samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-15 Tässä hallituksen esityksessä esitetään Liikenteen turvallisuusviraston, Viestintäviraston sekä myös Liikenneviraston tiettyjen toimintojen yhdistämistä, ja täten siis luotaisiin tämä uusi mainittu virasto eli Liikenne- ja viestintävirasto. Perusteluita tälle on tietysti hyviä, muun muassa todetaan, että tavoite on parantaa hallinnon tuottavuutta ja vaikuttavuutta käyttämällä monipuolisemmin ja tehokkaammin resursseja, pitäisi saada synergiaetuja ja tietysti vastata paremmin muuttuneeseen toimintaympäristöön. Nämä ovat kannatettavia ja hyviä tavoitteita. Mutta mitä tulee tämän uuden viraston, Liikenne- ja viestintäviraston, perustamiseen, niin kiinnittäisin huomiota tämän tulevan viraston sisäiseen organisaatioon ja erityisesti siihen, miten Viestintäviraston alaisuuteen tähän asti kuuluneet tehtävät tullaan tässä uudessa virastossa järjestämään. Kun otetaan huomioon se, että uuteen virastoon siirrettäisiin Liikenteen turvallisuusviraston tehtävät — ja tämä kyseinen virasto on henkilöstömäärältään lähes kaksi ja puoli kertaa suurempi kuin Viestintävirasto —
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-15 maa on sitä hoitanut, riittää minulle mutta ei välttämättä ammattiliikenteelle, jossa vaatimukset ovat huomattavasti kovemmat. Se, mikä kokonaisuuden kannalta on sitten ärsyttänyt, on se, että nämä säännökset, millä verkostoa käytetään, ovat jääneet mielestäni kehityksestä jälkeen. On esimerkiksi kaupunkialueella kaksikaistaisia teitä, katuja, katuja, jossa sitten bussikuski ja bussinkuljetus ja taksi saavat liikennöidä, mutta käyttöaste on varmaan alle 5 prosentin luokkaa. Kyllä bussin liikennöintiä voidaan helpottaa myös siten, että muilla on väistämisvelvollisuus mutta että kaistalla saa ajaa. Yhdysvalloissa esimerkiksi moottoriteillä saa ajaa silloin tietyllä tavalla toista kaistaa, jossa liikenne kulkee nopeammin — jos henkilöautossa on useampi kuin kaksi henkilöä. Samoin sitten on ihmetyttänyt se, miten monissa maissa annetaan ajokortti 16-vuotiaalle, mutta Suomessa sen ikäisiä vanhemmat saavat sitten viedä erilaisiin tilaisuuksiin, jääkiekkoharjoituksiin ynnä muihin. Tämä puoli — tekisi mieli sanoa — vaatii myös tarkastelua, jotta verkko saataisiin järkevään käyttöön. Mutta sitten
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-15 Historian pyörät pyörivät, ja joskus palataan takaisin alkupisteeseen. Ei nimittäin ole sattumaa, että liikenne ja viestintä ovat samassa ministeriössä, samassa valiokunnassa ja pian myös samassa virastossa. Nykyaikainen tietoliikenne nimittäin syntyi alkujaan junaliikenteen tarpeisiin, kun asemien välille tuli tarve välittää tietoja junien liikkeistä. Liikenteen ja viestinnän yhteys on jälleen ajankohtainen kun digitalisaatio on mullistamassa myös perinteisen liikenteen rakenteita ja liiketoimintamalleja vähintään yhtä perusteellisesti kuin juna aikanaan tai polttomoottori tiestössä. Jo nykyaikaiset henkilöautot ovat yhtä paljon tietotekniikkaa kuin ajoneuvoja, 2020-luvun autonomisista autoista, laivoista ja lentolaitteista nyt sitten puhumattakaan. Ja siinä maailmassa, 2020-luvulla,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Kasvilla oli erinomainen puheenvuoro: näin näitä hallinnon uudistuksia täytyy tehdä ja seurata sitä kehitystä, mikä yhteiskunnassa on väistämätöntä, ja silloin kun kaikki tehtävät ovat saman viraston alla, niin kyllä se johtaminen ja koordinaatio on aina parempaa kuin eri virastojen alla oleva toiminta. Minun mielestäni ministeri on pannut tuulemaan ja erinomaisia uudistuksia on tehty nimenomaan tällä hallituskaudella. Itse olen iloinen siitä, että liikenne on saanut ikään kuin aika uuden aseman koko yhteiskunnan kehittämisessä ja nimenomaan suuret liikennehankkeet eivät ole pelkkiä liikennehankkeita, vaan ne ovat myös elinkeinoelämän kehittämishankkeita, asumisen kehittämishankkeita ja muita.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Sen verran vielä liikenteestä lisää, että alemman tieverkon osalta on syytä muistaa se, että tämän päivän Suomessa meillä edelleen on olemassa se mahdollisuus, että joka puolella Suomea meillä löytyy erittäin päteviä, osaavia urakoitsijoita, jotka pystyvät alemman tieverkon kunnon hoitamaan. Omasta kotimaakunnastani ja sillä kokemuksella asiaa tarkastellen uskon ja uskon ja olen ihan varma siitä, että näillä urakoitsijoilla, jotka asuvat siellä paikan päällä, on se tietotaito ja ennen kaikkea osaaminen ja kalusto. Tänä päivänä on niin, voi sanoa, että me emme enää tarvitse kovin paljon lisää mitään uusia ideoita siihen hommaan. Totta kai digitekniikka helpottaa esimerkiksi urakointisopimuksia ynnä muuta tällaista byrokratiaa, mutta se iso kuva on kuitenkin esimerkiksi puutavaran kuljetuksissa se, että kun sääolosuhteet muuttuvat, niin nykyinen urakoitsijaporukka pystyy reagoimaan siihen tienhoitoon erittäin nopeasti: jopa ihan muutamien minuuttien varoitusajalla, jos tilanne huononee, pystytään tieverkko laittamaan nopeasti kuntoon. Toivon, että tämä asia huomioidaan nyt uuden lain voimaan tullen entistä paremmin, koska se on se ongelma, joka on maaseutukunnissa aiheuttanut suurta huolta. Esimerkiksi koulukuljetusten ja hätäkuljetusten — paloautojen, pelastuslaitoksen käyttämän kaluston — kohdalla on monessa tapauksessa jäänyt vähän kesken se meneminen, kun tie on ollut huonossa kunnossa. Näin ei saa käydä. Meillä on siihen olemassa tekniikka, meillä on osaaminen, meillä on kalusto — sinällään ei ole ongelmaa. Toinen asia, mikä on huomioitava myös, on se, että rataverkkoa kehitetään, niin nimenomaan raskaat kuljetuksethan pitää mahdollisuuksien mukaan saada sinne rautapyörille, ja sitten toivon, että tulevaisuudessa saataisiin vihdoin ja viimein sisävesireittien käyttö paljon paljon runsaammaksi kuin se tänä päivänä on. Totta kai se, että me olemme venäläisistä riippuvaisia Saimaan kanavan takia, on meille semmoinen asia, josta me emme näköjään millään pääse irti. Jos meillä olisi kansakuntana viisautta, niin meidän pitäisi rakentaa kylmästi Kymijoen kanava, hakea siihen TEN-verkosta rahaa, ja yhtä lailla rakennettaisiin Jäämeren yhteys, koska pitkässä juoksussa tosiasia tässä maailmassa on kuitenkin se, että katsokaapa kaikkia niitä valtioita, joilla on ollut mahdollisuus harjoittaa sisävesiliikennettä, istukaapa vaikka Tonavan rannalla hetken aikaa: Mitä siellä tapahtuu? Siellä menee toki iso, leveä joki, jossa on likaista vettä, mutta siellä on myös valtava jokiliikenne, aivan valtava liikenne. Kuvitelkaapa sellaisen liikenteen nousevan maanteille. Siitähän tulisi täydellinen liikennekatastrofi. Elikkä siellä on osattu tämä homma käyttää, ja kun niin on tehty Venäjällä, niin tehdään Ruotsissa, niin tehdään Saksassa,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Kaksi pientä asiaa vielä. Pidän hyvänä, että tässä hallituksen esityksessä on, kuten edellisessäkin Liikennevirasto-laissa, 1 §, jossa on mainittu alueiden ja elinkeinoelämän tasapuolinen kehittäminen. Se on erittäin tärkeätä, että virasto tuntee tämänkin asian ja kun näitä suunnitelmia tehdään, niin otetaan sitten Lappi huomioon, otetaan Länsi-Suomi huomioon, otetaan pääkaupunkiseutu huomioon, Etelä-Suomi ja tietenkin Itä-Suomi, että kaikki nämä tulevat tasapuolisesti otettua huomioon ja suunnitelmat ovat kattavia. Toinen asia, mihin haluaisin vielä kiinnittää huomiota: Näitä uudistuksia kieltämättä on nyt aika paljon. On maakuntauudistus — siellä on liikenne merkittävässä roolissa — ja kun sitten meillä tulee nämä virastouudistukset, luulisin, että valiokunnassa saattaisi olla hyvä katsoa, että nämä vastuut on kohdennettu selvästi jollekin tietylle taholle, ettei käy niin, että on kahta tai kolmea eri tahoa, minne sittenkin vastuut ikään kuin kaatuvat ja kohdistuvat, koska tämmöisestä kaksipäisestä tai kolmepäisestä johtajuudesta ei käytännössä kyllä hyvä seuraa. Toivon, että nämä vastuukysymykset sitten valiokunnassa — mikäli niitä on tarve jollakin tavalla muotoilla uudelleen — ovat yksiselitteiset ja kohdennetut suoraan tietylle taholle.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 pieneen huomioon tämä vesiliikennemahdollisuus. Muuten tältä osin, tähän uudistukseen liittyen ja kaikkeen siihen, että liikennepolitiikka tulee uudistumaan ja tulee kokemaan todella isoja muutoksia — ja niihin mahdollisuuksiin pitää tarttua — kaksi isoa asiaa minun mielestäni pitää muistaa pitää mielessä, ja ne ovat osittain toteutumassa. Ensimmäinen on se, että pitää olla pitkäjänteisyyttä, pitää olla pitkät näköalat ja pitää olla suunnitelmallisuutta ja yhdessä tekemistä. Tässä on tehty liikennepolitiikassa hyvin paljon hyviä strategioita: niitä tulee ja menee, ne pistetään hyllyyn, sitten kymmenen vuoden päästä tehdään taas jonkun liikennemuodon uusi strategia. Kyllä tähän pitää saada jämäkkyyttä, ja siinä varmaan tämä virastouudistus osittain tätä tavoitetta palvelee. Mutta se toinen seikka, mihinkä täällä aikaisemmin edustaja Myllykoski jo viittasi, on, että kun tehdään näitä isoja yhteiskunnallisia uudistuksia, puhutaan sitten sotesta tai puhutaan vaikka energiaverkosta tai puhutaan liikennepolitiikasta, niin kyllä täytyy muistaa se, että kun me edustamme täällä kansanvaltaa valtiopäiville kokoontuneena eduskuntana, meidän kyllä pitää kantaa huolta siitä, mikä on julkisen vallan ja julkisen sektorin rooli näiden uudistuksien vetureina, ohjaajina ja isäntinä. Elikkä ei saa olla liian innokas ja mennä siihen, että julkinen sektori ja kansanvallan rooli niin liikennepolitiikan kuin muidenkin uudistusten viimekätisenä ohjaajana ja moottorina ei säilyisi. Siitä kannan välillä huolta, kun on innokkuutta vähän
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Nythän meillä on lopullista päätöstä vaille Kimolan kanavahanke, ja toivon, että hallitukselta löytyy ymmärrystä siihen lisärahoitukseen, mikä Kimolan kanavan yhteydessä on. Siellähän vanhat nippunosturit uusitaan. Se, että tuleeko aikanaan Kymijoen kanavointi sitten, niin kuin tuossa edustaja Hoskonen arvioi, on varmaan tulevaisuutta, mutta tällä hetkellä ainakin tämä Kimolan kanavahanke on tärkeää saada eteenpäin, ja
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-15 näin ollen vientimme ja yleensäkin elon kannalta erittäin tärkeä väylä. Saimaan kanavan sulkuportit tulisi uudistaa. Niitä sulkualtaita tulisi pidentää, ja siihen tarvitaan lähitulevaisuudessa valtion rahoitusta. Jos näitä toimia, huoltotoimia ja kehitystoimia, ei siellä tehdä, on suuri vaara, että
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Siinäpä se juuri on, mitä edustaja Kopra sanoi. Meillä ovat nämä sulkuvälit liian lyhyet jo tänä päivänä, ja se laivakalusto, millä tällä hetkellä sisävesillä kuljetetaan, on erittäin vanhanaikaista. Tässä on kaikista kummallisinta se, että meiltä löytyy tästä maasta valmiit suunnitelmat uusien sisävesilaivojen rakentamiselle, täysin valmiit piirustukset suomalaista huipputekniikkaa, kulkee kesällä ja talvella, ei tarvitse mitään avustajia talvellakaan sisävesillä kulkiessaan, koska se murtaa itse väylänsä auki, pystyy kuormaamaan, lastaamaan lähes itsenäisesti, käytännöllisesti katsoen tekniikaltaan suomalaista huipputekniikkaa ja käytännöllisesti katsoen lähes huoltovapaata. Se huolto, mikä tehdään, on nopeasti tehtävissä, valtava kuljetuskapasiteetti lisää. Tämä on jäänyt täysin olemattomalle huomiolle. Arvoisat edustajakollegat, kun seuraavan kerran menette kuuntelemaan metsäteollisuuden seminaaria jonnekin juhliin, kuunnelkaapa, mitä isot metsäteollisuuden pomot tänä päivänä valittavat siellä. Ensimmäinen valituksen aihe on yleensä peitellysti sanottuna se, että me häviämme kilpailijamaille kuljetuskustannuksissa. Nimenomaan, kun kumipyörille kaikki on siirretty, se on tänäkin keväänä osoittanut sen tuhannen kertaa, että kelirikon takia meillä seisovat isot tehtaat kohta raaka-ainepulan takia. Kustannukset nousevat koko ajan, kun esimerkiksi Ruotsissa, joka tekee myös sisävesikuljetuksia ja rautatiekuljetuksia, kustannukset laskevat ja he menevät meistä kilpailussa ohi. Saman tekee Saksa, samoin tekee Venäjä. Siellä valtavia määriä kuljetetaan ja yksikkökustannus on todella pieni. Tästähän metsäteollisuus koko ajan meille itkee. Ottakaa huomioon esimerkiksi vaikka biovoimalaitos. Iso laiva pystyy kuljettamaan 10 000 kuutiota haketta kerralla. Laskekaapa rekkakuormina 100 kuutiota per rekka, miten valtava kapasiteetti yhteen laivaan sisältyy, ja kaikki kotimaista tekniikkaa. Tätä minä olen ihmetellyt. Arvoisa rouva puhemies! Rohkenin ottaa tämän esille, koska tämä minua kiusaa niin valtavasti. Meillä on maailman paras sisävesiverkosto. Ei missään muussa maailman maassa tällaista sisävesireitistöä ole kuin meillä on, ei missään, ja me täällä vain rakennamme yhä parempia teitä. Niitä tarvitaan autoliikenteelle. Mutta minkä tautta me raskasta liikennettä emme voisi siirtää sinne, missä se kuljetus on kannattavaa ja ennen kaikkea ympäristöystävällistä? Se on maailman paras ja ympäristöystävällisin kuljetusmuoto.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-05-15 Liikenteen ja viestinnän yhä suurempi integraatio toisiinsa on juuri se, mistä edustaja Kasvi täällä mainitsi, ja se tulee synnyttämään meille merkittävää muutosta liikenteen palveluihin ja markkinoihin. Tällä virastouudistuksella pyritään huolehtimaan siitä, että meillä syntyvät palvelut yhden luukun periaatteella nimenomaan digitalisaation ja lupa‑ ja sääntelymenettelyiden osalta yhteen paikkaan. Samanaikaisesti väyläverkosta meillä on entistä enemmän huolta tulevaisuudessa. Meillä kasvaa korjausvelka, meidän kykymme huolehtia meidän kehittämisinvestoinneistamme on selkeästi heikentynyt, ja meillä on tarvetta tehostamiseen, kun me puhumme meidän väyläverkkomme omistamisesta. Virastouudistuksessa on tarkoitus huolehtia siitä, että meillä toisaalta vahvistuu meidän väyläverkkomme osalta meidän kunnossapitomme, omistajuutemme ja kehittämisemme ja että meillä sitten samanaikaisesti myöskin vahvistuu se, että vastaamme ajan palveluihin. Virastouudistusta ei kuitenkaan tule nähdä yksinään, vaan sen rinnalla kulkee yksityistielain muutos, maantielain muutos ja moni muu asia, jotka tukevat tätä isoa kokonaisuutta. Onkin tärkeää, että nämä viedään yhtäaikaisesti eteenpäin. Virastouudistus ei itsessään tuo lisärahaa mutta tehostaa toimintaa ja tuottaa myöskin reaaliaikaista tietoa merkittävästi. Myöskin laki liikenteen palveluista tukee sääntelyn osalta rekistereiden pitoa. Tämän virastouudistuksen yhteydessä ei synnytetä yhtään osakeyhtiötä osaksi virastouudistusta, eikä virastojen sisällä ole yhtään osakeyhtiötä. Tätä ei ole tehty kovalla kiireellä vaan tätä on tehty kahdessa vaiheessa ja tätä on tehty henkilöstön voimalla yhteistyössä. Ehkä siksi se on myös ollut niin yksimielinen ja yksituumainen. Ensimmäinen vaihe on tehty nimenomaan virastojen omasta toimesta, joka on käynnistetty marraskuussa 16 ja sen jälkeen vasta on käynnistetty ministeriön vaihe, joka sitten on vastannut tähän esitykseen. Tämä mahdollistaa myöskin sen, että me pystymme huolehtimaan kokonaisuudesta paremmin. Suomi tarvitsee lisäväyliä ja lisää rahoitusmalleja. Tämä on yksi väylä, jota kautta me voimme toimia tehokkaammin. Tämä ei sinänsä yksin ole siihen ratkaisu. Vesiliikennelakia olemme uudistamassa ja sen me tuomme eduskuntaan syksyllä. Elikkä vesiliikenne ei ole tästä unohtunut vaan on yksi osa tätä koko pakettia, jota vielä tällä hallinnon kaudella tuodaan osana tätä tätä kokonaisuutta. Kimolan kanavan osalta voin sanoa, että se on suunnitteluvaiheessa ja Liikennevirasto on siihen vahvasti sitoutunut. Saimaan kanavan sulkujen uusiminen on käynnissä, ja lisää kehittämissuunnitelmia senkin osalta on tällä hetkellä menossa. Digitaalisen infran osalta, josta edustaja Hoskonen myöskin täällä mainitsi, on tulossa nytten kevään aikana vielä strategia. Sitten myöskin viemme eteenpäin 5G:n osalta taajuusratkaisuja, joilla mahdollistetaan myös, että toimiala tekee lisäinvestointeja tähän erittäin kriittiseen digitaaliseen infraan. Haluan kiittää kaikkia edustajia näkökulmista ja keskustelusta. Kiitoksia myöskin tämän esityksen vastaanotosta.
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 ja se on siellä varmaan 30 vuotta ollut. Että jos nyt vastaavasti noille kanaville käy samalla tavalla, niin se on hukkaan heitettyä rahaa. Sitten siitä puun uittamisesta vielä, että kustannuksia tulee muuten sitten paljon, kun aletaan niitä vierittämään sinne vesistöön. Ne joudutaan nostamaan sieltä, ja suurin piirtein 2 euroa kuutio on pelkästään tämmöinen, kun se nostetaan sieltä järvestä auton kyytiin, johonka se joudutaan kuitenkin nostamaan, kun se viedään tehtaalle. Elikkä ne kustannukset eivät tule todellisuudessa tippumaan. Ainakin näin minä olen oppinut tuolla Keski-Suomessa. Jos muuallapäin Suomessa on erilaista, niin sitten voi olla.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Käsittelemme nyt uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotukiesitystä. Niin kuin täällä edustaja Sarkkinen totesi, kaikissakin olosuhteissa nämä ovat pitkässä juoksussa välivaiheen ratkaisuja. Viime vuonna sähkön syöttötariffeja maksettiin 226 miljoonaa euroa. Tästä valtaosa, 196 miljoonaa euroa muistaakseni, meni tuulivoimalalaitoksille ja 28 miljoonaa metsähakkeeseen. Tukea on pidetty jossain määrin kalliina ja liiaksikin tuulivoimaan suuntautuneena. Vika ei liene kuitenkaan itse tuulivoimassa vaan siinä, että uusiutuvan energian lähteet, aurinko ja muut vastaavat, eivät ole olleet riittävän kilpailukykyisiä näissä hankkeissa. Uusi järjestelmähän perustuu siis huutokauppaan, jonka tavoitteena on kohdella eri energiamuotoja tasapuolisemmin. Vesivoima on tämän tuen ulkopuolella, ja se oli harkittu teko monistakin syistä johtuen, eikä vähiten siitä syystä, että EU-säädöksetkin saattavat tulla tässä asiassa vastaan. Valmistelujen eri vaiheissa myös pohdittiin koko tukijärjestelmän uudelleenharkintaa ja uudelleen miettimistä. Tähän ei nyt kuitenkaan tällä kertaa päädytty. Tuen kustannuksia on ennakkoon vaikea tietysti arvioida, mutta talousvaliokunnan arvioiden mukaan, kuultujen asiantuntija-arvioiden mukaan, haarukka on noin 120—360 miljoonaa euroa 12 vuodelle jaksotettuna, ei siis vuosittain. CHP-laitosten toiminnan turvaamista talousvaliokunta halusi monessa yhteydessä korostaa ja myös niiden irrottautumista kivihiilen käytöstä. Tuesta siis noin 90 miljoonaa euroa suunnataan tukeen, jolla kannustetaan nopeutetussa aikataulussa kivihiilen käytöstä luopumiseen. Tässä mielessä on hyvä, että kannustinpaketissa korostetaan riittävällä tavalla uusien, hiiltä korvaavien teknologioiden mahdollisuuksia energiamurroksen keskellä. Valiokunta korosti yleisemminkin, että tukien painopisteen tulee siirtyä tuotantotuesta uusiin, innovatiivisiin teknologian ratkaisuihin tulevaisuudessa. Talousvaliokunnan mietintöön SDP:n talousvaliokunnan jäsenten aloitteesta lisättiin kohta, joka kuuluu näin: ”Valiokunta pitää tärkeänä, että kannustintuki laajennetaan kohdistumaan myös muihin kuin nykyisin hiiltä käyttäviin energialaitoksiin, jotka tuen avulla kehittävät ja ottavat käyttöön hiiltä korvaavia ja päästöjä vähentäviä teknologioita.” Tämä laajentaisi tämän tuen merkittävyyttä ja käyttöä. Näillä lisäyksillä, kuten valiokunnan puheenjohtaja täällä oikein totesi, SDP:n talousvaliokunnan ryhmä saattoi hyvin yhtyä tähän valiokunnan mietintöön.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 On tietenkin harmi, ettei kokonaisuudessaan varmasti talouden reunaehtojen puitteissa pystytty saamaan sitä terawattien kokonaismäärää suuremmaksi, mutta se alkuperäinen 2 terawattia oli ihan siedettävä. No, poliittisten neuvotteluiden jälkeen sitten vielä valiokunta-aikana siitä otettiin osio kivihiililaitoksille, jotka korvaisivat omaa toimintaansa uusiutuvilla energiamuodoilla. Täytyy tietenkin muistaa, että suuri osa Suomen energialaitoksista on jo aika päivää sitten siirtynyt pois kivihiilen kaltaisista saastuttavista polttoaineista, mutta valitettavasti meidän suurimmat kaupunkimme edelleenkin nojaavat kivihiileen, ja me nyt haluamme sitten tämänkin lain myötä tarjota heille mahdollisuutta ja kannustaa, oikeastaan pakottaa heidät luopumaan kivihiilestä. Se on myös kansainvälisesti merkittävä asia Suomelle, että myös suurimmat kaupungit vihdoin luopuvat kivihiilen käytöstä. Itse tästä lakipaketista vielä: Jonkin verran kritiikkiä on herättänyt vaikkapa teknologianeutraalisuus, mikä on aika yllättävä asia, koska eduskunta kuitenkin aikaisemmassa vaiheessa varsin suurella enemmistöllä oli sitä mieltä, että se täytyy kilpailuttaa teknologianeutraalisti. Ja silloin kun tehdään se teknologianeutraalisti, niin täytyy ymmärtää, että ne, keillä on jo tehokkuus ja tuottavuus parhaimmissa lukemissa, tottahan toki pärjäävät hyvin siinä kilpailussa. Se, jos kritisoi tätä lakia tuulivoiman tuesta, on jälkijättöistä. Olisi kannattanut kritisoida aikaisemmin energia- ja ilmastostrategioita ja muita linjauksia, kun on tehty päätös siitä, että toimitaan teknologianeutraalisti. Jos halutaan toimia muulla tavalla, niin pitäisi koko se järjestelmäpohja rakentaa eri tavalla ja kilpailuttaa sitten koreissa niitä tai millä tavalla tahansa, mutta silloin se vaatisi aivan erilaista peukalointia. Minun mielestäni on erittäin tärkeää, että tämä laki nyt saadaan voimaan ja se tulee tulee käsittelyyn. Monet uusiutuvan energian investoinnit ovat odottaneet tätä, ne ovat odottaneet tämän harmillisen viivytyksen ajan. Olen myös erittäin tyytyväinen siitä, että sosiaalidemokraatit tulivat tähän tähän mietintöön matkaan. Uskoakseni kuitenkin tämän salin yhteinen tavoite on, että Suomessa olisi mahdollisimman paljon uusiutuvaa energiaa. Me olemme erittäin kunnianhimoisia siinä, meillä on paljon hyviä asioita siinä. Pidän erittäin tärkeänä myös, että meidän teollisuutemme laajasti pystyisi miettimään uusia uusiutuvan energian
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Ihan hyvä mietintö tästä tuli. Tiedän, että näihin liittyy valtava määrä erilaisia paineita. Suurteollisuus ja suuret yhtiöt painavat päälle ja näkisivät tietysti mielellään, että kaikki tukipolitiikka tukisi heidän bisnestään ja se taas sitten olisi muilta pois. Se on ihan normaalia taloustoimintaa yhteiskunnassa, ei sitä kannata säikähtää. Mutta se, mistä minä olen hieman murheellinen, mietintö sinällään on hyvä, niin me olemme itse ajamassa energiapolitiikkamme monella, monella pienellä teolla siihen suuntaan, että CHP-voiman, yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon, toimintaedellytyksiä pikkuhiljaa heikennetään. Tietysti siihen erittäin paljon vaikuttaa tämä kansainvälinen energiahinta. Aina toimimme sähkön hinnassa ja muissakin asioissa kansainvälisillä markkinoilla. Se on meidän huomioitava. Mutta Suomen tulee pitää omassa politiikassaan tänä päivänä, ja tulevina vuosina tulevienkin eduskuntien, huoli siitä, että tässä maassa säilyy vahvana tämä yhteinen viisautemme sähkön- ja lämmöntuotanto yhteisissä samoissa laitoksissa, koska sillä saavutetaan se valtava hyöty. Tämä laitosten hyötysuhde nousee reilusti yli 90 prosentin. Kaikki lämpö otetaan talteen esimerkiksi lämmittämään taajamia tai teollisuuden hyötykäyttöön, ja sitten sähkö tulee yhteiskunnan yhteiskunnan sähköverkon kautta kaikkien meidän käyttöön. Ja tässä on se loistava idea, kun meillä kuitenkin niitä kylmiäkin talvia vielä on: se toimii äärimmäisen hyvin säätäen tämän yhteiskunnan energiantarvetta silloin, kun on kova pakkanen ja tarvitaan paljon lämpöä, ja samalla se CHP-voimala tuottaa sitä paljon kaivattua sähköä, jota sitäkin menee aina parhaiten silloin, kun on kova pakkanen. Silloinhan aina käytetään paljon sähköäkin. Nämä kulkevat käsi kädessä. Vajaa kaksi ja puoli vuotta sitten tammikuussa oli Suomessa tilanne, että sähkönkulutus oli meillä suuri, kun oli kova pakkanen, ja talouselämäkin toimi kohtuullisen hyvin, ja meidät pelasti vain ja ainoastaan se, että sillä hetkellä oli markkinoilta saatavissa, naapureiltamme ostettavissa sähköä, niin että sähköverkko ei kaatunut. Tästä viisastuneena kannattaisi nyt Suomen ottaa ihan itseään niskasta kiinni ja pitää huoli siitä, että tässä maassa on riittävästi sähkön- ja lämmöntuotantoa, joka perustuu nimenomaan CHP-tekniikkaan, ja sitten siitä, että laitetaan nämä sähkövoimalat, sähköntuotantolaitokset, kaikki voimalaitokset siihen kuntoon, ja tarvittaessa rakennetaan vaikka lisää, että olemme omavaraisia energiantuotannossa. Sellaiselle valtiolle, joka ei ole omavarainen energian-, sähköntuotannossa, ei
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa puhemies! Perussuomalaiset kannattavat puhdasta energiaa ja kannattavat reilua ilmastopolitiikkaa. Esimerkiksi vaatimus siitä, että meidän pitäisi — kun vain 6,7 prosenttia sähköstä tuotetaan kivihiilellä — kokonaan luopua siitä, vain lisää pienipalkkaisen ihmisen elinkustannuksia. Ja ottaen huomioon sen, että meidän tulee pitää huolta, että nimenomaan teollisuuden työpaikat pysyvät Suomessa, ja olla kilpailukykyisiä siinä, koska muuten ne siirtyvät muualle ja päästöt maailmanlaajuisesti vain kasvavat. Jos me kaikki päästöt laskemme yhteen, mitä Suomesta tulee koko maailmaan, niin se on vain 13 promillea, joten meidän kannattaa toimia hyvin järkevästi. Perussuomalaiset esittävät tämän lain hylkäämistä. Perussuomalaiset korostavat, että uusiutuvien energialähteiden tuotantotukea tärkeämpää olisi panostaa tuotekehitys‑ ja tutkimusrahoitukseen sekä investointitukiin. Tai matkailuun. Meillä on äärimmäisen raikas ilma Suomessa, jota ihan Saksasta asti tullaan ihailemaan — puhumattakaan Kiinasta. Uusiutuvan energian tuki, noin 300 miljoonaa euroa, on valtavan iso summa, ja tämä on käytännössä tuulivoimatuki kakkonen. Suurin osa tästä tuesta tulee menemään tuulivoimalle. Esitys ei kuitenkaan ole teknologianeutraali, vaikka täällä toisin on väitetty. Siitä on rajattu pois muun muassa vesivoima ja käytännössä myös sähköä ja lämpöä tuottavat laitokset.
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-15 En voi sanoa henkilökohtaisesti olevani erityisen iloinen siitä, että tämä on se valittu polku, jolla torjumme ilmastonmuutosta, mutta tämäkin on parempi kuin se, että emme tekisi mitään. Me päädymme näihin tukiin. Mainittakoon, että tämä tuki täyttää hyvän tuen kriteerit sillä, että se on määräaikainen, sillä on selkeä yhteiskunnallinen peruste ja se on markkinaehtoinen niin, että se kilpailutetaan. Mutta siitäkin huolimatta uusiutuvan tukeminen ei taatusti ole se kustannustehokkain tapa torjua ilmastonmuutosta. Mutta tähän me päädymme, koska vahingon aiheuttaminen on yhä edelleen aivan liian halpaa. Toisin sanoen niin kauan kuin hiilidioksiditonni saastutettuna on niin halpa, ei synny edellytyksiä sitten taas uusiutuvalle energialle markkinaehtoisesti lähteä liikkeelle. Jos me tarkastelemme tätäkin tuen suuruutta, niin jos arvioidaan sen olevan vaikka 20 miljoonaa vuodessa eilisen päästöoikeuden hinnalla, sillä rahalla voitaisiin poistaa päästöoikeusmarkkinoilta noin 100 000 suomalaisen päästöt vuosittain. Tämän uusiutuvan energian tuen varsinainen ongelma on siinä, että koska se on päästökaupan alainen järjestelmä, nämä päästöoikeuksien määrät eivät vähene, ja jos näitä päästöoikeuksia ei käytetä Suomessa, ne käytetään jossain muualla. Toisin sanoen tämä tuki tässä muodossa ei tällä hetkellä vähennä päästöjä, mutta se on silti tarpeellinen sen tähden, että se mahdollistaa sen, että teknologia etenee, ja koska siihen on nyt yritysten järkevää panostaa, toivottavasti sen tuotantokustannukset laskevat niin paljon, että se lähtee joku päivä markkinaehtoisesti liikkeelle. Mutta, jälleen kerran tämän sanottuani, meillä on väärä polku. Meidän ei tule tukea, meillä ei ole kyse siitä, että meillä ei ole riittävästi uusiutuvaa energiaa. Meidän varsinainen ongelmamme on siinä, että me synnytämme liikaa ilmastopäästöjä. Me synnytämme liikaa ilmastopäästöjä sen takia, että päästöjen synnyttäminen on liian halpaa, ei pelkästään niin, että se on markkinaehtoisesti liian halpaa, vaan me jopa tuemme sitä. Ja nyt päästään tähän syksyllä esitettävään hiilivoimaloiden alasajotukeen. Mistä ne resurssit sitten haetaan? Sen sijaan, että me vähentäisimme fossiiliselle polttoaineelle annettuja tukia, että sieltä kerättyjen säästöjen avulla vähentäisimme hiilenpolttoa, niin ei, sekin poistetaan tästä ainoasta asiasta, joka tätä kautta on hidastamassa ilmastonmuutosta pitkällä aikajänteellä. Todella toivon, että jatkossa emme menisi tätä polkua pitkin,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Valitettavasti tämä hallituksen esitys on sen verran kehno, ettei sitä voida auttaa kuiville edes pykälämuutosesityksillä, ja vasemmistoliiton ja vihreiden vastalause veisi tätä suorastaan huonompaan suuntaan. Nyt ne yritystuet sitten vihreille kelpaavat, kun niillä toisaalla tehdään populismia. Yritystuet kelpaavat vihreille, kun se sopii vihreään ideologiaan. Tämän esityksen ongelmana olisi entistäkin suurempi lasku veronmaksajille, kun päinvastoin energiaa pitäisi halpuuttaa. Näissä asioissa pitäisi olla käytännönläheinen eikä noin ideologinen.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Siksi pidänkin tätä esitystä niin epäonnistuneena, sillä tähän tavoitteeseen ei olla päästy. Tässä ei ole mukana vesivoima, kuten edustaja Huhtasaari tuossa aiemmin mainitsi. Tietysti sitten on tämä näkyvä seikka, että tuulivoimafanaatikot käytännössä tällä tavalla jatkavat tuulivoimatariffeja ja tuulivoiman tukemista. Tuulivoiman rakentaminen häiritsee oikeasti useita maaseudun asukkaita, koska sitä rakennetaan liian lähelle asumuksia. Tämä on asia, johon olisi tässä yhteydessä kyllä toivonut hallituksen puuttuvan, mutta eihän näin tuulivoimamyönteinen hallitus sellaista ilmeisesti edes harkinnut. Kuitenkin se pointti, minkä haluan tähän keskusteluun tuoda, on, että koska trendinä on nyt kuitenkin tavoitella hiilidioksidipäästöneutraliteettia ja se on tässä se punainen lanka, niin ihmettelen sitä, miksi tässä järjestelmässämme ei huomioida ydinvoimaa. Kun puhutaan siitä, että tämä on niin markkinaehtoinen ja niin markkinaneutraali ja näin, niin eihän se sitä ole, vaan oikeasti, kuten edustaja Hoskonen tuossa aiemmin hyvin otti esiin, myös omavaraisuuden kannalta ydinvoima olisi aika tärkeä energiamuoto meille korostaa näissä energiakeskusteluissa. Ydinvoima on todennäköisesti meidän paras puhtaan energian lähteemme. Ydinvoima siis tulisi olla tässä mukana. Ydinvoima on, kun tähän hiilidioksidipäästöneutraliteettiin pyritään, varsinkin ensivaiheessa kaikkein tehokkain tapa vähentää hiilidioksidipäästöjä. Sitten tulee tietenkin se toinen vaihe. Tässä kun tämän kerron, niin tulee helposti väärinymmärretyksi — kun tulee se toinen vaihe, jossa sitten on teknologian kehitys, jonka kautta todennäköisesti voidaan siirtyä uusiin energiamuotoihin — mutta nyt kun eletään tavallaan ensivaiheessa, niin ydinvoima on se, mihin kannattaisi keskittyä. Ydinvoiman korvaaminen ei ole oikein mahdollista kuin fossiilisilla polttoaineilla. Tästähän meillä on traagisimpana esimerkkinä
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Tuulivoimasta sen verran, että minun mielestäni se on täysin järjetöntä, koko sen tukeminen, koska meillä suurin käyttötarve sähkölle on talvella: Silloin on pakkasta ja hyvin tyyntä, tuulivoimalat eivät tuota yhtään mitään. Päinvastoin niitä joudutaan lämmittämään silloin, elikkä sinne joudutaan syöttämään sähköä. Elikkä tämä ei pelasta mitään, ei se pelasta maapalloa eikä Suomea, ja huoltovarmuus päinvastoin heikkenee näillä järjestelmillä. sen verran, että säätövoimana siinä käytetään yleensä vesivoimaa taikka ostovoimaa, ehkä ydinvoimaakin. Kun se syöttöpiste muutetaan, niin siirtomaksit valitettavasti nousevat tällä tavalla koko ajan, ja se tulee kansalaisten maksettavaksi. Jos näitä rahoja, joita tuhlataan tuulivoiman tukemiseen, käytettäisiin esimerkiksi vesivoimaan, turbiinien uusimiseen, saataisiin moninkertainen tuotto. Ne voimalat ja padot kuitenkin ovat siellä, ei niitä pureta. Viitasaarella on yksi paikka, ja siitä on tehty museo.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-15 aikaisemmin täällä salissa on lähes yksimielisesti hyväksytty Suomea ohjaavat EU:n yhteiset ilmasto- ja energiapoliittiset tavoitteet sekä kansallinen energia- ja ilmastostrategia ja myös muun muassa Pariisin sopimus. Silti täällä hylkäysesityksessä vastustetaan muun muassa edullisinta sähköntuotantoa eli tuulivoimaa. Perussuomalaiset näkevät asian näin, että kalliimmalla vaihtoehdolla sähköä on tuotettava. Vastalauseessa vihreät ja vasemmisto vastustavat kivihiilen alasajoa. Minulle ei ole vielä selvinnyt tässä, mitä minä olen täällä eduskunnassa ollut, että mikä on se oikea energiamuoto vihreillä, onko se sitten kivihiili — en ota sen enempää kantaa. Mutta kannattaa muistaa yksi tärkeä asia: energian hinta on nyt ja tulevaisuudessa aina poliittinen päätös. Siksi tällä teknologianeutraalilla kilpailutuksella pyritään tasapuoliseen kohteluun, eikä puhuta pelkästään tuulivoimasta, niin kuin täällä monessa puheenvuorossa on tullut esille. Siitä olen samaa mieltä, mitä Taviokin toi esille, että vesivoima on kaikkein puhtainta energiaa ja sen jälkeen tulee ydinvoima, mutta tässä kilpailujärjestelmässä niitä ei ole tietenkään. Vesivoima on suljettu, koska siinä menee vähintään kymmenen vuotta ennen kuin saadaan joku Vuotos-allas aikaiseksi, ja ydinvoimaa ollaan rakentamassa, niin että niissä täytyy sitten eri järjestelmät olla olemassa, ja sen jälkeen tulevat aurinko- ja tuulivoimalat ja niin edelleen. Ja edustaja Hakkarainenkin kyllä totesi, että silloin kun tarvittaisiin sitä tuulivoimaa, aurinkovoimaa tammikuussa, niin
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa puhemies! Vastaan edustaja Mölsälle. Kannattaa lukea se meidän vastalauseemme, niin ei tule sitten sanottua vääriä asioita siitä, mitä siinä lukee. Emme siis vastusta missään tapauksessa kivihiilen alasajoa, vaan esitämme, että mikäli tämmöinen paketti kivihiilen nopeutetun alasajon tukemiseksi tarvitaan, niin se rahoitettaisiin muusta kuin siitä, että pienennetään tätä kilpailutusta, esimerkiksi karsimalla fossiilisen energian tukia, jolloin sillä olisi myös sitä kautta myönteinen päästö-, ympäristö- ja ilmastovaikutus. Eli itse asiassa vastalauseemme perustuu siihen, että kannatamme hallituksen alkuperäistä esitystä. Hallituksen alkuperäinen esitys oli 2 terawattituntia, ja hallituksen alkuperäisessä esityksessä oli myös tämä pykälä uusiutuvan osalta, että sen täytyy olla 90 prosenttia eikä 85. Tämä oli silloin hallituksen lausuntokierrokselle antamassa esityksessä. Eli kaikilta osin kannatamme hallituksen alkuperäistä esitystä, ja tämä kritiikki kohdistuu näihin muutoksiin, mitä matkan varrella tähän on tullut. Esitämme, että tämä kivihiilestä luopumisen paketti, mikäli sellaista tarvitaan, tulisi ottaa fossiilisesta energiasta, ei uusiutuvasta energiasta. Sinänsä mitä nopeammin kivihiilen alas ajaa, sen parempi, mutta kysymys on siitä, miten se sitten rahoitetaan, jos tämmöistä pakettia
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa puhemies! Talousvaliokunnan puheenjohtaja, edustaja Mölsä, puhutaan sen verran vakavasta asiasta, että ei liene mitään syytä panetella asian tiimoilta. Meidän ongelmamme on se, että ilmastonmuutos on todellinen. Ilmastonmuutos johtuu siitä, että me synnytämme liikaa ilmastopäästöjä. Niitä syntyy liikaa sen takia, että se on sallittua, sen takia, että se on niin halpaa, sen takia, että tahot, jotka aiheuttavat vahinkoa muille, eivät sitä joudu maksamaan. Meidän on pakko toimia ja meidän on pakko ajaa se alas. Ne vaihtoehtoiset energiatuotantomuodot ovat niitä, jotka eivät synnytä meille ilmastopäästöjä. Sen verran liittyen tähän syksyllä käsittelyyn tulevaan hiilivoiman nopeutettuun alasajoon liittyvään tukeen — jälleen kerran tämä henkilökohtaisena mielipiteenäni minun on vaikea ymmärtää sitä. On perusteltua ajaa alas toiminta, joka aiheuttaa vahinkoa muille, jossa ne kustannukset ovat suuria. Moni toimija, moni kaupunki esimerkiksi, on jo lopettanut hiilenpolton. Minun on vaikea ymmärtää sitä, että niille, jotka ovat tehneet sitä pidempään, vielä maksetaan siitä hyvästä, että he tekivät sitä pidempään, jotta he voivat lopettaa sen siinä vaiheessa. Mielestäni meillä lainsäätäjinä on oikeus todeta, että tämmöinen toiminta on lopetettava johtuen siitä, että me tiedämme, että se on ilmaston kannalta vahingollista. Kun ilmastonmuutoksesta puhutaan, niin jälleen kerran lienee syytä mainita, että jos ilmastonmuutos etenee tähän tapaan, koko sivilisaation kestävyys on uhattuna, koska jos muutos on nopea, yllättävä, valtavat ihmismassat ovat liikkeellä, meidän yhteiskuntajärjestyksemme ei pysy yllä. Siinä vaiheessa meillä on aivan toisenlaiset
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 itse hyväksymässänne talousvaliokunnan mietinnössä siis todetaan, että talousvaliokunta pitää valitettavana, että hallituksen esityksessä on tarkasteltu varsin kapeasti vesivoiman merkitystä ja edellytyksiä sisällyttää vesivoima järjestelmään. Tästä saa varsin nihkeän kuvan, siis että talousvaliokunta ei itsekään ole ollut tähän hallituksen esitykseen kovin tyytyväinen. Siinä mielessä, kuten
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-15 Tuolle välille niin Suomen sisällä kuin Suomen rajojen ulkopuolellakin sisältyy sellaisia ympäristöriskejä, joita emme voi hyväksyä, ja siitä syystä ydin-energian tuotanto koko elinkaari huomioiden ei ole kestävä, ympäristöystävällinen ratkaisu. Sitten meillä on Suomessa erilaisia ydinvoimahankkeita. On jopa sellaisia, jotka ovat vielä tavallistakin vähemmän hyväksyttäviä, kuten vaikkapa Fennovoima-hanke siellä Pyhäjoen Hanhikivenniemellä, jossa nämä ympäristölliset näkökulmat ovat monelta osin niin pöyristyttäviä, että tässä nyt ei ehkä se 5 minuuttia riitä niiden kaikkien esille tuomiseen.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Kauppasopimusten tulisi edistää ihmisten ja ympäristön hyvinvointia. On kuitenkin syytä pelätä, ettei CETA-sopimus tekisi näistä kumpaakaan. Eduskunnan valiokunnassa on kuultu hyvin kriittisiä arvioita CETAan sisältyvästä investointituomioistuinjärjestelmästä, joka supistaa kansallisen demokratian alaa ja antaa lisää valtaa monikansallisille yrityksille. Vaikka hallitus kuinka väittää toisin, ei sopimus onnistu takaamaan valtioiden säätelyoikeutta esimerkiksi ympäristönsuojelun, elintarviketurvallisuuden tai työelämäoikeuksien edistämiseksi. Parannuksista huolimatta CETA toistaa kauppa- huolimatta CETA toistaa kauppa- ja investointisopimuksista tutun virheen: siinä missä sijoittajien oikeuksia koskevat pykälät ovat sitovia ja sanktioituja, on ihmisten ja ympäristön hyvinvointia koskevat osiot sijoitettu niin sanottuun kestävän kehityksen kappaleeseen, joka on pelkän hyvän toivon varassa. Kaiken huipuksi mahdollinen, joskin epävarma, lisävauhti Euroopan talouskasvulle olisi parhaimmillaankin pieni: pitkällä aikavälillä puhutaan ehkä noin 0,02 prosentin lisästä bruttokansantuotteeseen. Ja tämän mitättömän lisän takia te olette nyt valmiita siirtämään pois kaiken keskeiseltä julkiselta vallalta. Arvoisa puhemies! Entisenä pääluottamusmiehenä ja ay-toimijana minun on helppo ymmärtää myös niitä lukuisia eurooppalaisia ammattiliittoja, jotka ovat voimakkaasti arvostelleet CETA-sopimusta. CETAn kaltaiset kauppasopimukset hyödyttävät aina joitakin mutta heikentävät vastaavasti joidenkin toisten asemaa. Tyypillisesti ne kasvattavat tuloeroja, hyödyttävät enemmän pääoman haltijoita kuin työntekijöitä, ja siirtävät varsinkin matalammin koulutettujen työpaikkoja maasta ja alueesta toiseen. vaikutusarvioissa on todettu, että se sekä uudelleenjakaisi omaisuutta pääoman haltijoille että kasvattaisi paljon ja vähän koulutettujen työntekijöiden välisiä palkkaeroja. Yhteiskunnallinen eriarvoisuus siis kasvaisi. Vaikutusten mukaan ihmisarvoisia ihmisarvoisia työpaikkoja syntyisi sopimuksen mukaan häviävän pieni määrä.Euroopan parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta suosittikin, ettei CETAa tulisi näistä syistä hyväksyä — siis sosiaaliasioiden valiokunta muistutti, ettei CETAa tulisi näistä syistä hyväksyä. Vasemmistoliitto on samaa mieltä.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Tässä tulikin kiteytetysti se, mikä tässä CETA-sopimuksessa on niin perustavalla tavalla vialla, ettei tällaista ota tai jätä -pakettia voi ottaa, vaan se pitää jättää. Trumpin valtaannousu USA:ssa onneksi jo TTIP:n jäädyttikin. Nyt olemme tämän sopimuksen edessä. Nämä ongelmat on tunnistettu niin asiaan liittyvässä julkisessa keskustelussa kuin myös valiokunnan mietinnössä sekä useiden eri valiokuntien lausunnoissa. Täytyykin ihmetellä, että vaikka ongelmat ovatkin tiedossa, niille kuitenkaan ei aiota tehdä mitään muuta kuin vain todeta niiden olemassaolo. Ei lauseke siitä, että kaivoslainsäädäntöä tulisi valmistella kiireesti, tätä sopimusta pelasta. Itseltäni ainakin puuttuu luottamus siihen, että hallitus ylipäänsä tulisi toimimaan niin, että kaivoslainsäädäntöä tiukennettaisiin, kun ei sitä tähänkään mennessä ole tiukennettu.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa puhemies! Tämän asian eduskuntakäsittely on valitettavasti täysi vitsi — täysi vitsi. Suomi on jälleen EU:n mallioppilaana hyväksymässä jotain, mitä EU:sta tänne annetaan. Tämä on osoitus Suomen täydellisestä alistumisesta Euroopan unionin tahtoon. Perustelen tätä kahdella seikalla. Ensinnäkin lakivaliokunta, jonka jäsen olen, on hyvin yksimielisesti käytännössä pyrkinyt sen käytettävissä olevin keinoin estämään tämän investointituomioistuimen synnyn alusta asti, vuosikausia, useissa lausunnoissa. Ja toisena asiana se kaikkein härskein: Euroopan unioni sisällytti nämä määräykset tästä tuomioistuinjärjestelmästä tähän sopimukseen ilman, että yhdelläkään Euroopan unionin jäsenvaltiolla oli käytännössä mahdollisuutta vaikuttaa siihen. Ei ole ollut mahdollisuutta vaikuttaa siihen sisältöön, tämä on jouduttu toteamaan. Onhan tämä käsittely ihan täysi vitsi. Se, mikä tässä keskustelupuolessa on tullut esiin, minkä takia tämä on kansalle selvästi vaikea asia, on se imagopolitiikan nousu, että käytetään sanaa ”vapaakauppa”. ”Vapaakauppa” on sana, joka lähtökohtaisesti viittaa positiiviseen asiaan: vapaisiin, toimiviin markkinoihin. Nyt kuitenkin tämä esitys osoittaa, että vapaakauppa on näköjään hyvin suhteellinen käsite. Tässä Suomea myydään kyllä halvalla, ja on hyvin surullista nähdä tämä tyhjä täysistuntosali, kun näin tärkeää asiaa ja näin suurta vedätystä käsitellään. Yhtä surkeaa on se, että hallituspuolueiden edustajilta ei ole saatu oikeastaan edes vasta-argumentteja näihin täällä esitettyihin asioihin. On aika hyvin aikaisemmissakin puheenvuoroissa jo otettu esiin se ongelma, että suuryritysten painostusasema ja painostusvalta valtioihin nähden kasvaa kohtuuttomasti. Siitä on nähty jo vastaavista sopimuksista esimerkkejä. Pitää paikkansa, että kanadalaiset kaivosfirmat esimerkiksi varmasti betonoivat asemansa Suomessa tämän myötä. On hyvin ongelmallista tehdä tällaisia suuria kansainvälisiä sitoumuksia, koska näiden myötä meidän ehkä tulevaisuudessa tarvitsemat lakimuutokset, kansallisen edun mukaiset lakimuutokset, estetään jo ennakolta, ja silloin me menetämme meidän itsemääräämisoikeutta. Me menetämme meidän itsemääräämisoikeutta tässä jo,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa puhemies! Tässä esityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi Kanadan ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä allekirjoitetun laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen eli niin kutsutun CETA-sopimuksen sekä lain sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta. Kuten edustaja Tavio erittäin hyvässä puheenvuorossaan äsken toi esille, perussuomalaiset kannattavat kaupan esteiden purkamista ja vapaata kauppaa, mutta Suomen kansallinen etu on kuitenkin asia, joka meidän täytyy aina ensimmäisenä ottaa huomioon. Tehtyjen arvioiden perusteella CETA-sopimuksen vaikutukset bruttokansantuotteeseen olisivat kuitenkin erittäin marginaalisia. Sitä vastoin Kanadan ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen talous- ja kauppasopimus — jos se hyväksytään täällä eduskunnassa tulevassa äänestyksessä — on viemässä merkittävää päätösvaltaa rajojemme ulkopuolelle välimiesmenettelyn kautta. Tästä aiheestahan käytiin vakava ja pitkä keskustelu jo viime viikon keskiviikkona ensimmäisessä käsittelyssä, ja me toimme nämä näkökohdat jo hyvin vahvasti silloin esille. Arvoisa puhemies! Kuten asiantuntijalausunnoissa on todettu, CETA-sopimuksen myötä perustettavalle investointituomioistuimelle oltaisiin nyt siirtämässä Suomen merkittävää oikeudellista päätösvaltaa ja sitä kautta sopimuksen monet sinänsä hyvätkin puolet häviävät vallan siirron tuomien riskien varjoon. Sijoitusriitoja koskevan päätösvallan vieminen kansainväliseen menettelyyn kaventaisi merkittävästi erityisesti Suomen eduskunnan ja myös suomalaisten viranomaisten toimivaltaa. Mielestämme paljon parempi ratkaisu olisi, jos osapuolet yksinkertaisesti ilmaisisivat luottamuksensa tuomioistuimiensa kykyyn ratkaista investointiristiriidat ja erityisessä tilanteessa valtiot voisivat sopia, että riita ratkaistaisiin perinteisessä valtioiden välisessä välimiesmenettelyssä. Arvoisa puhemies! Kansainvälisesti monella maalla on hyvinkin kirveleviä kokemuksia siitä, että ylikansalliset suuryritykset ovat haastaneet niitä ylikansalliseen tuomioistuimeen. Tämä esitys lisäisikin ainoastaan yksityisen sektorin vaikutusvaltaa riita-asioissa,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Vapaakauppa ei saa tarkoittaa vapaata rahastusta. Mutta on yksi asia tässä keskustelussa muistettava: Se, että me olemme täällä Suomessa toivoneet kovasti kansallisten kaivosyhtiöiden syntymistä mutta tässä maassa valitettavasti ei ole niin paljon pääomia ollut, että me olisimme saaneet synnytettyä niitä tänne. On ollut selvää, että alaan, joka on investointi-intensiivinen — eli vaaditaan hirvittävästi pääomia, jotta voidaan edes tarkastella, onko kannattavaa lähteä harjoittamaan kaivostoimintaa — menee kymmeniä miljoonia euroja. Joten haluan tässä nyt kuitenkin tuoda sen, että kestävästi ja hyvin hoidettu kaivannaisteollisuus, vaikka se sitten tulisi vaikkapa sieltä Kanadasta, tuo kyllä työllisyyttä ja hyvinvointia tähän meidän suomalaiseen yhteiskuntaan. Tärkeintä olisi vaan huomioida, että jos, ja toivottavasti, lähdetään kaivoslakia uudistamaan, niin siellä pitäisi olla nämä ympäristökysymykset kärjessä. Eli alalta pitäisi edellyttää uuden kaivoksen avaamisen yhteydessä vakuutuksen ottamista, jotteivät ympäristövahingot jää Suomen valtion maksettavaksi. Huonoimpana esimerkkinä on Nivalan kaivos, jossa yrityskauppojen jälkeen toimintaa harjoitettiin, ja ne kaikki ympäristövahingot jäivät sitten Suomen valtion maksettavaksi. On aivan selvää, että kaivosyhtiö ei maksa vuosikausiin veroja, kun ne investointikustannukset ovat olleet niin kalliita. En tiedä, mitä tämän vapaakauppasopimuksen myötä tulisi, mutta tällä hetkellä kanadalaisen kaivosyhtiön, oman käsitykseni mukaan ja tietämykseni mukaan, pääkonttorin pitää sijaita Suomessa, jolloin vero maksetaan täällä tulevasta tuloksesta Suomeen. Valitettavasti tapahtuu niin, että koska Ruotsissa ei vastaavaa lainsäädäntöä ole, Suomesta siirretään ruotsalaiseen tytäryhtiöön rahaa, koska voimme täältä Ruotsiin siirtää ja Ruotsista voidaan sitten siirtää Kanadaan, voidaan tehdä siirtoja. Tämä tulppa pitäisi ehkäistä, jotta me voisimme puhua rohkeammin siitä, että kaivannaisteollisuus, vaikka se on ulkomaalaisessa omistuksessa, tuottaa hyvinvointia tähän maahan. Ympäristökysymykset, verotus ja se, että me tällä hetkellä puhumme kuparista ja nikkelistä... Haluan muistuttaa, että suomalainen jatkojalostusteollisuus tässä maassa — Harjavallassa ja niin edelleen