Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-08 Viime aikoina on nähty, miten hallitus moukaroi oikein urakalla työntekijöiden suojaksi tehtyä lainsäädäntöä. Oikein lekaa pienempää työkalua ei ole sitten löytynytkään keinovalikoimasta. Ensin säädettiin aktiivimallista, joka on epäoikeudenmukainen. Kohtuuttoman mallista tekee se, että palvelujen määrä vaihtelee suuresti paikkakunnittain ja eri puolilla Suomea on hyvin erilaiset mahdollisuudet saada lyhytkestoista työtä. Jos aktiivisuuskriteerit eivät täyty, työttömyysturvaa leikataan 5 prosenttia. Varsinkaan meillä syrjäseuduilla aktiivimalli ei aktivoi vaan rankaisee työn puutteesta. Kehysriihessä hallitus jatkoi valitsemallaan linjalla. Se päätti heikentää irtisanomissuojaa alle 20 hengen yrityksissä ja poistaa määräaikaisuuden perusteen alle 30-vuotiailta työttömiltä. On selvää, että työsuhdeturvan heikentäminen lisää työelämän epävarmuutta. Nämä päätökset vaarantavat sitä luottamusta ja näkymää tulevaan, joilla ihminen voi elämäänsä suunnitelmallisesti rakentaa. Samalla ne osoittavat hallituksen täydellisen osaamattomuuden työmarkkinakysymyksissä. Hallitus on tullut tunnetuksi ihmisten epävarmuutta lisäävistä päätöksistä ja jännitteiden synnyttämisestä työmarkkinoille. Uudet päätökset ovat jatkoa sarjaan aiempia työelämän heikentäneitä päätöksiä. Niitä sitten riittääkin: pakkolait, lomarahaleikkaukset, työttömyysturvan leikkaukset, aktiivimalli, koeajan pidentäminen, takaisinottovelvollisuuden löysentäminen ja työsuhdeturvan heikentäminen pitkäaikaistyöttömiltä. Ministeri Lindströmin mukaan tässä ei ollut kuitenkaan vielä kaikki, vaan aktiivimalli 2.0 on jo valmisteilla. Sinisten mukaan he torppasivat riihessä yleissitovuuden purkamisen, joten tämäkin on ollut pöydällä. Ettei vain olisi niin, kuten edustaja Lindtman täällä totesi, että nuoret pantiin maksajiksi, kun yleissitovuuteen ei koskettu. Hallituksen tähtäimessä ovat myös työaikalait. Kun kuluneena vuonna Suomi on herännyt siihen, että syntyvyys on liian matalalla, niin voi sanoa, että näillä päätöksillä ei ainakaan paranneta nuorten asemaa. Päinvastoin työelämän epävarmuus vain kasvaa. Finanssikriisin jälkeen olemme tilanteessa, jossa nuorten tulot ovat kehittyneet poikkeuksellisen heikosti. Sen taustalla ovat nuorisotyöttömyys ja epätyypillisten työsuhteiden yleistyminen sekä edellisiä sukupolvia heikompi asemoituminen työmarkkinoille. Hallituksen päätökset syventävät tätä epävarmuutta. Päätöksiin liittyy jälleen vakavia yhdenvertaisuuteen liittyviä ongelmia. Hallitus on asettamassa ihmiset erilaiseen asemaan sen mukaan, minkä kokoisessa yrityksessä he työskentelevät. Samoin eri-ikäiset työntekijät joutuvat erilaiseen asemaan. Viime kädessä kyse on perustuslain takaamasta ihmisten yhdenvertaisuudesta lain edessä. Arvoisa puhemies! Suomi on tullut tunnetuksi koulutuksen mallimaana, mutta leikkausten takia olemme menettämässä tämän kruununjalokivemme. Meillä on tässä maassa 80 000 nuorta, jotka ovat teillä tietämättömillä. Nämä yhteiskuntamme ulkoreunalla olevat nuoret eivät ole töissä, koulutuksessa tai varusmiespalveluksessa. Heidän työllistymistään heikentää pitkittynyt työttömyys, alhainen koulutus ja vähäinen työhistoria. Vihreiden edustaja Aalto kyseli nuorisotakuun päivittämisen perään. Uudistuspuolueena SDP on jo tarttunut toimeen. SDP haluaa pitää kaikki nuoret mukana, ja SDP on ainoa puolue, joka on — edustaja Ihalaisen johdolla — tehnyt kattavan, uuden nuorisotakuuohjelman 2.0. Ohjelma ulottuu varhaislapsuudesta ensimmäiseen työpaikkaan asti. Takuu tiivistää nuorille tarjottavaa turvaverkkoa niin, että jatkossa yksikään nuori ei jää vaille toisen asteen koulutuspaikkaa, jatko-opiskelupaikkaa tai työtä. Toivon, että seuraava hallitus tarttuu tähän ohjelmaan. Arvoisa puhemies! Vielä totean työvoimapalveluista ja kasvupalveluista huolenaiheena: