Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-28 Arvoisa puhemies! Aivan ensiksi teen vastalauseen 1 mukaisen hylkäysesityksen, ja seuraavaksi sitten perustelen, miksi näin. Tässä edeltävä puhuja antoi ymmärtää, että tällä maa- ja rakennuslain muutoksella olisi jotakin tekemistä asuntorakentamisen vauhdittamisen kanssa. Näinhän ei ole. Tämä pääasiassa koskee maaseutumaisia alueita ja toisaalta kaupan suuryksikköjen rakentamisen väljentämistä. Sen sijaan olisi äärimmäisen tärkeätä, että me tekisimme sellaisia toimenpiteitä, että joustavoittaisimme kaavoitusta nimenomaan rakentamisen näkökulmasta, kohdalla esimerkiksi Vantaalla. Mutta jos asumisesta ja kohtuuhintaisesta asumisesta puhutaan, yksistään näillä investoinneilla ei kohtuuhintaista asumista ratkaista. varten täytyy tehdä aivan erilaisia asioita, ja silloin on kysymys sen järjestelmän muuttamisesta, joka meillä tällä hetkellä on, sellaiseksi, että varmistetaan, että yhteiskunnan tuki menee ainoastaan omakustannusvuokrahinnalla omakustannusvuokrahinnalla rakennettaviin asuntoihin. Nythän tämä hallituksen linja on se, että gryndereitä tuetaan näillä kymmenen vuoden korkotukimalleilla. Sitten tässä myös haukutaan todella väärää puuta, jos arvioidaan, että byrokratiaa puretaan ja normia puretaan sillä, että ely-keskuksilta viedään valitusoikeus kuntien lainvastaisiin kaavoihin. Ely-keskukset ovat tehneet noin 4 prosenttia kaikista valituksista, ja niistä 80 prosenttia on menestynyt, eli on ollut hyvin tärkeätä, että ely-keskuksilla on ollut tämä väline käytössään. Sillä on nimenomaan ehkäisty se, että kunnissa ei ole tehty lainvastaisia kaavoja. Eli kun täällä puhutaan yleisesti valitusten hidastavasta vaikutuksesta, niin nyt haukutaan todellakin väärää puuta. Se ongelma ei ole ollut siellä ely-keskuksissa. Päinvastoin, niissä on varmistettu se, että kunnat toimivat lain mukaan ja että kaikkia kohdellaan tasapuolisesti. Jos joku asia tässä koskee kaupunkiseutuja, niin se on tämä yleiskaavan käyttö rakennusluvan perusteena, ja tässä on valitettavasti isoja vaaroja sen suhteen, että näille alueille, joissa rakentamispaine on kova, rakennetaan hätiköiden, ilman detaljikaavaa, ja silloin helposti tulee sutta: heikkoja rakennusalueita, ei ole mietitty tarkoin sitä, mitkä ovat ne virkistysalueet, mitkä ovat liikenteen ja mitkä ovat asumisen toiminnan alueet. Näissä pitäisi ehdottomasti olla tarkkana, että teemme sellaista asuinaluetta, joka kestää katsoa ja kokea, asua vielä kauan. Tässä esityksessä myöskin — jos verrataan sitä siihen, että ely-keskuksilta poistetaan oikeus valvoa kaavojen laillisuutta ja se siirretään kuntalaisille, sehän sanotaan täällä suoraan, että kuntalaisten tehtävä on tulevaisuudessa valvoa, että kunnat tekevät lainmukaisia kaavoja — samalla kuitenkin mahdollistetaan se, että jopa asemakaavan tasoiset kaavat tehdään joko lautakunnissa tai hallituksissa. Eli ne eivät tule välttämättä edes valtuustotasolla käsittelyyn, ja tällöin on kyllä erittäin suuri ristiriita kuntalaisten mahdollisuuksissa valvoa. Tämä maankäyttö- ja rakennuslaki tarvitsee muutoksia, mutta ne pitää tehdä yhtenäisesti, niin että tästä rakentamisen perusteena olevasta maankäytöstä tulee johdonmukaista, se kohtelee eri asuinalueita, eri maanomistajia tasapuolisesti, se mahdollistaa vapaa-ajan- ja virkistystoiminnan, ja sen vuoksi olemme edellyttäneet, että nämä muutokset tapahtuvat kokonaisuudistuksen puitteissa, eivät näin pirstaleisesti. Hyvin suurta kritiikkiä on tullut myös tähän kaupan suuryksikön säätelyn muuttamiseen, ja tämän on arvioitu