samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-04 Mutta jos kysymys on alasta, jolla kovin paljon irtisanomisia on, niin se todennäköisesti indikoi sitä, että sillä alalla ei ole kovin hyvä työtilanne, ja voi kysyä, onko juuri sillä hetkellä tarpeen kouluttautua juuri sille alalle. Tai jos me lähdemme siitä, että kaikille aloille pitää kaikkien saada vapaasti kouluttautua missä tahansa, niin miksi rajata tämä vain oppisopimukseen, miksi ei noudattaisi samaa sitten kaikessa muussakin kouluttautumisessa? Yleisestihän takaisinottovelvollisuus on ajallisesti hyvin lyhyt jakso yrityksen toiminnassa. Jos yritys välttämättä haluaa sen oppisopimusopiskelijan ottaa, niin kyllä sen nyt luulisi voivan muutaman kuukauden odottaa, sen verran, että se tilanne yt-neuvottelujen ja irtisanomisten jälkeen siellä yrityksessä ehtii sillä lailla tasaantua, että se työyhteisö on kypsä mentoroimaan uusia opiskelijoita. Kaikki vähänkin organisaatioteorioihin perehtyneet ihmiset tietävät, että silloin kun yrityksestä irtisanotaan taloudellisista ja tuotannollisista syistä ihmisiä, silloin se ajautuu kriisiin, ja sen kriisin pitää parantua ennen kuin se on kypsä ja tasapainoinen yritys, joka on hyvä pohja opiskelijalle. Tämä on se logiikka siinä takana.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-04 Olen monta kertaa keskusteluissa huomannut sen, että hän toimii juuri niin kuin työnantajan pitääkin toimia. Sitten toinen asia on se, että olen ollut aikoinani, tosin pitkän aikaa sitten, oppisopimusopiskelijoiden ohjaajana ammatillisessa oppilaitoksessa ja tästä näkökulmasta voin todellakin sanoa, että jos organisaatiossa on jouduttu irtisanomaan tuotannollisista tai taloudellisista syistä työntekijöitä, niin epäilen kyllä, onko siellä silloin riittävästi mahdollisuuksia ohjata sitä oppisopimusopiskelijaa tarpeeksi laadukkaasti, koska — kuten edustaja Kontula sanoi — siellähän on jonkunlainen kriisi silloin päällä. Ja minulla on erityinen huoli silloin siitä opiskelijan saamasta ohjauksesta ja opetuksesta siellä työpaikalla. Kolmanneksi, edustaja Skinnari käytti minun mielestäni hyvän puheenvuoron siitä, että muutos on tässä ja nyt. Meidän pitäisi siellä työpaikoilla ja joka paikassa yhteiskunnassa lähteä miettimään sitä, miten saadaan tämmöinen jatkuva kouluttautuminen ja jatkuva osaamisen uudistaminen turvattua. Se on ihan joka paikassa yhteiskunnassa, ja tämä vaatii isoja rakenteellisia muutoksia, että se oppiminen ja opiskelu tulisi osaksi sitä koko työelämää eikä se olisi joku semmoinen irrallinen aika ja paikka, että nyt opiskellaan. Tässä on varmaan paljon työtä tehtävänä. Sitten vielä edustaja Talvitielle sen verran, että siinä oli ihan hyvä pointsi, että näin pitäisi olla, että siellä avissahan pitäisi löytää ne huonot, niin sanotut huonot, työpaikat, missä on ongelmia. Mutta satun tietämään, että avien resurssit ovat tällä hetkellä aivan mahdottoman huonot,
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-04 Olen sitä mieltä, että yritykset pääsääntöisesti, varmasti ainakin 95-prosenttisesti, ovat sen tyyppisiä, että ne huolehtivat työntekijöistä mieluummin kuin tekevät huonosti työntekijöille, koska se koskee varmaan heitä itseäänkin, jos väärin tehdään,
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-04 yt-neuvottelut jossakin kohtaa, niin ketään ei saa kouluttaa. Otan esimerkin: Jos yritys tarvitsee uusia koneistajia tai 3D-mallintajia ja jos yrityksessä on jouduttu tuotannollisista ja taloudellisista syistä lomauttamaan toinen palkanlaskija, niin se ei tarkoita sitä, etteikö voisi koneistajaa tai mallintajaa kouluttaa oppisopimuskoulutuksella. Mutta se tarkoittaa sitä, että sitä vanhempaa koneistajaa, joka ei ehkä osaakaan mallintaa 3D:tä tai 6D:tä, mitä ne ovatkaan, ei sitten tuotannollisista ja taloudellisista syistä lomautettaisi ja siihen tilalle otettaisi uutta koulutettavaa, eli tarkoittaa sitä, että sille entiselle koulutettavalle pitää löytyä töitä ja hänet voidaan myös kouluttaa siihen tehtävään, jos hän on tehnyt sitä aikaisemmin. Eli täytyy erottaa nämä asiat toisistaan. Samaten, jos kirjanpitäjä tai palkanlaskija on tuotannollisista ja taloudellisista syistä lomautettu, niin siihen tilalle ei saa ottaa toista ihmistä opettelemaan samaa työtä. Minä toivoisin, että tässä voitaisiin olla samalla puolella aitaa ja tuettaisiin sen yrityksen kasvua myöskin tulevaisuudessa, tuettaisiin siten, että se saa koulutettua työvoimaa,
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-04 Arvoisa puhemies! Huomauttaisin nyt vielä, että takaisinottovelvollisuus normaalitilanteissa on pituudeltaan neljä kuukautta. Jos työntekijä on ollut yhtäjaksoisesti töissä 12 vuotta ennen irtisanomista, niin silloin se on kuusi kuukautta. Eli puhutaan todella lyhyestä jaksosta siinä irtisanomisen jälkeen, jos ajatellaan vaikkapa yrityksen tulevaisuuden suunnittelua.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-04 Tietysti näin talousvaliokunnan jäsenenä totean sen valitettavan tosiasian, että tämä hallituksen esitys koski varsin suppeaa asiaa eli käytännössä sitä, mitä muutoksia tehdään tähän rekisteriin ja siihen luvanvaraisuuteen. Käytännössähän puhumme niin isosta asiasta, että onneksi myös istuva hallitus on ottanut oikeusministerin johdolla esille tämän positiivisen luottorekisterin, sen hankkeen, ja toivottavasti saamme nyt sen tänne eduskuntaan mahdollisimman pian. Kysymyshän siinä on siitä, että meillä pitää olla läpinäkyvyys oikeastaan niin velkojan kuin velallisenkin näkökulmasta. Muun muassa Ruotsissa tällainen järjestelmä on olemassa, ja se helpottaisi todella paljon sitä ylivelkaantumisen riskiä, mikä meillä nyt on. Mutta kuten edustaja Tolppanen totesi, tällä toimialalla on valtavasti ongelmia. Siellä tehdään valtavasti laittomuuksia. Siellä esiintyy oikeastaan niitä kaikkia lieveilmiöitä, mitä elinkeinotoiminnassa ei tulisi olla. Tietysti samaan aikaan meillä on perustuslaissa oleva elinkeinovapaus, jota meidän myös pitää kunnioittaa. Mutta on ihan selvää, että fiksu hallitus varmasti — tämä ja ehkä seuraavakin mitä suurimmassa määrin — lähtee kokonaisuudessaan miettimään sitä, miten me pääsemme siitä, että asiakkaalle — on hän sitten terveyskeskuksen tai minkä tahansa julkisen tai yksityisen toimijan asiakas — ei tule tällaisia kohtuuttomia tilanteita, missä me nyt elämme. Sitä palautetta varmasti edustaja Tolppanen ja me kaikki saamme viikoittain, jopa päivittäin. Ja yksi iso asia on myös kotimaisuusaste. Minkä ihmeen takia kunnalliset toimijat, julkiset toimijat ylipäätään, antavat tämänkin bisneksen ulkolaisten käsiin?
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-04 Tänään oli Kansalaisinfossa lapset ja sote-uudistus ‑seminaari, ja siellä Lastensuojelun Keskusliitosta Sauli Hyvärinen totesi minusta osuvasti, että lastensuojelu on hyvinvointivaltion kuumemittari. Kuumemittari näyttää selkeästi tällä hetkellä, että yhteiskunnassamme on vakava sairaus. Siksi tämä lakialoite on hyvä ja kannatettava. Jokainen voi ymmärtää, että jos yhdellä sosiaalityöntekijällä on lastensuojelussa 40, 60 tai jopa 80 lasta, niin lasten ja perheiden auttaminen on melko mahdotonta. Lastensuojelun piirissä olevat lapset ja perheet tarvitsevat kohtaamista ja rinnalla kulkemista. Jotta lapsi ja perhe tulisi autetuksi, on työntekijällä oltava mahdollisuus paneutua kokonaistilanteeseen riittävän huolellisesti. Lastensuojelutilanteissa on hyvä mahdollisuus kääntää lapsen, nuoren ja myös koko perheen tilanne niin sanotusti uusille urille, mutta se vaatii sitä, että syntyy luottamuksellinen vuorovaikutussuhde. Tällainen auttava suhde ei synny, jos lapsi, nuori tai perhe aistii, ettei työntekijöillä ole hänelle tai heille aikaa. Arvoisa puhemies! Toisaalta tilanne on kohtuuton myös työntekijöiden näkökulmasta, sillä mikään ei ole niin uuvuttavaa kuin ammatti-identiteetin ja todellisuuden välinen ristiriita. Moni sosiaalityöntekijä kokee, ettei pysty tekemään työtään niin hyvin kuin pitäisi ja haluaisi, ja kun se on jatkuva olotila, niin kyllä varmasti uuvuttaa.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-04 Arvoisa puhemies! Kiitos arvokkaasta lakialoitteesta. Varmasti jokainen sana, mikä siihen on kirjoitettu, on totta. Itselläni on ollut tilaisuus nyt niin sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtajana kuin valtuuston puheenjohtajana nähdä yhden maakunnan ongelmat lastensuojelussa ja oikeastaan se kierre, mihin liian moni lapsi joutuu ja mitä ne vaikeudet sitten käytännössä tarkoittavat. Mutta haluaisin tuoda tämän resurssipulan lisäksi, minkä tiedämme, myös tämän talouden näkökulman, kun tietysti nykyaikana tykätään puhua euroista ja säästämisestä. Me kaikki tiedämme, mitä lapsen sijoittaminen maksaa. Puhumme jopa keskimäärin 100 000 euron vuosikustannuksista ja samaan aikaan puhumme ennaltaehkäisystä, mutta silti uskallan väittää, että meidän ennaltaehkäisevä työ ei vieläkään ole sillä tasolla kuin se voisi olla. Kysymys ei ole vain resursseista vaan myös asiakasohjauksesta, miten osaamme ottaa lapsen haltuun, miten näemme ne perheen ongelmat mahdollisimman aikaisin päiväkodissa, koulussa tai muualla. Yksi ongelmakenttä, joka on tullut vastaan, liittyy lasten ja nuorten päihdehuoltoon. Liian usein kentältä kuuluu viestiä, että ei suhtauduta riittävällä vakavuudella siihen, että nuorella on päihdeongelma, ja liian usein viestiä tulee siitä, että lastensuojelussa ei ehkä tehdä oikealla tavalla arviota nuoren hoidosta tai sen tarpeesta. Kuulee jopa siitä, että nuoria säilötään sen sijaan, että heidät ohjattaisiin hoitoon.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-04 Arvoisa puhemies! Kiitos edustaja Skinnarille hyvästä puheenvuorosta. Kannattaa aina kysyä, mitä maksaa, jos asiat jätetään hoitamatta. Lapsiin ja nuoriin panostaminen on paras tulevaisuuden investointi, minkä voimme ikinä tehdä. Jos lapset ja nuoret jätetään hoitamatta, niin tulevaisuuden kustannukset kasvavat huomattavasti. Totta on, että ennaltaehkäisy ja varhainen puuttuminen ovat kaikkein kustannusvaikuttavimpia toimenpiteitä, joita voidaan tehdä tästäkin näkökulmasta. Olen samaa mieltä edustaja Skinnarin kanssa, että aivan liian huonosti tämä asia on yhteiskunnassamme ja kunnissa hoidettu. Mutta toisaalta, kun puhutaan jo lastensuojelun parissa olevista lapsista, niin silloinkin ne kaikki toimenpiteet, joita tehdään heidän auttamisekseen, ovat kuitenkin sekä inhimillisiä että myöskin yhteiskunnan talouden kannalta järkeviä toimenpiteitä,
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-06-12 Näiden merkitys on tärkeä kansainvälisen järjestelmän vahvistamisessa. Parlamentaarikkojen kansainväliset tapaamiset eri järjestöissä ja konferensseissa antavat tilaisuuden vuoropuheluun ja ajatustenvaihtoon. Kansainvälinen sääntöpohjainen järjestelmä on puolustamisen arvoinen, ja, arvoisa rouva puhemies, Suomi on etulinjassa sen puolustamisessa.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 pitkälle vietynä on ottanut sopimuspohjaisuudesta, sääntöpohjaisuudesta niskalenkkiä. Voidaan myös sanoa, että voimapolitiikka tietyllä tavalla henkilöityy korostetusti tällä hetkellä kolmeen. Pelisäännöt ovat pienten turva. Pelisäännöt ovat kaikkia varten mutta ovat nimenomaan pienten turva. Sopimuspohjaista yhteistyötä tarvitaan hyvinkin monesta syystä, jotka ulkoministeri tässä äsken hyvin selvitteli, ei vähiten ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, terrorismin kurissa pitämiseksi ja kukistamiseksi, sotien lopettamiseksi tai köyhyyden pois kitkemiseksi, ja tähän tarvitaan kyllä suurten voimaa. Se ei riitä, että pienemmät ja kaikki muut ovat tässä asiassa aktiivisia, vaan tarvitaan suurten voimaa. Tässä viitattiin Euroopan unionin rooliin. Se voi olla vastuun ja järjen ääni, ja sen tulee keskittyä isoihin asioihin, kun se on rauhanprojekti. Tälläkin hetkellä sen pitää olla globaalistikin rauhanprojekti, ja jotta se voi sitä olla, sen pitää varjella toimintakykyään ja yhtenäisyyttään, ja sillä on nyt tässä tilanteessa oma mahdollisuutensa. Ja kun puhutaan EU:sta, pitää samaan hengenvetoon liittää myös Etyjin rooli ja Euroopan neuvoston tärkeä rooli sääntöperusteisuuden vaalimisessa. Arvoisa puhemies! Olennaista on, että tässäkään tilanteessa ei hellitetä. Kun me uskomme sopimuspohjaisuuteen, me suomalaiset ja muutkin, on jatkettava toimia. Ei saa antaa periksi. Tässä vaaditaan meiltä myös kärsivällisyyttä tämän tärkeän periaatteen puolustamisessa ja YK:n puolustamisessa.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 Viime kevääseen asti oltiin huolissaan lähialueellamme lähinnä Itämeren jännityksen lisääntymisestä. Nyt on nopeasti kriisiytynyt transatlanttinen suhde Yhdysvaltain ja EU:n välillä. Äskeisessä G7-maiden kokouksessa liittokansleri Merkel kuvasi tilanteen osuvasti: Presidentti Trumpin toiminta oli järkyttävä ja masentava kokemus. Nyt saatiin viimein todiste sille, että Trump ei välitä liittolaisistaan ja hänelle vain Yhdysvallat on tärkeä. Euroopalle tämä tarkoittaa sitäkin selvemmin, että Euroopan maiden on yhdessä puolustettava Euroopan periaatteita ja arvoja ilman, että voimme luottaa Yhdysvaltain tukeen. Meidän on kysyttävä itseltämme, missä asioissa meidän on nyt toimittava yksin. Lainasin näinkin pitkälti, koska tässä on hyvin tiiviisti sanottu se, mistä nyt on kysymys. Euroopan unionia haastetaan nyt kahdesta suunnasta: idästä ja lännestä. On selvää, että lännen sekaannus antaa Venäjälle monia etuja, joita se käyttää johdonmukaisesti hyväksi. Edellä lainatut Merkelin sanat ovat kovaa tekstiä, ja on tärkeää huomata, että emme ole ulkopuolisia. Olemme sataprosenttisesti samassa eurooppalaisessa veneessä soutajan paikalla. Suomella on kaksijakoinen ongelma. Olemme kauppa-, ulko- ja turvallisuuspolitiikassa erittäin riippuvaisia hyvästä yhteistyöstä Yhdysvaltain kanssa. ja jatkon Iranin ydinrajoitussopimukselle. On surullista, että juuri nyt, kun EU:n pitäisi olla vahva ja yhtenäinen ulospäin, sitä repivät brexit, pakolaiskysymys ja Itä-Euroopan sisäiset, eripuraa aiheuttavat, arvoihin liittyvät ongelmat. Eurooppa tarvitsee nyt pikaisesti keskinäistä lojaalisuutta ja vahvaa, harkitsevaa johtajuutta. Tässä toiminnassa Suomella on oltava keskeinen rooli. Emme ole ulkona. Olemme sisällä.
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 anarkia tai sotilaallisesti tai taloudellisesti vahvemman pyrkimys sanella itselleen sopivin järjestys, ja nämä tiet vievät konflikteihin, sotiin ja inhimillisiin kärsimyksiin. Kasvavan keskinäisriippuvuuden maailmassa eivät ydinasevallatkaan saavuta kestäviä etuja muiden kustannuksella vaan ainoastaan tässä monenkeskisessä yhteistyössä. Tässä tilanteessa on tärkeätä, että Suomi ja Euroopan unioni, johon kohdistuu nyt suuria odotuksia, toimivat kaikin tavoin sääntöpohjaisen yhteistyön puolesta ja käsittelevät ja sanktioivat sen rikkomuksia samalla tavoin, oli sitten kysymys Krimin miehittämisestä, Pariisin ilmastosopimuksen noudattamisesta, WTO-sääntöjen rikkomisesta tai YK:n turvaneuvoston vahvistaman Iranin ydinsopimuksen kunnioittamisesta. Suomikin joutuu varautumaan voima- ja sanelupolitiikan synnyttämiin ongelmiin, mutta emme saa tyytyä vain varautumiseen. Meidän on myös käytettävä kaikkia mahdollisuuksiamme vaikuttaa kansainvälisen kehityksen vakauttamiseksi sääntöpohjaisessa yhteistyössä ja myös omalla toiminnallamme ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen sitoutuneena rauhanvälittäjänä ja arvostettuna kriisinhallinnan osaajana ja — toivottavasti — myös jälleen kehitysyhteistyötä täysimääräisesti välineenä käyttäen. Suomen turvallisuutta ja vaikutusmahdollisuuksia edistämme parhaiten, kun jatkamme tiiviissä kansainvälisessä yhteistyössä osallistuvana, sotilaallisesti liittoutumattomana maana.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Afrikka on Euroopan kohtalonkysymys, kuten ulkoministeri Soini on todennut. Afrikan väestönkasvu on nopeinta maailmassa mutta yhteiskunnan kehitys ei ole pysynyt tämän väestönkasvun tahdissa. Etenkin nuorisotyöttömyys on korkealla, ja monelle nuorelle afrikkalaiselle Eurooppa siintää unelmissa. Yksi lääke Afrikan talouskasvun vauhdittamiseksi on taloudellinen yhdentyminen nimenomaan Afrikan unionin maiden kesken. Tullien poistaminen loisi maanosan kokoisen sisämarkkinan. Afrikan vapaakauppa-alueen perustamisessa onkin otettu nyt viime aikoina lupaavia ensiaskelia. Mutta ehkä hieman yllättäen tutkimusten mukaan, kun afrikkalaisten varallisuus kasvaa, itse asiassa kasvaa myös paine muuttaa kohti Eurooppaa, koska rahaahan sinänsä tällainen muuttokin vaatii. Afrikan maissa tarvitaan hyvää hallintoa, tasaisempaa tulonjakoa ja ammatillisen koulutuksen lisäämistä. Näillä eväillä Suomikin nousi aikanaan kehitysmaasta teollisuusvaltioksi. Arvoisa puhemies! Toinen Suomelle hyvin tärkeä ulkopoliittinen kysymys on tietysti Venäjä. Viime aikoina on kuulunut joidenkin eurooppalaisten äärioikeistolaisten puolueiden vaatimuksia Venäjä-pakotteiden purkamisesta. Näiden samojen puolueiden uskotaan vastaanottavan rahoitusta Venäjältä. Siniset pitävät tällaista toimintaa Suomen kansallisen edun vastaisena ja myös turvallisuuden vastaisena. Suomessa kaikkien puolueiden tulee pitää tiukasti kiinni siitä, että yhteisistä pakotteista ei peräännytä, ennen kuin Venäjä on osoittanut edistystä niissä askelmerkeissä, jotka tähtäävät rauhaan Ukrainassa. Pakotteista omalta osaltaan kärsineiden suomalaisten huolen ja ärtymyksen ei pidä joutua turhaksi ja merkityksettömäksi. Jokaisen maan on noudatettava yhteisiä pelisääntöjä. Sinisten mielestä Suomi tarvitseekin sääntöpohjaista monenkeskistä kansainvälistä yhteistyötä. Kaikella on hintansa — arvoisa edustaja Eerolakin — mutta yhteistyö tuottaa Suomelle myös hyvinvointia.
Puhuja: Mika Raatikainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-12 Jos ette usko meitä perussuomalaisia, kuulkaa edes sellaista ihmistä, joka on tutkinut tuloksia paikan päällä. Hän sanoo, että kehitysapu saattaa jopa lisätä kurjuutta. Voin sen itse allekirjoittaa yli kymmenen vuotta kehitysmaissa asuneena. Tänä vuonna monenkeskistä kehitysapua myönnetään vajaat 170 miljoonaa euroa. Globaalisti kehitysapua on pumpattu biljoonia. Oletteko havainneet merkittävää kehitystä? Näyttää vahvasti siltä, että ulkoasiainneuvos Kääriäinen tietää, mistä puhuu. Usein monenkeskinen kehitysapu ei mene sille kuuluisalle ruohonjuuritasolle, missä sitä tarvitaan. Rahat menevät Maailmanpankki-ryhmästä lähtien erilaisille kehitysyhtiöille ja pankeille, jotka pehmeillä ehdoilla vippaavat ikään kuin hyvää hyvyyttään kehitysmaihin rahaa. Jokainen voi kaupunkilais- tai maalaisjärjellä miettiä, kuinka pehmeä toimija tällainen pankkiryhmittymä on. Toimivaksi osoittautuneita konsepteja, kuten esimerkiksi Finnfundia, sen sijaan kannattaa kehittää jatkossakin. Perussuomalaisilla on oma vaihtoehto, jonka esittelimme edellisessä vaihtoehtobudjetissamme. Se perustuu vapaaehtoisuuteen ja nimenomaan ruohonjuuritason auttamiseen, josta hyötyvät eniten heikoimmassa asemassa olevat, kuten naiset ja kouluttamattomat ja lapset. Meidän mallissamme kansalainen saa halutessaan itse valita verotuksen kautta kohteen, johon kehitysavun sijoittaa. Kehitysaputoimijat hyväksyisi ulkoministeriö. Annettava kehitysapu olisi 200 euroon asti verovähennyskelpoinen.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-12 helppoa yhtyä niiden Korean niemimaalla asuvien ihmisten iloon, joilla on suuret odotukset tästä tilanteesta. Tietysti eteläkorealaisilla ja myös pohjoiskorealaisilla ajatus Koreoiden yhdistymisestä on ilmassa. Ennen kaikkea on tärkeää, että saadaan ydinasevapaa Korean niemimaa, saadaan perheet yhdistymään ja saadaan ihmisoikeudet ja kansalaisvapaudet uudestaan voimaan. Tämä siellä toivottavasti tapahtuu. Samaan aikaan kaksi suurvaltaa, Venäjä ja USA, ovat molemmat omilla toimillaan romuttaneet kansainvälistä järjestystä, Venäjä tietysti rikkomalla kansainvälistä turvallisuuspolitiikan pelikirjaa Ukrainan osalta, USA irtautumalla ilmastosopimuksesta ja irtautumalla kaupan pelisäännöistä maailmassa. On aivan selvä, että pienet maat eivät pärjää tällaisessa maailmassa, joka toimii ilman sääntöjä. Siinä puhuvat silloin suuret. Suomen etu, meidän kaltaistemme maiden etu, on tietysti pitää huolta kansainvälisistä pelisäännöistä. Toivon olevani ulkoministerin kanssa samaa mieltä siitä, että EU tässä tilanteessa ei ole osa ongelmaa vaan osa ratkaisua. Meidän on vahvistettava omaa osallistumistamme EU:hun, luotava EU:sta se järjestelmä, joka tukee kansainvälisen kaupan pelisääntöjä, joka hoitaa ilmastoasioita ja joka hoitaa ympäristöasioita maailmassa. Se voi hoitaa pakolaiskysymyksiä. Se voi olla aktiivisempi Afrikassa, johon täällä on jo viitattu. Meidän tulisi myöskin aivan samalla tavalla kuin ministeri totesi pitää huolta omasta kehitysyhteistyöpolitiikastamme ja tuestamme maailmanjärjestö YK:lle. On hyvin noloa tänä päivänä liikkua suomalaisena silloin kun puhutaan meidän kehitysyhteistyöpanostuksestamme, koska se on ollut viime vuosina nyt liian alhaista. Se tilanne pitää korjata. Aivan lopuksi, kun katsotaan tilannetta, jossa ikään kuin pelisäännöt maailmassa ovat menossa uusiksi ja palikat ovat liikkeessä, tämä on vaarallinen tilanne pienelle toimijalle kuten Suomelle, mutta se ehkä antaa myöskin uusia mahdollisuuksia luoda uusia yhteyskumppanuuksia, toimia esimerkiksi Afrikan maiden kanssa yhdessä, etsiä maailmasta niitä, jotka haluavat rakentaa pelisääntöjen pohjalle tätä kansainvälistä järjestystä, ja tätä luovaa hetkeä pitäisi myöskin pienen, ketterän maan, kuten Suomen, käyttää hyväkseen.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-12 Globaalit ongelmat vaativat globaaleja ratkaisuja, monenkeskistä kansainvälistä yhteistyötä. Monenkeskisen yhteistyön on oltava aidosti monenkeskistä, ei läntisten teollisuusmaiden sanelua muulle maailmalle. Esimerkiksi maailmanlaajuiseen verotukseen liittyvät asiat tulisi käsitellä monenvälisesti YK:ssa eikä vain teollisuusmaiden kesken. Suurvaltojen hallitsema YK:n turvallisuusneuvosto on ollut valitettavan kykenemätön ratkomaan konflikteja. YK-järjestelmää tarvitaan, mutta sen on toimittava nykyistä paremmin. Ongelmista huolimatta meidän on entistä vankemmin puolustettava sopimiseen ja yhteistyöhön perustuvaa maailmanjärjestystä, sillä mitään muuta tietä ei lopulta ole. On ajettava koko ihmiskunnan asiaa eikä vain yksittäisten maiden lyhyen tähtäimen itsekkyyttä. Arvoisa puhemies! Lähi-idän tilanne on erittäin jännittynyt. Trumpin viimeaikaiset päätökset vetäytyä Iranin ydinsopimuksesta ja siirtää suurlähetystö Tel Avivista Jerusalemiin ovat lisänneet Lähi-idän jännitteitä. Suomen, EU:n ja koko kansainvälisen yhteisön tulisi nyt toimia Lähi-idän tilanteen liennyttämiseksi kaikin keinoin. On tärkeää, että muu kansainvälinen yhteisö pitää kiinni Iranin ydinsopimuksesta. Suomen ja EU:n on tuettava Israelin laittoman miehityksen päättymistä Palestiinassa ja aitoa rauhanprosessia maiden välillä. Lisäksi Turkin hyökkäys Pohjois-Syyrian kurdeja vastaan on tuomittava selkeästi. Suomen on myös noudatettava kansainvälisiä sopimuksia ja lopetettava kaikki asekauppa sotaa käyviin ja ihmisoikeuksia rikkoviin maihin, kuten Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin, jotka käyvät veristä sotaa Jemenissä. Arvoisa puhemies! Suomen on oltava maailman lääkäri, ei asekauppias. Lääkärin työkalupakkiin kuuluu myös kehitysyhteistyö, ja sen rahoituksen taso on saatava nousemaan.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-12 Maailman valtiot ovat vuosien saatossa sopineet lukuisista säännöistä ja pelisäännöistä, joiden tarkoituksena on tehdä maailmanmenosta ja yhteistyöstä vakaampaa, ennakoivampaa ja tavoitteellisempaa. Mutta jos yksikin merkittävä taho eräänä päivänä puhtaasti kansallisista lähtökohdistaan käsin ja voimapolitiikkaa osoittaen päättää toimia vastoin yhteisesti sovittuja sääntöjä, on yhteistyön koko perusta helisemässä. Juuri näin on käynyt, kun Venäjä vuonna 2014 päätti kaapata Krimin niemimaan itselleen, ja näin kävi myös, kun USA:n presidentinhallinto sanoutui irti Pariisin ilmastosopimuksesta ja hiljattain päätti asettaa myös Eurooppaa purevia tuontitulleja. Me emme todellakaan tarvitse kauppasotaa ja uhittelua tässä entuudestaankin sekavassa maailmantilanteessa. Toivokaamme, että edes viime yön huipputapaaminen Singaporessa tuottaisi liennytystä ja jopa kestävää positiivista tunnelmaa. Myös EU:n sisällä kuplii. Eräät jäsenvaltiot, kuten Puola ja Unkari, haastavat unionin yhteisesti sovittuja perusarvoja. Brexit on puolestaan sellaisen kansalaismielipiteen lopputulos, joka todennäköisesti oli ulkopuolistenkin tahojen vaikuttamisen kohteena — oire häikäilemättömyydestä sekin. Hybridivaikuttamisen riskiä ei pidä aliarvioida Suomessakaan. Tästä tutkijatkin ovat varoittaneet. Meillä on pian edessä kolmet vaalit täällä Suomessa — olkoonkin, että hybridivaikuttamisen tarve puhtaasti maakuntavaaleihin vaikuttaa yhä epätodennäköisemmältä. Talman! Mitt i villervallan måste också ett litet land som Finland kunna navigera, och helst navigera rätt. Också om vi har den trygga nordiska familjen och EU-medlemskapet som ryggstöd måste också viktiga nationella vägval göras. Ett viktigt sådant som gjorts redan för länge sedan är att Finland är en aktiv, konstruktiv aktör i alla sådana multilaterala organisationer, vid alla de bord där beslut fattas som angår, och ändå påverkar oss. I denna tid när stormakterna utmanar — för att inte säga direkt föraktar — elementära delar av multilateralt samarbete behövs kontinuitet och konstruktivitet mer än på länge.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! Kansainvälispoliittinen toimintaympäristömme on muuttunut entistä epävakaammaksi. Nykyistä kansainvälistä järjestystä ja vapaata kaupankäyntiä ei voi pitää itsestäänselvyytenä. Ja kun Suomi on vientivetoinen maa, meidän on senkin takia tärkeää puolustaa vapaata ja reilua kauppaa, johon kytkeytyvät arvot demokratiasta, ihmisoikeuksista, ihmisarvosta ja oikeusvaltioperiaatteista. Pohjois-Korean julmat ja laajamittaiset ihmisoikeuksien loukkaukset, myös sanan- ja uskonnonvapauden rajoitukset, jäivät tämän päivän huipputapaamisessa taka-alalle. Tavoite ydinaseriisunnasta on kuitenkin välttämätön lähtökohta rauhankehitykselle ja avaa toivon mukaan oven myös ihmisoikeuksien tarkastelulle. Olipa presidentti Trumpin politiikasta mitä mieltä tahansa, mielestäni tänään ei ole syytä kyynisyyteen, vaan on annettava hänelle kiitos siitä, että nyt on ainakin yritetty jotakin Korean niemimaan katastrofipesäkkeen avaamiseksi. Samalla kun katseet kohdistuvat Kaakkois-Aasiaan, on syytä muistaa savuava kriisipesäke Lähi-idässä. Israelin ja Iranin välit ovat Syyrian sodan vuoksi kiristyneet. Iranin rahoitus ja aseellinen tuki Lähi-idän terrorijärjestöille muodostavat jatkuvan uhan alueelle. Juuri joitakin päiviä sitten Iranin ylin johtaja ajatollah Ali Khamenei tviittasi, että Israel on pahanlaatuinen syöpäkasvain Länsi-Aasian alueella ja se pitäisi poistaa ja hävittää. Lähi-idässä Suomen keskeinen avustuskohde on ollut palestiinalaisten koulutusjärjestelmä, mikä on hyvä kohde, mutta valitettavasti uudetkin koulukirjat edistävät marttyyriutta ja sotaa, kuten arvostettu IMPACT-se-tutkimuskeskus on ollut huolestunut koko palestiinalaishallinnon opetussuunnitelman läpäisevästä radikalisoitumisesta.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! UTP:n selonteossa kaksi vuotta sitten todettiin, että toimintaympäristömme muutos jatkuu voimakkaana niin lähialueella kuin maailmanlaajuisestikin. Muuttuneelle toimintaympäristölle todettiin olevan ominaista muutoksen nopeus ja ennustamattomuus. On hyvä, että tänään myöskin täällä salissa keskustellaan tästä tilanteesta. Kansainvälinen asemamme perustuu taitoomme ymmärtää muuttuvaa toimintaympäristöämme. Ulkoministeri Soini totesi, että voimapolitiikka ja itsekäs kansallisen edun ajaminen ovat tehneet paluun. Yleinen epävarmuus ja arvaamattomuus ovat lisääntyneet. Kansainvälisen luottamuksen kulmakivet ovat globaalit instituutiot, säännöt sekä sopimuksien noudattaminen. Nämä kaikki ovat nyt heikkenemässä. Suomelle on tärkeää, että palaamme pian toisiamme kunnioittavaan sääntömääräiseen yhteistyöhön ja monenväliseen kauppaan, jossa noudatetaan yhdessä sovittuja pelisääntöjä, neuvotellaan ja ratkotaan ongelmia yhdessä. Suomen ehdoton etu on kansainvälisen sääntöpohjaisen järjestelmän rakentaminen ja vahvistaminen. Arvoisa puhemies! Toimintaympäristön muutos sekä muun muassa Venäjän ja Yhdysvaltain toiminta ovat luoneet paineita myös Euroopan unionin toiminnalle. Erityisesti nyt, kun maailma ympärillämme hieman horjahtelee, tulee EU:n ottaa paikkansa, pysyä yhtenäisenä ja vahvana. EU ei saa ajautua maailmanpolitiikan sivustakatsojaksi. Euroopan unionin paikka Euroopan unionin paikka on myös aktiivisesti vaikuttaa. Näin tulee olla jatkossakin. Unionin aktiivisena ja osallistuvana jäsenmaana olemme kokoamme suurempi toimija myös kansainvälisesti. EU:n on oltava tinkimätön vapaan kaupan puolustaja. Meidän on jatkettava aktiivista yhteistyötä eri alueiden kanssa. Uusia kauppasopimuksia tulee tehdä ja kesken olevat neuvottelut saattaa loppuun. Meidän on vakuutettava niin sisäiset kuin ulkoisetkin kumppanimme siitä, että protektionismi ja sisään käpertyminen eivät edistä yhteisiä tavoitteitamme. Sama pätee myös ilmastopolitiikkaan. EU:n on myös otettava yksiselitteinen johtajan rooli ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, kuten myös ihmisoikeuksien ja demokratian puolestapuhujana sekä puolustajana. Meillä ei ole vaihtoehtoja. mitä Suomi sitten tekee? Olemme johdonmukaisesti painottaneet kansainvälisen sääntöpohjaisen järjestelmän merkitystä ja sen vahvistamista niin kahdenvälisissä tapaamisissa kuin myös EU-kokouksissa. Tulemme jatkamaan määrätietoisesti ja aktiivisesti tätä toimintaa.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 puhemies! Minusta tämä keskustelu osoittaa sen, että me hyvin yhteisellä tavalla miellämme tämän haasteen, joka tällä hetkellä on. Edustaja Sarkkinen teki pitkän listan globaaleista haasteista, joiden ratkaisemiseksi tarvittaisiin sopimuksia ja yhteisiä järjestöjä. Samalla on suoraan sanoen surkea paradoksi se, että meillä on valtioita ja vielä enemmän poliittisia voimia, jotka vähättelevät näitä sääntöjä, ovat valmiita rikkomaan niitä, haluavat heikentää kansainvälisiä järjestöjä. Samalla meillä on ympäri maailmaa ja myös Euroopassa paljon poliittisia voimia, jotka hakevat kansallista sisäpoliittista valtaa suoraan sanoen yllyttämällä ihmisiä, puhumalla suvereniteetista ja kansallisen edun tavoittelusta. Se yhdistelmänä tähän, mitä nämä suuret valtiot tällä hetkellä tekevät, muodostaa kyllä äärimmäisen hankalan yhtälön. Joskus tämmöisen asetelman edessä pitää tietysti kysyä, mitä me vastataksemme tähän. Siihen on loppujen lopuksi aika pelkistetyt ja yksinkertaiset vastaukset. Ensimmäinen on se, että meidän pitää itse noudattaa ja puolustaa tiukasti niitä sopimuksia, joissa olemme mukana — välillä tekee mieli sanoa pilkuntarkasti, vaikka tiedän, että se aiheuttaa ärtymystä monissa. Mutta jos sopimuksia rikotaan, niin jokainen rikkomus on lupalappu muille rikkoa sitä edelleen, ja siitä kierre alkaa. Toiseksi meidän pitää, aivan niin kuin pääministeri äsken totesi, kansainvälisissä yh-teyksissä voimakkaasti puolustaa kansainvälistä sääntöpohjaista järjestelmää. Omalle väelle meidän pitää myös sanoa, että me olemme valmiita tinkimään suvereniteetista, kun me neuvottelemme kansainvälisiä sopimuksia.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! Edustaja Vanhanen lausui viisaita sanoja juuri äsken, tärkeitä havaintoja. Mutta haluan puuttua yhteen yksityiskohtaan, joka on minusta todella tärkeä tulevien vuosikymmenten näkökulmasta, ja se on ilmastonmuutoksen ja väestökehityksen vaikutus Afrikkaan. Olin todella tyytyväinen, kun edustaja Elo nosti tämän asian esille. Tällä hetkellä väestöennusteet kertovat, että 2050-luvulla ollaan Afrikassa tilanteessa, jossa on 2,5 miljardia ihmistä nykyisten 1,2 miljardin sijasta. Tuossa maanosassa on silloin alle 25-vuotiaita ihmisiä yli miljardi. Jos ei nyt aleta näitten asioitten, Afrikan tilanteen, eteen tehdä jotakin, meillä on edessä ihmisten pakeneminen ilmastonmuutoksen runnomalta, väestökehityksen vaivaamalta alueelta. Siellä tarvitaan puhdasta vettä, siellä tarvitaan ruokaa, siellä tarvitaan koulutusta, siellä tarvitaan työpaikkoja, infrastruktuuria ylipäätään. Olisi mielenkiintoista kuulla, pääministeri Sipilä, teidän näkökulmanne siihen, voisiko eurooppalainen yhteistyö keskittyä. Siellähän käytetään kehitysapuun yhteensä jäsenmaitten ja komission toimesta noin 55 miljardia euroa vuodessa. Olisiko nyt aika keskittyä siihen, että koordinoidaan tätä afrikkalaisten auttamista ikään kuin tämmöisenä eurooppalaisena Marshall-apuna
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-12 onko pienellä maalla sittenkään tällaisessa myllerryksessä kauheasti roolia muutoin kuin reagoida siihen, mitä isojen voimien temmellyskentällä tapahtuu. Ottamalla tämänkaltaisen sivustaseuraajan asenteen Suomen tarina, toisen maailmansodan jälkeisen kehityksen valossa, ei olisi turvannut meille liikkumavaraa eikä olisi turvannut meidän kansainvälisen asemamme vahvistumista. Näin muodoin, vaikka voimapolitiikka haastaa juuri parhaillaan multilateralismia ja keskinäisriippuvuuden maailmaa ja kansainvälisiä instituutioita, on erityisen vahva tarve sille, että me sinnikkäästi jatkamme aktiivisen ulkopolitiikan merkeissä eri toimenpiteitä koskien. Suomella on aloitteellinen rooli kansainvälisessä politiikassa — tasavallan presidentti on tästä oivana esimerkkinä
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Tosiaan Aasiasta kuuluu kummia, positiivisessa mielessä kummia. Siellä ovat presidentit Donald Trump ja Kim Jong Un kertomassa maailmalle, niin kuin on nykyään kenties mahdollisesti se uusi normaali, eli ohi entisten totuttujen mallien kaksi johtajaa vain keskenään, vain korkeintaan tulkit ovat paikalla, ja kysyisin: mikä on meidän hallituksemme kanta tähän, onko tämä kenties joku sellainen tulevaisuuden linja, että tulevaisuudessa kenties ohi entisten järjestömallien maan johtajat neuvottelevatkin keskenään ja sitten osa jää vain lehdelle soittelemaan eikä pääse mukaan vaikuttamaan? Sitten tästä kehitysavusta, mikä tässä edustaja Raatikaisen puheessa tuli: Olen pikkasen eri mieltä siitä, kun Raatikainen sanoi, että se ei ole aiheuttanut mitään. Kyllä sillä on ollut merkitystä. Sillä on vähennetty suuressa määrin lapsikuolleisuutta Afrikan maissa. Mutta tässä on ollut se iso paradoksi, että kun mitkään rakenteet eivät ole samanaikaisesti muuttuneet, niin se on johtanut sitten siihen, että seuraavassa sukupolvessa on ollut entistä enemmän enemmän näitä kehitysavustettavia, ja tämä väestönkasvu, mikä maailmassa on — mikä on tullut tässä monessa puheessa — on suurin tekijä, mikä aiheuttaa näitä. Ilmastonmuutoksen syy, monien sotien syy, nälänhädän syy on tämä valtava väestönkasvu, mikä nimenomaan
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Mielestäni ulkoministeri Soini käytti tänään kenties yhden parhaista puheenvuoroistaan, mitä itse olen todistanut. Minusta Soini kuvasi hyvin myös ne pohjavirrat, isot virrat, mitkä näkyvät tässä kansainvälisen sääntöpohjaisen järjestelmän muutoksessa: transatlanttisen muutoksen, Yhdysvaltojen toiminnan, Trumpin toiminnan, brexitin, toisaalta Venäjän voimapolitiikan ja toisaalta Kiinan tämmöisen ekspansiivisen talouspolitiikan, joka on myös valtapolitiikkaa. Kun kansainvälinen sääntöpohjainen järjestelmä on haastettu, niin kysymys kuuluu: miten Suomi parhaiten on osana turvaamassa sitä? Tänään tässä salissa on käytetty erinomaisia puheenvuoroja kautta linjan. Kenties kysyisin nyt yhdestä työvälineestä, nimenomaan kehitysyhteistyöstä ja tavoista, joilla voidaan niitä juurisyitä eri konfliktialueilta poistaa, poistaa niitä työntäviä syitä, minkä takia ihmiset joutuvat jättämään kotinsa ja pakenemaan kenties mantereelta toiselle. Nyt kun lisätalousarvion yhteydessä on käyty keskustelua siitä, että päästöhuutokauppatulot ovat kasvaneet, kysyisin mielelläni hallituksen ministereiltä: voitaisiinko näitä lisääntyneitä päästöhuutokauppatuloja käyttää yhä enemmän kehitysyhteistyöhön ja kansainväliseen ilmastorahoitukseen? Ja toisena asiana: Kun puhutaan täällä väestön lisääntymisestä, eikö tehokkain keino
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 rouva puhemies! Muistan, kun aloitin kansanedustajan työni tässä talossa 15 vuotta sitten, että silloin oli aika laajasti vallalla sellainen käsitys, että markkinatalouden myötä leviävät maailmassa myöskin länsimaiset arvot, oikeusvaltioperiaate, demokratia, ihmisoikeudet ja niin edelleen. Nyt kun katson 15 vuoden jälkeen, valitettavasti huomaan, että näin ei ole käynyt — kun katsomme vaikka Kiinaa, katsomme Venäjän kehitystä mutta katsomme myöskin tämän päivän Yhdysvaltoja, meidän keskeistä transatlanttista liittolaistamme, joka on myöskin tänä päivänä vahvasti kyseenalaistamassa näitä länsimaisia arvoja. Täällä moni kollega on todennut, että suurvaltapolitiikka tänä päivänä korostaa voimankäyttöä, ja vaikka täytyy sanoa, että nuo ensimmäiset uutiset tämän päivän presidenttien tapaamisesta Aasiasta ovat kieltämättä positiivisia, niin silti koen vahvasti, että maailmaa ei voida rakentaa vain suurvaltojen välisiin, kahdenvälisiin diileihin, vaan siihen tarvitaan sääntöperustaista, monenkeskistä yhteistyötä, ja se on toki, niin kuin täällä moni on todennut, maan, niin kuin Suomen, etu. Arvoisa puhemies! Meille keskeinen viitekehys toimia monenkeskisen sääntöperustaisen yhteistyön parissa on tietenkin Euroopan unioni. On todella surullista, että tässä tilanteessa, kun Euroopalla olisi tuhannen taalan paikka nostaa profiilia vaikkapa Lähi-idän kriisin ratkaisijana tai vahvistaa rooliaan Afrikan kehityksen tukijana, me olemme sisäisesti niin hajallaan. Jos katson pelkästään Yhdysvaltojen toimia vaikkapa Lähi-idässä — presidentti Trumpin päätös siirtää lähetystö Jerusalemiin tai päätös irtautua Iranin sopimuksesta — tämä antaisi Euroopalle nyt aivan uudenlaisen mahdollisuuden nostaa profiilia myöskin kansainvälisenä, globaalina toimijana, jos se siihen kykenisi.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-12 Pääministeri Sipilä totesi, että Euroopan unionin pitää ihmisoikeuksia ja demokratiaa viedä voimakkaasti eteenpäin. Olen tästä täysin samaa mieltä. Samaan aikaan äärimmäisen ongelmallista on se, että EU:n jäsenmaista Puola ja Unkari etunenässä rikkovat näitä EU:n perusperiaatteita, ja silloin jos me viemme eteenpäin kaikkialla maailmassa demokratiaa, ihmisoikeuksia ja sananvapautta, niitä on erittäin vaikea viedä eteenpäin, jos samaan aikaan meidän omassa järjestökentässä toimivat maat rikkovat näitä arvoja. Toisaalta jos ajatellaan sitten sitä, että EU on tehnyt esimerkiksi Turkin kanssa pakolaissopimuksen, ja Turkin toimintaa ihmisoikeuksia ja demokratiaa vastaan — sitä, miten kurdejen kimppuun niin omassa maassa kuin Syyriassa hyökätään ja heitä pommitetaan ja tapetaan — niin ei tätä voi kestää. Ulkoasiainvaliokunta vieraili Lontoossa, ja tapasimme myös ylähuoneen ulkoasiainvaliokunnan, ja kysyin lordeilta, miten he näkevät Naton roolin tässä, että eikö Naton pitäisi reagoida, kun Naton jäsenmaat Puola, Unkari ja Turkki rikkovat ihmisoikeuksia ja perusperiaatteita. He katsoivat hetken aikaa ihmeissään ja sanoivat, että eihän Nato ole mikään järjestö, joka olisi perustettu näitä perusarvoja edistämään. Portugali, Kreikka ja Turkki liittyivät Naton jäseniksi ja olivat diktatuureja silloin. Eli ei Nato ole länsimaisten demokraattisten valtioitten yhteisö, oli lordien viesti. ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja Vanhanen sanoi, kansainvälisiä sopimuksia pitää pilkulleen noudattaa. Mutta samalla lailla pitää pilkulleen noudattaa myös niitä periaatteita, jotka meillä on, ja silloin me emme voi käydä esimerkiksi asekauppaa Saudi-Arabian tai Arabiemiraattien kanssa tai ostaa puolustustarvikkeita Israelista. Nekin sotivat näitä meidän periaatteita vastaan.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-12 ajatelleet, että kehitysavulla tai kansainvälisellä yhteistyöllä ei olla saatu kehitystä aikaan. Hyvin suuri joukko maita itse asiassa on siirtynyt äärimmäisestä köyhyydestä eteenpäin huomattavasti enemmän keskivaiheen toimeentulon maiksi, ja suuri osa ihmisistä on koulutuksen ja työn parissa, mielestäni se on erinomainen osoitus siitä, että meidän on panostettava myöskin kehitysyhteistyöhön ja kansainväliseen yhteistyöhön, myöskin muuhun kuin vain kauppaan. Edustaja Vanhanen sanoi täällä todella viisaasti, että meidän pitää itse noudattaa näitä kansainvälisiä sopimuksia. Kun ajattelemme, että tällainen sääntöperustainen maailma on sellainen, joka on myöskin meille turvallinen, niin siinä mielessä olisi kyllä huomattavasti paljon enemmän panostettava tähän kansainväliseen yhteistyöhön. En puhu vain kehitysyhteistyöstä, siihen toki myös ja sisällöllisesti, mutta myös siihen, että meidän osaamista ja meidän ihmisvoimavaroja voisi enemmän panostaa eri kansainvälisissä järjestöissä. Se on aivan välttämätöntä, jotta olisimme sellainen varteenotettava toimija sekä EU:ssa että globaalisti, esimerkiksi Norjan ja Ruotsin vierellä. Voi sanoa, että on monia sopimuksia, joiden noudattamisessa Suomi ehkä ei ole ollut niin hirveän tarkka — puhutaan ihmisoikeussopimuksista erityisesti, ja ehkä olemme ottaneet vähän liian itsestään selvänä sen, että olemme niin hyviä näiden ihmisoikeussopimusten kunnioittamisessa — mutta tähän kannattaisi kyllä nyt panostaa. Me olemme olleet esimerkki esimerkiksi tasa-arvon edistäjänä, mutta CEDAW, Istanbulin sopimuksen täytäntöönpano, puhumattakaan jostain ILO 169:stä — siellä on vielä paljon
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-12 Kuitenkin tuon maailmanjärjestön rakenteessa ja myöskin työskentelytavoissa on parantamisen varaa, aivan kuten täällä ulkoministeri puheessaan totesi. Turvallisuusneuvoston halvaantuminen ja kykenemättömyys päätöksiin Syyrian kaltaisessa humanitäärisessä katastrofissa on todella surullista. Täytyy todeta se, että myöskään Suomen oma äänestyskäyttäytyminen muun muassa maailmanperintökomiteassa, joka koski Länsimuuria juutalaisten pyhänä kohteena, joka haluttiin kieltää, ei ansaitse puhtaita papereita. Suomi pidättäytyi tuossa äänestyksessä äänestämisestä. Myöskään kehitysapuleikkaukset eivät millään tavalla kohenna Suomen uskottavuutta YK-toimijana. Mutta kuten täällä on tuotu esille, suuremmat paineet varmasti tulevaisuudessa tulevat kohdistumaan ilmastopakolaisuuteen ja muuttoliikkeeseen. Silloin joudumme arvioimaan YK:n pakolaissopimusta sen toimivuutta tässä ajassa. Tasavallan presidentti aikoinaan valtiopäivien avajaiskeskustelussa varovasti tätä asiaa halusi avata. Haluaisinkin kysyä ulkoministeriltä: olisiko Suomen mahdollista ajaa sitä, että tuota pakolaissopimusta lähdettäisiin miettimään, miten sitä voitaisiin tässä päivässä ja tässä ajassa lähteä
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! 12-vuotias poikani muutama vuosi sitten sanoi: ”Maailmasta on tullut pelottava paikka.” Sinä kesänä oli paljon terrori-iskuja. Myöhemmin tuona samana vuonna kuuntelin Esko Valtaojan luentoa, joka aloitti ihmiskunnan historiasta ja kävi läpi, miten olemme tähän päätyneet, ja sanoi, että koskaan ei ole ollut näin hyvin. Sekä poikani että Valtaoja ovat oikeassa. On saatu paljon kehitystä aikaan, ihmisiä nostettu äärimmäisestä köyhyydestä, lapsia koulutettu, tarttuvia tauteja hävitetty. Näiden saavutusten luulisi sitovan ihmiskuntaa tiukemmin yhteen ja kannustavan edelleen tällä samalla tiellä, mutta ainakin osittain näyttää käyneen toisin. Epävarmuus on kasvanut, kriisit pitkittyneet ja monimutkaistuneet, ja ihmisoikeusloukkauksiakaan ei ole saatu kuriin. Me puhumme paljon sodasta. Kuka puhuisi rauhasta? Jotta kriisejä voidaan ennalta ehkäistä, me tarvitsemme pitkäjänteistä kehityspolitiikkaa, ja tällä kaudella tehdyt leikkaukset tähän työhön ovat olleet valitettavia ja myös Suomen kansainvälistä asemaa heikentäviä. Afrikasta pitää puhua mutta samaan aikaan pitää vahvistaa kehitysyhteistyön resursseja eikä leikata niitä. YK:n ilmastopolitiikka ja Agenda 2030 ‑työ tarvitsevat tukemme. Jotta voimme olla tukena YK:ssa, meidän pitää olla vahvoja myös EU:ssa. Olisin halunnut kysyä hallitukselta: Millainen silta aiotaan rakentaa, vai aiotaanko rakentaa, Suomen tulevien puheenjohtajuuksien välille, kun saamme ensin Euroopan neuvoston puheenjohtajuuden ja sen jälkeen EU:n puheenjohtajuuden?
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Täällä on ilmaistu vakava huoli kansainvälisestä, monenkeskisestä sopimusperusteisesta järjestelmästä. Se on aivan aito huoli. Ja varsinkin kun kauppa-, ulko- ja turvallisuuspolitiikka nivoutuvat niin tiiviisti yhteen, niin haluan nyt kommentoida tätä kauppapolitiikan näkökulmasta, ja ehkä tarpeen on muistuttaa myös WTO:n roolista. WTO luo sääntöjä, valvoo, että sääntöjä noudatetaan, ja sitten kolmantena vaiheena, jos tulee sopimusrikkomuksia, käsittelee ne. Tällä hetkellä meidän suurin ongelmamme kauppapolitiikan suhteen on se, että WTO ei toimi niillä edellytyksillä, joita sillä pitäisi olla. Taustana ovat teollisuusmaiden ja kehitysmaiden erilaiset näkemykset mutta myös — kuten täälläkin monessa puheenvuorossa on jo mainittu — Yhdysvaltojen lisääntynyt kritiikki järjestelmää kohtaan. Akuuttina ongelmana on erityisesti se, että riitojenratkaisumekanismiin kuuluvaan valituselimeen tällä hetkellä ei saada valittua uusia tuomareita, koska Yhdysvallat blokkaa sen. Tämä on sellainen asia, mikä meidän pitää saada ratkaistua mahdollisimman nopeasti, koska se on meidän pienen vientivetoisen maamme ensisijainen etu, että se toimii. Samoin nämä Yhdysvaltojen protektionistiset, yksipuoliset toimet haittaavat Euroopan kauppaa, ja me olemmekin sitoutuneet siihen, että teemme määrämuotoisia vastatoimia. Tasapainottavista toimenpiteistä päätetään ensi torstaina, suojatoimien tutkinta on meneillään, ja WTO-riita on käynnistetty 1.3. No, näihin olemassa No, näihin olemassa oleviin ongelmiin ei löydy yhtä yksiselitteistä helppoa vastausta, ja senpä takia voisin sanoa, että meidän suomalaisten ja Euroopan unionin pitää toimia yhtenäisesti. Meidän pitää pyrkiä edistämään kauppaa siellä, missä siihen on mahdollisuus, ja tällä hetkellä
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa rouva puhemies! Väestönkasvu keskittyy Afrikan ja Etelä-Aasian köyhimpiin maihin, ja ilmastonmuutos vaikeuttaa elinoloja monilla alueilla, kuten tiedämme. Nämä tekijät voivat kiihdyttää muuttoliikettä lyhyelläkin aikavälillä. Konflikteista on tullut pitkäkestoisia ja vaikeammin ratkaistavia. Konfliktit toimivat kasvualustana ääriajattelulle ja kiihdyttävät muuttoliikettä. Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka vaikuttavat merkittävästi toistensa tulevaisuuteen. Monenkeskisten järjestöjen toimintaan liittyy merkittäviä haasteita ja ristiriitoja. Monenkeskisellä yhteistyöllä voidaan kuitenkin parhaiten vastata ilmastonmuutokseen, äärimmäiseen köyhyyteen, eriarvoistumiseen, epätasaiseen väestökehitykseen ja hallitsemattomiin muuttoliikkeisiin. Monenkeskisellä yhteistyöllä on saavutettu merkittäviä neuvottelutuloksia, kuten vaikkapa Agenda 2030 ja sen sisältämät kestävän kehityksen tavoitteet sekä Pariisin ilmastosopimus. Täällä on hyvä keskustella kehitysyhteistyöstä ja kehityspolitiikastakin, koska se tähän kokonaisvaltaiseen turvallisuuteen ja monenkeskiseen yhteistyöhön tiukasti liittyy, mutta haluan tässä puheenvuorossa kuitenkin sanoutua irti ajatuksesta, että vapaaehtoisilla lahjoituksilla pystyttäisiin tekemään pitkäjänteistä kehitysyhteistyötä. Minä en pysty näkemään, että se sillä tavalla onnistuu, vaan tässä kyllä aina tarvitaan valtioita, ja meidän täytyy muistaa, että tätä perinteistä kehitysyhteistyötä tarvitaan erittäin monessa hauraassa valtiossa vielä tänä päivänä ja vielä hyvin pitkään eli sen aika ei ole vielä mennä.