Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-29 Arvoisa rouva puhemies! Kilpailulain muutos on varmasti perusteltu joiltakin osin, mutta tässä yhteydessä ymmärtääkseni sen ainoa syy ovat tänne tulevat maakuntalainsäädäntöön vaikuttavat muutokset, ja aikataulun osalta on tässä yhä edelleen se ajatus, että maakunnat olisivat vuonna 2020 olemassa. Kun luki lauantaina Helsingin Sanomia, niin ehkä se linja on selvä, miksi tämä laki tarvitaan. Kun on kerran oikeistolaisin hallitus pitkään aikaan, niin se näkyy ja tuntuu. Myöskin markkinaehtoistetaan kaikki normaalit ihmisille kuuluvat palvelut. Muun muassa perustuslain 19 §:n mukaan kansalaisten perusoikeus on saada hoitoa, turvaa sekä sosiaali- että terveydenhuollon puolelta ja on samalla myös edistettävä väestön terveyttä. Tämä on siis julkisen vallan tehtävä ja velvollisuus, ei markkinoiden vaan julkisen vallan tehtävä ja velvollisuus. Siitä syystä en ymmärrä vieläkään, miksi on erotettava järjestäjä ja tuottaja. Ainoastaan ymmärrän sen syyn tähän markkinaehtoiseen mallin: jos halutaan luvata yrityksille se 5,3 miljardia eroa, niin on tämä se keino saada se valinnanvapauden kautta tai henkilökohtaisen budjetin tai asiakasseteleiden kautta. Ei ole mitään järkeä laittaa yrityksiä ja julkista puolta — joka tällä hetkellä on siis kuntien järjestämä sosiaali- ja terveydenhuolto — samalle viivalle, kun kuitenkin on julkisen vallan velvollisuus hoitaa sosiaali- ja terveydenhuollon palvelu kaikille tasa-arvoisesti, ne yritykset eivät missään tapauksessa hoida sitä tasa-arvoisesti. Sitten toinen näkökulma tähän on julkisen puolen asettaminen samalle viivalle ja tässäkin tapauksessa tämä samanlainen raportointi. Raportointi voi kyllä toteutua, joskin se tuo tietenkin julkiselle puolelle lisää hallintoa ja lisää byrokratiaa. Mutta asetelma ei myöskään ole kovin yksinkertainen. Me tiedämme, että kuntapuolella esimerkiksi eläkemaksut ovat jo tällä hetkellä aivan eri tasolla kuin yksityisellä puolella. Me tiedämme, että julkisella puolella kiinteistöt ja ict muun muassa on sidottu aika pitkäksi aikaa, moniksi vuosiksi. Me tiedämme, että julkisella puolella on haluttu pitää kiinni henkilöstöstä ja sitä henkilöstöä on riittävästi verrattuna moniin yksityisiin puoliin. Tästä syystä asettaminen samalle viivalle ei toteudu, ja sen takia tämä koko lähtökohta, minkä takia tämäkin kilpailulain uudistus tehdään, on aivan kiero — ei ole ollenkaan niin, että se palvelisi ihmisten parempia palveluita, vaan se palvelee yrityksiä. Ei ole kyse taloudellisesta toiminnasta, kun puhutaan ihmisten perusoikeuksista. Sitten tämä vetoaminen tässäkin lakiesityksessä siihen, että laatu paranee: On tullut väitöskirjatuotos siitä, että Kelan maksamana on ollut palveluseteleiden päässä palveluita, joista ihmiset ovat siis valinneet — mielikuvien perusteella, niin kuin tässäkin lakiesityksessä tullaan tekemään laatu on heikentynyt eikä parantunut näissä tapauksissa, jotenka kun on se versio siitä, että yksityistetään, markkinaehtoistetaan, luvataan yrityksille se yli 5,3 miljardia rahaa, niin siitäkin huolimatta meillä on riski, että rahat eivät riitä ja palveluiden laatu heikkenee. Missään tapauksessa tätä esitystä kokonaisuudessaan tämän soten osalta ei pidä hyväksyä.