Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-19 Alkoholilainsäädännön kokonaisuudistuksen hieno tavoite on vähentää alkoholin aiheuttamia haittoja. Valitettavasti lain sisältö taistelee tuota tavoitetta vastaan. Kokonaisuudistus on kuitenkin tervetullut, onhan lainsäädäntömme pohja jo 30-luvulta ja monet sen osaset ovat sitten myöhemmiltä vuosikymmeniltä ja sitä kautta koko laki on hyvin repaleinen. Keskityn omassa puheenvuorossani nimenomaan terveyshaittojen arviointiin. THL:n arvion, johon monet asiantuntijat yhtyvät, mukaan alkoholin kokonaiskulutus kasvaisi 6 prosenttia lakiesityksen toteutuessa. Kulutuksen kasvu on johdettavissa veromuutoksista riippumattomista syistä. Alkoholin kokonaiskulutus on kolminkertaistunut Voimakkainta oli kasvu keskioluen tullessa ruokakauppoihin ja niin sanotun viinakortin poistuttua: alkoholinkäyttö yli kaksinkertaistui lyhyessä ajassa. Sen jälkeen alkoholinkulutus on ollut riippuvainen veropolitiikasta ja mainontakielloista. Alkoholiveron lasku on lisännyt käyttöä, ja veronkorotukset alkoholin hinnannousun myötä ovat vähentäneet käyttöä. Viimeisten kymmenen vuoden aikana alkoholiveroa on kiristetty toistuvasti. Tämä yhdessä yleisen talouslaman kanssa on laskenut alkoholin kokonaiskulutusta noin 10 prosenttia. Suomalaiset juovat kaikesta nauttimastaan alkoholista puolet oluena. Näin ollen vaikuttaa oluen vahvuus ratkaisevasti nautitun alkoholin kokonaismäärään ja haittojen ilmaantuvuuteen. Olut juodaan tällä hetkellä 90-prosenttisesti keskioluena. Siksi helposti saatavan perusoluen vahvuusprosentti on ratkaiseva kokonaiskulutuksen kehitykseen. Hallituksen esityksessä esitetään nostettavaksi vähittäiskaupassa myytävän oluen vahvuutta 5,5 prosenttiin ja sallittavaksi valmistustavasta riippumatta juomasekoitusten myynti. Myyntipisteiden lukumäärän moninkertaistuminen ja myyntiaikojen piteneminen etenkin viikonloppuina helpottavat saatavuutta, ja myynninedistämistoimet laskevat hintaa. Nämä yhdessä lisäävät etenkin oluen kulutusta. Nuorten alkoholinkäytön väheneminen uhkaa kääntyä uudelleen käytön kasvuksi, johtuen etenkin limuviinojen saatavuuden parantumisesta iltaisin ja viikonloppuina lähellä nuorison oleskelupaikkoja. Alkoholin kokonaiskulutuksella on ollut suora korrelaatio alkoholikuolemien ilmaantuvuuteen historiassa. Miksei tämä toistuisi nytkin ja tulevaisuudessa? Vahvan oluen ja alkoholisekoitusten tuomisen vähittäiskauppaan, kioskeihin ja huoltoasemille on arvioitu johtavan vuosittain 150:een alkoholisairauksista aiheutuvaan lisäkuolemaan. Alkoholin aiheuttamia maksasairauskuolemia on vuodessa noin 1 000, mikä on neljä kertaa enemmän kuin liikennekuolemia. Alkoholikuolemien kokonaismäärä on yli 3 000. Suomessa alkoholisairauksista johtuvien kuolemien kokonaismäärä on esimerkiksi Tanskaan verrattuna väestöön suhteutettuna yli kaksinkertainen, vaikka tanskalaisten alkoholinkäyttö asukasta kohden on määrällisesti 2 litraa Suomea suurempi. Mikä siis ongelmana Suomessa? Lain seurauksena on arvioitu alkoholin hinnan laskevan 40 prosenttia. Hinnalla on suora korrelaatio myös alkoholin hankintaan ja käyttöön. Alkoholinkäytön kasvu uhkaa haavoittuvimpia väestöryhmiä. On vaarana, että terveyserot kasvavat entisestään, järjestyshäiriöt lisääntyvät ja poliiseja tarvitaan lisää, perheiden pahoinvointi kasvaa ja sosiaalityöntekijöillä riittää työtä. On tutkimusnäyttöä myös vaikutuksista syövän lisääntymiseen. Alkoholihaittojen kokonaiskustannukset ovat varovaisestikin arvioiden vuosittain yli 5 miljardia euroa, jossa tärkeänä osana suorien haittojen lisäksi ovat vaikutukset työelämään, työstä poissaoloihin ja perheiden hyvinvointiin. Kasvava kulutus lisää näin julkisen talouden kuormaa. Samalla se vähentää kustannusten maksajia, kun työteho laskee ja sairauspoissaolot, työkyvyttömyys ja kuolemantapaukset lisääntyvät. Euroopan unionin jäsenmaissa alkoholipolitiikkaa on pääsääntöisesti kiristetty 2000-luvulla — on tehty 69 rajoittavaa toimenpidettä ja 19 alkoholin saatavuutta liberalisoivaa toimenpidettä. Valmisteilla oleva alkoholilainsäädännön kokonaisuudistus liberalisoi alkoholin tarjontaa Suomessa. Suomi kulkee siis väärään suuntaan. Tarvitsemme nyt käsittelyssä olevaa alkoholilain kokonaisuudistusta, mutta siten, että myydyn ja käytetyn alkoholin kokonaismäärä ei kasva vaan että tuetaan yrittäjyyttä ja vähennetään byrokratiaa.