Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 kun esimerkiksi verotuloarviota pystytään korottamaan melkein puolella miljardilla eurolla positiiviseen suuntaan. Myös arvonlisäverotuotto on parantunut, autoveroakin on jopa tullut hieman enemmän niin kuin perintö- ja lahjaverojakin. Merkittävää on hallituksen tavoitteiden kannalta myös se, että velkaantumistahti pikkuhiljaa hidastuu, ja tämän lisätalousarvion myötä velkaa otetaan itse asiassa 180 miljoonaa euroa vähemmän kuinoli aiottu. En kiistä, etteikö 5,4 miljardia lisävelkaa edelleenkin ole varsin paljon, mutta suunta velkaantumisen hidastumiseksi on oikea, joten hallitus kulkee kohti asettamiansa tavoitteita. Ajattelin puheenvuorossani kiinnittyä paremmin kahteen kokonaisuuteen tämän suuren talouden käänteen kautta. Kyllähän ne ovat rohkaisevia lukuja, mitä valtiovarainministeriöstä viime viikolla saatiin, että kuluvan vuoden bruttokansantuote kasvaisi 2,4 prosenttia. On olemassa jopa korkeampia arvioita sille, Nordea esitti nyt jopa 3 prosentin kasvua. Työttömiä on 40 000 vähemmän mitä viime vuonna. Samaan aikaan työpaikkoja on enemmän auki, jopa pitkäaikaistyöttömien määrä on kääntynyt laskuun. Omassa kotimaakunnassani Lapissa on 1 400 työtöntä vähemmän kuin vuosi sitten samaan aikaan. Se ei ehkä kansallisessa mittapuussa tunnu suurelta luvulta, mutta näille jokaiselle ihmiselle se on henkilökohtaisesti valtavan iso asia. Niinpä ajattelin puhua hieman infrastruktuurista ja siitä, miten merkittäviä valtion alulle panemat hankkeet ovat. Onnittelen tietenkin Vuosaarta ja Oulua siitä, että sinne sataman syvääminen saatiin. Toivon kuitenkin, että jatkossa satamakysymyksiä valmisteltaisiin kokonaisuudessa. Jos miettii niitä pohjoisen liikenteen tavaravirtoja, niin Kemin ja Tornion satamien yhteenlasketut kuljetusmäärät jo tällä hetkellä ovat monta eteläisempää satamaa suurempia, ja kilpailuasetelma etenkin pohjoisessa on erittäin tiukka, kun mietitään, että Ruotsin puolella Luleåssa tehdään erittäin isoa 15 metrin syväsatamaväylää, joten pohjoisen satamat tietenkin kilpailevat myös kansainvälisten satamien kanssa rinta rinnan. Kun ajatellaan monia mahdollisia teollisuuden investointeja, biotalouden investointeja, sitä, että tältä pieneltä vientialueelta Kemi—Torniosta lähtee 7 prosenttia Suomen nettoviennistä, niin olisi erittäin tärkeää, että seuraavassa vaiheessa myös tuo Kemin satama saisi syväämisen. Kun oletettavastikin Kaidin biopolttolaitoshanke etenee, joka tulee aivan siihen Ajoksen sataman kylkeen, niin tämä olisi erittäin perusteltua. Siihen suuntaan myös liikenneministeriössä on annettu lupauksia. Jahka investointeja lähtee liikkeelle, niin sitten valtiovalta katsoo myös sen satamien tilanteen. Olisi erittäin tärkeää, että myös Kemin satama saataisiin syvättyä. Se ei muuten vaatisi muita investointeja lisäksi, esimerkiksi ratapihaan tai raiteisiin. Toisekseen lisätalousarviossa myönnetään Hituran kaivokselle 5 miljoonaa euroa ympäristövahinkojen jälkiseuraamuksiin, mikä on tietenkin aivan välttämätöntä, että kaivos saadaan asiallisesti sitten suljettua vuosien kuluessa. Se tehdään kolmessa vaiheessa, se voi viedä jopa 15 vuotta. Tämä 5 miljoonaa ei tule valitettavasti riittämään, vaan jatkossa se vaatinee vielä 10—15 miljoonaa. Tässä suhteessa onkin mielestäni kestämätöntä se, että Hituran kaivoksen vakuus on ainoastaan 1,99 miljoonaa, siis noin kaksi miljoonaa euroa. On erittäin tärkeää, että valtiovarainvaliokunta on kiinnittänyt tähän asiaan huomiota ja saanut lausuman tehtyä siitä, että hallituksen täytyy varmistaa kaivosten jälkihoito siten, että jo niiden toiminnan aikana voidaan turvata se, että vastuut eivät voi jäädä veronmaksajien kannettavaksi. Tämä on erittäin merkittävä asia. Toivon, että hallitus tämän pikaisella menettelyllä tulee tekemään ja tuo sen meille sitten myös eduskuntaan käsiteltäväksi. Suomessa on 40 toimivaa kaivosta, ja moni niistä on toiminut aivan erinomaisestikin. Varmasti kaivosteollisuudelle on jatkossakin tilaa