Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-10 muut paikallaolijat! Tämä on kansalaisaloite, jonka itse myös kansanedustajana allekirjoitin. Tämän kansalaisaloitteen on allekirjoittanut yli 70 000 suomalaista, ja itse asiassa merkille pantavaa oli se, milloin näitä allekirjoituksia tähän kansalaisaloitteeseen tuli: niitä tuli Kansalaisaloite.fi-palvelun mukaan nimenomaan näiden kellonajan muutosten yhteydessä. Aktiivisimpia päiviä olivat 27. lokakuuta, 9. marraskuuta sekä 23., 26. ja 27. maaliskuuta. Tämä jo yksin kertoo siitä, että ajan ajan muuttaminen ärsyttää suomalaisia. Mutta pelkästään ärsytyksestä tässä ei ole kyse. Itse olen tästä tehnyt ensimmäisen esityksen jo useita vuosia sitten, ja tässäkin salissa on monia kollegoja, jotka ovat tehneet esityksiä, ja olen tyytyväinen, että nyt myös kaikki Suomen EU-parlamentaarikot ovat liittyneet tähän rintamaan tämän järjettömän toiminnan lopettamiseksi. Suomihan siirtyy kesäaikaan maaliskuun viimeisenä sunnuntaina ja poistuu kesäajasta lokakuun viimeisenä sunnuntaina. Meidän ottaessamme toisen kerran kesäajan käyttöön 1981 sitä perusteltiin silloin energiansäästöllä auringonvalon riittäessä myöhempään sekä aikaeron säilymisellä tärkeimpiin kumppaneihimme. Nykyisin kuitenkin maailma pyörii aika lailla 24/7-periaatteella, ja tämä peruste on kyllä aika lailla vanha. Niin sanotulla virastotyöajalla ei ole enää suurta merkitystä digitalisoituneessa, globaalissa tietoyhteiskunnassamme. Muutama vuosi sitten itse asiassa meidän aikaeromme Venäjään kasvoi kahteen tuntiin, kun tärkeä, toivottavasti tulevaisuudessa myös tärkeä, naapurimaamme otti kesäajan käyttöön pysyvästi. Eli tuokin peruste, jota käytettiin 1981, on hävinnyt. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen selvityksen mukaan kesäaikaan siirtyminen häiritsee myös yöunta tekemällä siitä katkonaista ja kevyempää vaikuttaen samalla vireystasoon sekä työtehtävien suorittamiseen. Unitutkijat uskovatkin, että kellojen siirtelyllä hankaloitetaan väestön rytmejä siinä määrin, että kesäaikaan siirtymisestä saatavat hyödyt, jos niitä on, eivät ole edes sen arvoisia. THL:n selvityksen mukaan kellojen kääntely häiritsee yöunta tekemällä siitä hyvin katkonaista pidemmälläkin aikajänteellä. Unitutkijat uskovatkin, että olisi järkevämpää pysyä tässä yhdessä ajassa. Kellojen siirtämisestä johtuvat häiriöt havaitaan helpoiten kiireisessä ja vaativassa työssä, ja lisäksi ne aiheuttavat fyysisiä sekä psyykkisiä oireita. Tutkimuksissa — eli tämä perustuu tutkimukseen — on havaittu, että myös esimerkiksi sydäninfarktien määrä lisääntyy aina keväisin ja syksyisin kellojen siirron aikaan. Viime vuonna valmistuneessa saksalaisessa tutkimuksessa sydäninfarkteja tapahtui kellojen siirron jälkeisellä viikolla jopa 27 prosenttia enemmän kuin muuna aikana. Suomessa, vastaavassa suomalaistutkimuksessa luku oli hivenen pienempi mutta kuitenkin merkittävä: kasvua 15 prosenttia. THL:n tutkimusprofessori Timo Partosen mukaan kolmas tutkimus, joka tehtiin Tanskassa, kertoo samaan aikaan myös masennuksen lisääntynevän useita viikkoja kellojen siirron ympärillä. Partonen totesikin samalla, että kellojen siirtäminen aiheuttaa merkittäviä riskejä ihmisten terveydelle ja siitä olisi syytä luopua. Kellojen siirtämisestä johtuvat häiriöt havaitaan siis niin ihmisten työelämässä ja arjessa mutta myös, niin kuin valiokunnan puheenjohtaja toi esille, vaikkapa suomalaisen ruuantuotannon, maitotilojenkin, arjessa. Kesäaikaan siirtyminen on usein ongelma siis eläinten parissa, erityisesti maitotaloudessa toimiville. Eläimet eivät yleensä omaksu kesäaikaa, vaikka ympäröivä yhteiskunta muuttaisi elämänrytmiään. Tuotantoeläimien rytmiä pyritään tiloilla muuttamaan porrastetusti, mutta tästäkin huolimatta ajan muutos voi olla liian suuri rasitus. Tiettyihin ruokinta- ja lypsyaikatauluihin tottuneet eläimet kärsivät kesäaikaan siirtymisestä, ja muutos on havaittavissa esimerkiksi maitotuotoksen laskuna ja stressitason nousuna. Kesäaikaa on perusteltu sillä saavutettavilla hyödyillä, mutta todellisuudessa näitä hyötyjä ei voida tieteellisesti todistaa. Niin kuin edellä kerroin, tutkimusnäyttöä on paljon sen puolesta, että kellojen siirtäminen kesäaikaan aiheuttaa pelkästään haittaa. Valiokunnan puheenjohtaja totesi, että tämä kansalaisaloite teknisesti joudutaan hylkäämään, sillä taustalla on EU-tasoinen direktiivi vuodelta 2002, mutta itse pidän kuitenkin itse asiassa tätä valiokunnan mietintöä itse asialle myönteisenä. Valiokunta korostaa ja edellyttää, että valtioneuvoston tulee ryhtyä vaikuttamaan voimakkaasti ja aktiivisesti EU-tasolla siten, että kellojen kesäaikaan siirtämistä koskevasta kesäaikadirektiivin velvoitteesta luovutaan. Ensisijaisena tavoitteena tulee olla, että kellojen kesäaikaan siirtämisestä luovutaan yhtenäisesti koko Euroopan unionin alueella. Itsekin pienen hetken tämän asian käsittelyssä valiokunnassa olin mukana ja pistin tyytyväisyydellä merkille sen, että valiokunta kuitenkin alleviivasi, että jos muilla EU-mailla ei ole valmiutta tähän, niin Suomen pitää olla myös aktiivinen siirtymään tässä itse etunojassa yhteen aikaan, mikä olisi perusteltua. Arvoisa puhemies! Tätä samaa sukua on myös ajatus siitä, että meidän kannattaisi vaihtaa aikavyöhykettä, ja toivon, että myös tätä keskustelua Suomessa käytäisiin enempi. Meidän kannattaisi vaihtaa aikavyöhyke Euroopan kanssa