhmillä on se varsinainen paikka siellä. Kun tässä puhemiesneuvoston ehdotuksessa todetaan näin tavoitteena, että ”mahdollisimman moni eduskuntaryhmä saa edustajansa valiokuntaan”, niin tämä ei ole kyllä nyt aivan sitä, mitä esimerkiksi tuolla seurantaryhmässä linjattiin ja mistä käytiin keskustelua, vaan siellä puhuttiin nimenomaan siitä, että kaikilla eduskuntaryhmillä olisi se edustajansa, ei vain mahdollisimman monella. Sitten yksi tärkeä kysymys, mikä mielestäni tässä on kyllä erittäin tärkeä valiokunnassa vielä pohtia, on se, miten tämä laillisuusvalvonta ja sitten toisaalta parlamentaarinen valvonta kytkeytyvät toisiinsa, kysymys siitä, pitäisikö parlamentaarisella valiokunnalla olla joku rooli tiedusteluvalvontavaltuutetun valinnassa. Esimerkiksi Saksassa on sellainen käytäntö, että siellä tiedustelutoiminnan laillisuusvalvonnasta vastaa niin sanottu G10-komissio, ja tämä komissio koostuu tuomarin virkaan pätevöityneestä puheenjohtajasta ja kolmesta jäsenestä. Heidät nimittää vaalikauden ajaksi tehtäviinsä tuo valvontavaliokunta, eli valvontavaliokunta nimittää siellä tämän laillisuusvalvojan toimeensa. Pitäisin kyllä tavallaan miniminä sitä, että valvontavaliokuntaa ainakin kuultaisiin tämän tiedusteluvalvontavaltuutetun valinnasta. Vielä palaan tähän keskusteluun, mitä täällä salissa käytiin sosiaalidemokraattien ehdotuksesta tai vaatimuksesta, että suojelupoliisin toiminta saatettaisiin kokonaan valiokunnan valvonnan alaiseksi, ja totean vielä sen, että en tiedä, onko tästä keskustelusta ja ikään kuin jännitteestä nyt vähän niin kuin tekemällä tehty ongelma. Nimittäin, kun suposta on tulossa tiedusteluorganisaatio, onhan se nyt varsin johdonmukaista, että suojelupoliisin toiminta on on tämän valiokunnan valvonnassa. Se kaikkein kriittisin asiahan tässä on nimenomaan se tiedustelun valvominen. Suojelupoliisin toiminta, se, miten suojelupoliisi toimii, on periaatteessa ollut eduskunnan valvonnassa jo tähänkin saakka, mutta tietenkin tuo tiedustelu on sitä erityisen arkaluontoista osuutta. Sitten täytyy muistaa se, että muillakin valiokunnilla on se oma roolinsa ja täytyy olla myös tulevaisuudessa myös tämän supon valvonnan tai supon toiminnan suhteen, sillä niin hallinto‑, puolustus‑ kuin ulkoasiainvaliokuntakin aina tarvitsevat tietoa, jota suojelupoliisilla
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Jos supon parlamentaarisesta valvonnasta säätämisen esti se, että se ei kuulunut tehtävänantoon, niin kuin totesin, niin tässä kohtaa valmistelua ei ollut mitään estoja mennä reippaasti alkuperäisen tehtävänannon ulkopuolelle. Me katsomme, ettei kansalaisten ja toimittajien tiedonsaantia eikä eduskunnassa eikä myöskään eduskuntaryhmissä käytävää keskustelua tule rajata nykyisestä. Vaitiolovelvollisuutta ja rangaistusvastuuta koskeva pykälä on esitetty ikään kuin se olisi vain informatiivinen nykytilan näkyviin kirjaaminen. On kuitenkin käynyt ilmi, että on hyvin epäselvää ja tulkinnanvaraista, onko todella näin. Siksi katsomme, että tämä esitys olisi ollut syytä irrottaa tästä työjärjestysehdotuksesta, valmistella huolella eduskuntaryhmiä, valiokuntia ja asiantuntijoita kuullen ja sen jälkeen pohtia, mitkä ovat tähän päivään sopivat vaiteliaisuus- ja salausmääräykset eduskunnan työjärjestyksessä. On erittäin huono asia, että ohi valmistellun materiaalin, ohi lausuntokierroksen, puhemiesneuvostoon tuodaan uusi esitys, joka viedään vielä äänestämällä läpi. Arvoisa puhemies! Toivomme, että puhemiesneuvostossa päästään jatkossa käsittelemään asioita, palataan aidon parlamentaarisen yhteistyön henkeen ja että siellä, jos missä, kompromisseja haetaan. Niihin sosiaalidemokraattinen eduskuntaryhmä on osaltaan valmis. Hyvin laajat ja vahvat valtuudet saavien tiedusteluviranomaisten saaminen eurooppalaisia standardeja vastaavan kattavan parlamentaarisen valvonnan piiriin ei kuitenkaan ole sellainen vaatimus, josta tässä kohtaa, kun eduskunnassa asiaa käsittelemme, voimme joustaa. Arvoisa puhemies! Toivon, että valiokunnissa
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Vaikka tämä lausunto ei ole luonteeltaan päätös, niin se on kuitenkin erittäin merkittävä. Kun turvallisuusselvityksestä on puhuttu, on jäänyt selvittämättä ainakin toistaiseksi julkisessa keskustelussa, mikä on laaja turvallisuusselvitys. Pitäisin perusteltuna, että tämä myös käytäisiin lävitse ja lisäksi se, onko henkilöllä oikeus tutustua tähän selvitykseen, voiko hän lausua siitä itse jotain vai onko se selvitys luonteeltaan niin salainen, että henkilöllä itsellään ei ole siihen mitään sanottavaa. Ja sitten tähän kysymykseen salaisuusmääräyksistä ja vaitiolosta: Kun sanotaan, että tarkoituksena ei ole muuttaa nykytilaa, jään kysymään, miksi tästä asiasta halutaan ottaa pykäliä eduskunnan työjärjestykseen. Eduskunnan työjärjestyshän on lain lain tasoinen määräys. Tällä hetkellä nimittäin meillä on jo tilanteita, joissa voi sanoa, että salailu on kansanvallan toiminnan kannalta liiankin pitkälle menevää. Otan vain sen esimerkin, että eduskunnan valiokunta, vaikkapa suuri valiokunta, joutuu ottamaan kantaa asioihin koko eduskunnan puolesta, esimerkkinä vaikkapa tämä Kreikan kolmas tukipaketti, ja sitten lähtökohtana on, että se, mitä hallitus kertoo valiokunnalle, todetaan salaiseksi tai siihen tulee vaiteliaisuusmääräys ja sen jälkeen siitä ei saisi keskustella edes oman eduskuntaryhmänsä sisällä ja vaaditaan, että kansanedustajan valiokunnassa pitää hyväksyä satojen miljoonien eurojen verovarojen käyttö — huonossa tapauksessa, jos nämä tukipaketit realisoituvat ja hänen pitäisi tehdä se niin, että hän ei saa keskustella edes siitä, mitä käsityksiä tästä asiasta on oman eduskuntaryhmän sisällä. Onhan se aika kohtuuton tilanne, ja näitä tapauksia ei ole vain yksi vaan useampi. Kyllä lähtökohdan täytyisi olla — toisin kuin tässä kokonaisuudessa nyt esitetään — että kansanedustajalla on vaiteliaisuuspyynnön sisällä mahdollisuus keskustella asiasta eduskunnan sisällä niiden tahojen kanssa, joille tämä asia joka tapauksessa kuuluu. Selväähän on, että näistä päätöksistä vastuun kantaa laveampi joukko kuin yksittäiset valiokunnan jäsenet. Siitä kantaa vastuun koko eduskuntaryhmä, koko se puolue, joka tällaisia tukipaketteja on ollut hyväksymässä, jos jotain sattuisi käymään. Tämä olisi aiheellista selvittää. Kukaan ei tähän mennessä tämän keskustelun aikana ole lausunut, miten tämä asia tällä hetkellä absoluuttisen varmasti on. Täällä on käytetty puheenvuoroja, että vaiteliaisuuspyyntö ei kuulu kuulu salaisuusmääräysten piiriin, että siitä ei tulisi rankaisuja, mutta toisenlaisiakin puheenvuoroja on: on myös niitä tulkintoja, että jos rikot vaiteliaisuuspyyntöä, niin olet rikoslain rankaisumääräysten keskuudessa. Ja kun näin on, niin eduskunnan työn kannalta tämä olisi asia, joka vaatisi asiallisen selvittämisen ja sen pohtimisen, miten tämän asian pitäisi olla, jotta kansanvalta voi toimia, jotta äänestäjillä on oikeus siihen tietoon, jota he tarvitsevat oman päätöksentekonsa pohjaksi, jotta myös toimittajilla on mahdollisuus tehdä oma työnsä. Tässä valittu valmistelutapa, jossa vakuutetaan, että mikään ei muutu, ja pannaan rikoslakipykälä työjärjestykseen, on aika arveluttava.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 On ihan selvä asia, että tiedustelulainsäädäntö tarvitaan. Viranomaiset tarvitsevat uusia keinoja valvoa maailman tapahtumia. Mutta aivan vastaavasti on yksiselitteisen selvää, että kyllä valvojakin tarvitsee valvojan. Nythän nimenomaan tästä on kysymys, kun siinä lainsäädännössä todetaan, miten sitten järjestetään niin laillisuusvalvonta kuin myös parlamentaarinen valvonta, ja parlamentaarisen valvonnan osalta viitataan siihen, mitä eduskunta omassa työjärjestyksessänsä toteaa, mitkä ovat sen valiokunnan tehtävät. Sen takia tämä nyt on keskeinen kysymys, jota tänään täällä käsitellään, kun puhutaan näistä työjärjestyksen muutoksista liittyen siihen, miten esimerkiksi tämä suojelupoliisin kokonaisvalvonta järjestetään. On ehkä perin kummallista, että kun yleensä politiikassahan menee niin, että kun joitakin asioita esitetään, että tämä pitäisi toteuttaa, jollain aikavälillä ne myös sitten toteutetaan. Luulisi, että tämän suojelupoliisin valvonnan osalta nyt olisi se piste, missä tämä viimeisen 20 vuoden aikana useissa eri otteissa esitetty vaatimus nyt laitettaisiin toteen. Tätähän ovat esittäneet eri valiokunnat ja yksittäiset kansanedustajat viimeisen 20 vuoden aikana useissa eri kohdissa valiokuntien eri mietinnöissä, lausunnoissa täysin yksimielisesti. Ja nyt on se paikka, hyvät kollegat, missä tämä voidaan toteuttaa. Sen takia tämä keskustelu onkin perin kummallista, kun sitten hallituspuolueiden osalta todetaan, että ei tätä nyt tässä yhteydessä voida käsitellä. Missäs yhteydessä sitten?
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-27 Arvoisa rouva puhemies! Valiokunnan jäsenten turvallisuusselvitykset hankkii eduskunnan puhemies. Asianomaisilta kansanedustajilta tulee pyytää kirjallinen suostumus selvityksen hankkimista varten. Minusta tämä on tarpeeton pyyntö. Jokaisen edustajan tulee ymmärtää, mihin valiokuntaan hän on hakeutumassa, ja hänestä tulee tehdä erittäin laaja turvallisuusselvitys. Valiokunnassa käsitellään kuitenkin erittäin arkaluontoisia asioita, eikä niitä pidä nakkikioskilla kertoa muille jonossa oleville. Pitää ymmärtää myös se, ettei kenenkään edustajan ole tähän valiokuntaan pakko hakeutua, jos itse arvelee, ettei tausta ole kunnossa. Pidän erikoisena myös sitä, että jäsenten valinta tähän valiokuntaan on poliittisen harkinnan varassa eikä suojelupoliisille anneta käytännössä päätösvaltaa. Eikö se ole sitten jo sama, vaikka nämä valinnat tehtäisiin ilman suojelupoliisin asiantuntevaa apua, vai onko tarkoitus, että suojelupoliisia vain kuullaan asiassa? Turvallisuusselvityksessä on nyt kyse siitä, että suojelupoliisi ilmoittaa selvitystä hakevalle organisaatiolle laissa määriteltyjen tietolähteiden, lähinnä rekisteritarkastusten, tulokset. Saatu selvitys ei siis sido eduskuntaa. Kyse ei siten ole siitä, että valvonnan kohteelle luotaisiin oikeus valita valiokunnan jäsenet tai osallistua heidän valintaansa. Pidän esitystä näiltä osin varsin erikoisena. Olemme tiedustelulainsäädännön osalta pahasti muita sivistysvaltioita jäljessä, ja nyt onkin aika tehdä tarvittavat muutokset ja pikaisella aikataululla.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-27 ja kun on paljon kirjoitettu, niin virheitä toki on. Siksi on minusta ainakin hirmu hyvä, että nämä virheet katsotaan huolella läpi ja korjataan ja ilman kiirettä. — Niin, mutta puhuit vain kiireestä. — Joka tapauksessa on hyvä, että meillä valmistellaan tätä tiedustelulakia, ja se varmaan on löytänyt meillä tarpeensa näiden viimeaikaisten muutoksien myötä, mutta otan muutamia kohtia, mitkä tässä ovat meidän ryhmässäkin nousseet esille. Otetaan vaikka tämä, että puhemiesneuvosto ehdottaa, että uuden valiokunnan jäseneksi ehdotetuista hankitaan turvallisuusselvityslaissa tarkoitettu laaja turvallisuusselvitys ja asianomaiselta kansanedustajalta pyydetään turvallisuusselvityslain mukainen kirjallinen suostumus selvityksen hankkimista varten. Eli tässä vaiheessa herää kysymys, että jos tämmöinen henkilö ei anna sitä suostumusta, niin onko hän enää oikeutettu tähän tiedusteluvaliokuntaan pääsemään vai onko hän ulkona automaattisesti. Sitten toinen semmoinen juttu, mihinkä kiinnitettiin huomiota, on tässä turvallisuusselvityksessä. Suojelupoliisi ilmoittaa selvitystä hakevalle organisaatiolle laissa määriteltyjen tietolähteiden, lähinnä rekisteritarkastuksen, tulokset. Eli tämä valvottava elin, mitä me valvomme, eli supo on tässä eli supo on tässä sitten mukana katsomassa, ketkä tulevat sitä valvomaan, eli vähän niin kuin että valitsen itselleni valvojat, kuka saa minua katsoa. Nämä vaativat tarkennusta vielä tässä jatkossa. Sitten herää kysymys, mikä on tämän demokraattisen elimen turvallisuus. Kun ilman lupia ja muuta tämmöistä — että mitenkä tämä laki mahdollistaa tämän puolen? Sitten tämä turvallisuusselvitys voi koskea myös kansanedustajan perheenjäseniä, jos he suostuvat siihen. Sekin on aika pitkälle viety asia.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 Kun aikaisemmin vedottiin siihen, että puhemiesneuvostossa ei haluttu ottaa kantaa, että se on väärä elin, niin kai tämä täysistuntosali on kuitenkin tämän asian käsittelyyn oikea elin, että täällä voi mielipiteensä sanoa, ja sitten ne, jotka ovat valiokunnissa, menevät valiokuntiin ja kuulevat asiantuntijoita ja miettivät, mitä johtopäätöksiä siellä tehdään ja miten tämä asia on syytä kirjata? Joten yhtä kysymystä vielä vailla on tämän asian käsittely: käykö supon kokonaisvalvonta
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-27 se, että Suomessa kun ei näitä lainsäädäntöjä vielä ole, niin mitä pitemmälle tämä asia venyy, niin lisääntyy riski siihen, että jotakin ikävää sattuu. Me olemme nähneet naapurimaissa tilanteita, joissa on ihmishenkiä menetetty. Kuten monessa muussa tapauksessa olemme kuulleet ulkomailta, tiedustelu on selvittänyt lukuisia lukuisia tapauksia, jotka eivät koskaan päässeet toteutumaan. Tämähän on se iso juttu, että tällä pystytään myös estämään niitä tapauksia. Tietysti ihannetilannehan olisi se, että saisimme selvitettyä kaikki tällaiset uhkatekijät etukäteen ilman, että ihmishenkiä menetetään tai muita vahinkoja syntyy. Tämähän se juttu on kuitenkin, ja tällä hetkellä meidän poliisivoimissa on ihan varmasti jo riittävästi tietoa niistä uhkatekijöistä, jotka ovat olemassa jo parhaillaan, ja niiden seurantahan tulee monta monta kertaa tehokkaammaksi esimerkiksi terrorismin torjunnassa. Olemme nähneet Suomessakin näitä ikäviä tapauksia, joissa on ihmishenkiä menetetty. Kymmenen vuotta sitten, jos joku sanoi tässä samassa salissa, että näin tulee käymään, hänet olisi ehkä naurettu pihalle, että eihän tuo ole mahdollista Suomessa, mutta nyt se on mahdollista, sen me tiedämme. Toinen juttu: Edellisen puheenvuoron lopussa joku huuteli Natura-tapauksesta. Sanonpahan vain, että jos ihmiseltä viedään omaisuutta ilman, että hän saa tutustua omia asioitaan koskeviin käsittelyasiakirjoihin totaalisesti — kansalaisella aina on oikeus nähdä kaikki häntä koskevat asiakirjat, mitkä ovat käsittelyssä — ilman, että hän on saanut niistä lausua edes, että tietää, mistä on kysymys,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-27 tällä tavalla kun toimitaan, niin tulee kyllä pelko siitä, ovatko täällä kaikki asiat aivan kunnossa, kun ajatellaan, kuinka vakavasta asiasta on kysymys. Tätä tehtävänannon laajennusta, joka tässä tosiasiassa tehtiin näin merkittävän salassapidon lisäämiseen, ei jaksettu
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-27 Tämän jälkeen hänellä ei ole mahdollisuutta korjata, oikaista asiantilaa myöhemmin totuudenmukaiseksi, vaikka itse haluaisikin. Samoin jos lapsen synnyttänyt äiti on kirjallisesti hyväksynyt edellä mainitun kirjallisen ilmoituksen, hänelläkään ei myöhemmin ole oikeutta lakisääteisesti kanteella oikaista tilannetta, vaikka haluaisikin, ei vaikka molemmat naiset niin haluaisivat. Tuskinpa naisparit kannattavat, että tämän esityksen myötä heidän oikeuksiaan asiantilan oikaisemiseksi äitiyteen ja isyyteen ja niihin liittyviin kanneoikeuksiin rajoitetaan. Äitiyslakiesityksessä ei myöskään ole asetettu toiseksi äidiksi tunnustautujalle täysi-ikäisyyden rajaa, vaan myös alaikäinen lapsi, äitiä itsekin tarvitseva, voi tunnustautua ja tulla vahvistetuksi toiseksi äidiksi. Tämä tuntuu todella oudolta jo lastensuojelullisesta näkökulmasta tunnustautujaa ajatellen. Arvoisa puhemies! Teen esityksen lakiesityksen hylkäämiseksi. Tämä lakiesitys rikkoo erityisesti lasten perus- ja ihmisoikeuksia. Se heikentää isyyden vahvistamismahdollisuutta ja vie joukolta lapsia kokonaan isyyden vahvistamismahdollisuuden pois ja huonontaa näin merkittävästi nykytilaa, asettaa lapset hyvin eriarvoiseen asemaan. Myöskään lapsivaikutusten arviointia ei olla tehty. Esitys tuo synnytykseen perustuvan äitiyden ja adoptioäitiyden lisäksi lakiin hämmentävän käsitteen: äitiyden, johon pääsee ilmoitusmenettelyllä, äitiyden, jonka voi myös peruuttaa. Äitiys polkee myös isyyttä ja muuttaa myös isyyden käsitteen, josta voidaan luopua toisen naisen hyväksi. Tämä ei ole lasten, ei äitien eikä isien etu. Esitys mahdollistaa, ettei synnyttäjän, äidin, tarvitse olla juridisesti nainen. Arvoisa rouva puhemies! Esitys sisältää myös sellaisia pykäliä, jotka rajoittavat äitien kanneoikeuksia, pykäliä, jotka velvoittavat lastenvalvojan nostamaan kannetta toista naista kohtaan, vaikka kumpikaan naisparin osapuolista ei tätä halua eikä vaadi — siis pykäliä, joita naisparin osapuoletkaan tuskin kannattavat. Esityksen pykälissä on ristiriitaisuuksia, eikä se anna myöskään selkeitä linjauksia, millä perusteella oikeusistuimessa ristiriitatilanteissa ratkaistaisiin, kenet vahvistettaisiin tunnustuksen perusteella toiseksi äidiksi.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-27 Olemme huolissamme tämän viikon keskiviikkona eduskunnassa äänestettävästä äitiyslaista, mikä ei ota huomioon lapsen etua saada oikeus lailla vahvistettuun isyyden tunnustamiseen. Äitiyslakiehdotus ei myöskään ole tasa-arvoinen suhteessa isyyteen, sillä laki ei anna mahdollisuutta isälle isyyden tunnustamiseen. Lakivaliokunnalle antamassaan lausunnossa lapsiasiavaltuutettu korostaa, että vanhemmuuden sääntelyssä tulee lähtökohtana olla lapsen oikeus vanhempiin, ei vanhempien oikeus lapseen. Lakiehdotuksen arvioinnissa tuleekin ensisijaisesti tarkastella lapsen etua ja oikeuksia suhteessa lapsen perusoikeuksiin. kahteen kertaan jo todettu, lapsen yhdenvertaisuus on laajempi kysymys kuin eri perhemuotojen yhdenvertaisuuden tarkastelu. Perustuslain 6 §:n 3 momentin mukaan lapsia tulee kohdella tasa-arvoisesti yksilönä, ja heidän tulee saada vaikuttaa itseään koskeviin asioihin kehitystään vastaavasti. Sääntelyn kohteena olevalta lapsiryhmältä lopullisesti poistettavaksi esitettyä mahdollisuutta saada isyys asianmukaisesti vahvistetuksi ei ole tarkasteltu lainkaan perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta oikeusministeriön valmistelussa eikä myöskään lakivaliokunnan mietinnössä. Kyseessä on siis selkeä heikennys vallitsevaan oikeustilaan nähden. Kysymys on yhdenvertaisuuteen kuuluvasta lapsen tasa-arvoisesta kohtelusta, josta siis lakiehdotuksessa esitetään poikettavaksi. Myös isyyslain keskeinen periaate, että lapsi 15 vuotta täytettyään voisi määrätä itse omasta sukuasemastaan, sivuutetaan lapselle kuuluvana oikeutena lakiehdotuksessa kokonaan.” Arvoisa Arvoisa puhemies! Mihin ovat unohtuneet puheet siitä, miten tärkeätä se on, että lapset saavat viettää enemmän aikaa myös isien kanssa? Mihin ovat unohtuneet puheet siitä, että päiväkerhossa, lastentarhassa, esikoulussa ja peruskoulussa toivotaan olevan enemmän miespuolisia opettajia, jotta lapset saisivat kokea ja nähdä miesrooleja ja ‑hahmoja jo aikaisessa vaiheessa? Mihin ovat unohtuneet puheet siitä, että olisi tärkeää, että sekä isät että äidit pitäisivät yhtä pitkät vanhempainvapaat? Onko näillä puheilla mitään merkitystä nyt, kun me säädämme tätä lakia? Värderade talman! Vart har den här diskussionen glömts bort? Det har hela tiden varit prat om mer jämställdhet mellan mannen och kvinnan i hemmet, hur viktigt det också skulle vara för barnen att de får se olika mansroller redan från tidig ålder, i barndagvården, i barnträdgårdarna, också i skolan. Lopuksi kysyn, arvoisa puhemies,
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-27 ja näitä samanlaisia puheita toivoisi kuulevan enemmänkin, mutta sali on varsin tyhjä. Niin kuin edustaja Östman äsken sanoi, ne puhujat, jotka aikaisemmin ovat puhuneet hyvinkin tärkeistä asioista, ovat nyt täältä salista pois. Mutta perimmäinen kysymyshän tässä on se, haluammeko maailmaan lisää isättömiä lapsia. Sitähän tässä ollaan tekemässä. Kansalaisaloitteessa äitiyslaiksi ollaan tuomassa lainsäädäntöön uudet säännökset äitiyden määräytymisestä. Esityksen keskeisenä tavoitteena on vahvistaa naisparille yhdessä annetun hedelmöityshoidon seurauksena syntyneelle lapselle kaksi äitiä, eikä lapselle voida tällöin enää vahvistaa isää. Mielestäni lapsen oikeus biologiseen isään on lapsen edun mukaista jo kansainvälisten sopimustenkin pohjalta. Niitä sopimuksia ei voida ohittaa olankohautuksella. Kansalaisaloitteessa äitiyslain lähtökohdaksi on mainittu lapsen etu. Kuitenkin aloite toteutuessaan mitä suurimmassa määrin loukkaa juuri lapsen etua poistamalla lopullisesti mahdollisuuden isyyden vahvistamiseen. Kansalaisaloitteella halutaan helpottaa hedelmöityshoidoilla lapsen saavien naisparien asemaa siten, että myös se äiti, joka ei synnytä, olisi lapsen virallinen äiti jo ennen lapsen syntymää. Mielestäni aloitteessa tältä osin murennetaan vakiintunut äitiyskäsitys ja huomioidaan puutteellisesti lapsen etu. Mielestäni lainsäädännön lähtökohtana tulee olla lapsen oikeus äitiin ja isään eikä vanhempien oikeus lapseen, kuten jo äsken kuulimme. Laki turvaisi lapselle syntymästä lähtien kaksi juridista vanhempaa ja siten oikeudet muun muassa perintöön ja elatukseen. Lapsen tunnustaminen tapahtuisi isyyden tunnustamista vastaavalla tavalla, eikä naisparin tarvitsisi enää tehdä perheen sisäistä adoptiota kuten nykyään. Tässä kohtaa aloitetta on huomioitu jollain tavoin myös lapsen etu. Laki koskisi vain naispareja, joille on annettu hedelmöityshoitoja tuntemattomien luovuttajien siittiöillä, siis sellaisten, jotka ovat kieltäneet mahdollisuuden isyyden vahvistamiseen. Arvoisa puhemies! Tämän esityksen myötä Kadonneen jäljillä ‑ohjelma saa lisää jatkoa. Jossain vaiheessa elämäämme haluamme tietää, mistä tulemme, ketkä ovat meidän biologisia vanhempiamme. Mielestäni tämä aloite ei sitä mahdollista eikä turvaa isän ja lapsen etua riittävällä tavalla.