Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-18 Arvoisa rouva puhemies! Tämä on budjetin lähetekeskustelu ja sen yleiskeskusteluosio. Hieman ehkä olisin odottanut tuossa käydyssä keskustelussa sen ympäristön tarkastelua, missä tässä globaalissa maailmassa tänä päivänä elämme ja Suomikin yrittää pärjätä. On käyty keskustelua hyvin paljon yksityiskohdista ja kehuttu hallituksen saavutuksia ja moitittu niitä, ja se kuuluu tietysti eduskunnan keskusteluun, että näin tapahtuu, mutta todellakin hyvin vähän on pohdittu maailmanlaajuista, globaalia taloutta, eurooppalaista kehystä ja niitten tulevaisuudennäkymiä ja niistä meidän talouteemme ja yhteiskuntaamme heijastuvia vaikutuksia. Yhdysvalloissa on presidentti Trump ollut vallassa vajaat kaksi vuotta. Siellä on talouskasvu erittäin voimakas, noin 4 prosentin kasvu, kun esimerkiksi EU-alueella kasvu on 0,7 prosentin suuruusluokkaa tällä hetkellä. Trump on siis tehnyt monia uudistuksia verotuksessa, yritystoiminnassa ja muita, joilla on talouskasvua globaalin taloudenvedon myötä saatu hyvään vauhtiin. Toki siellä on myös sitten näitä kauppasotauhkia ja muunlaisia tekijöitä, joista joudumme arvioimaan, mikä niiden vaikutus on sekä siellä että sitten muualla maailmassa, ja tiettyä arvelua se aiheuttaa, että vaikeuksia voi tulla. Presidentti Trump ajaa oman kansakuntansa etua, ja siitä ei tietysti voi sinänsä kiittää, onhan meidän tehtävämme myös täällä ajaa Suomen ja suomalaisten etua. omaa elämäänsä ja valloittaa maailmaa. Sitä, miten Kiinan talous etenee — sielläkin on isot velkaongelmat ja niiden uhka päällä — on syytä seurata, samoin Venäjää, missä myös on monenlaiset ongelmat päällä. Me olemme osa EU:ta ja myös Euroopan keskuspankkia ja euroaluetta. EU taistelee monenlaisten ongelmien, kriisien keskellä, ja sen tulevaisuudenhaasteet tässä brexitin ja monien muiden haasteiden ympärillä ovat valtavan suuret, eikä helppoja aikoja ole nähtävissä. Euroopan keskuspankki on pitänyt korkotasoa euroalueella epäterveen alhaisena jo vuodesta 2012 lähtien, jolloin se aloitti valtavat roskalainojen ostot, ja osto-ohjelma jatkuu vielä toistaiseksi, ehkä muutaman kuukauden. Se voi loppua jo tänä vuonna. Lähes 2 500 miljardia lainoja on euroalueelta ostettu Euroopan keskuspankin holveihin, meidän vastuullemme osaltamme. Se on samalla pitänyt löysää rahaa Euroopassa — mistä komissaari Katainen juuri varoitti — ja tätä kautta luonut sellaisen tilanteen, sellaisen kuplan EKP-alueelle, että meidän on syytä olla syvästi huolissamme jo sen kuplan takia tulevasta kehityksestä. Toinen vakava tekijä tässä on se, että kun Euroopan keskuspankki on itse asiassa pakotettu lopettamaan tuon osto-ohjelman, niin siitä seuraa väistämättä — ennemmin tai myöhemmin ja todennäköisesti aika nopeasti — korkojen nousu, ja muutoinkin korot ovat noususuunnassa aivan varmasti lähiaikoina, kaikki asiantuntijat näin ennustavat, ja se tuo meille Suomeen suuren haasteen tässä tilanteessa, kun meillä on valtionvelka reilusti yli 100 miljardia, kuntien velka parikymmentä miljardia, kotitalouksien velkaantumisaste on 130 prosenttia. Maatiloja on lukuisa määrä tässä muutoinkin kriisin aikana velkaantuneina, on yrityksiäkin, joilla on paljon velkaa. Tämä kaikki aiheuttaa suuren riskin, kun korot lähtevät kasvuun todennäköisesti ensi vuonna, ennustusten mukaan. Tämä luo sellaisen tekijän meille, että kun meillä on ilo tästä — ilo ja kiitollisuus, niin kuin aikaisemmin totesin — että meidän taloutemme on nyt vahvemmalla pohjalla ja kasvu on hyvä, niin tämä luo synkän varjon lähitulevaisuuden ylle. Eli Euroopan keskuspankin kriisiytyminen, EU:n kriisiytyminen, maailmantalouden haasteet tulevat suoraan jollakin aikataululla myös meille, ja silloin meillä pitäisi olla puskureita, ja valitettavasti niitä ei juurikaan ole. Puskuri on se, että otetaan velkaa valtiolle ja taas valtio pelastaa. No, onneksi meillä pankit ovat paremmassa mallissa kuin olivat esimerkiksi 30 vuotta sitten.