Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-26 uudesta laista johtuvia täsmennyksiä ja teknisiä muutoksia. Hallituksen esityksen tavoitteena on tehostaa joukkolainamarkkinoiden toimintaa, parantaa yritysrahoituksen edellytyksiä, monipuolistaa rahoitusmarkkinoita ja lisätä sijoittajansuojaa säätämällä edustajan toiminnalle kevyt, selkeä ja pääosin tahdonvaltainen lainsäädäntökehikko. Lakien on tarkoitus tulla voimaan syksyllä 2017. Talousvaliokunta mietinnössään toteaa, että ehdotettu sääntely on pääosin tahdonvaltaista, joskin siihen sisältyy myös pakottavia säännöksiä. Sääntelyn läpileikkaavana periaatteena on tasapaino sijoittajansuojan ja joukkolainamarkkinoiden kehittämistä tukevan sääntelyn keveyden välillä. Ehdotettu lainsäädäntö sisältää edustussuhdetta ja siihen liittyviä sivullissuhteita säätelevien normien lisäksi määräykset edustajaksi rekisteröitymisestä ja edustajan valvonnasta ja seuraamuksista rikkomustilanteissa. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan joukkolainanhaltijoista ei ole eikä myöskään ole valmisteilla EU-tasoista sääntelyä, minkä vuoksi valiokunta katsoo kansallisen sääntelyn olevan tarpeen ja tarkoituksenmukaista. Ehdotetun lainsäädännön tarve liittyy ennen kaikkea oikeudellisen epävarmuuden poistamiseen edustussuhteen ja siihen liittyvien sivullissuhteiden osalta. Markkinaosapuolten — sijoittajien ja liikkeeseenlaskijoiden — tulee voida luottaa siihen, että edustajan käytön ja edustussuhteen oikeudellinen viitekehys on selkeä ja ennakoitavissa. Valiokunta toteaa myös, että nykyisellään nimenomaisen joukkolainanhaltijoiden edustajaa koskevan sääntelyn puuttuessa edustajan muodollisjuridinen asema suhteessa edustamiinsa joukkolainanhaltijoihin on mahdollista hahmottaa usealla eri tavalla, mikä on omiaan luomaan epävarmuutta. Edustajan asema voidaan katsoa varallisuusoikeudellisista oikeustoimista annetun lain 2 luvun mukaisen valtuutuskonstruktion mukaiseksi, jolloin valtuutettu toimii edustamansa tahon nimissä, mutta jää yleensä itse päätettävän oikeustoimen ulkopuolelle. Valtuutukseen liittyy useita sen käyttöä puoltavia piirteitä muun muassa siksi, että joukkolainanhaltijoiden hyväksi perustettua vakuusoikeutta ei voida katsoa kuuluvaksi valtuutettuna toimivan vakuusagentin konkurssivarallisuuteen. Edustusmuodon ongelmallisuus liittyy suomalaisen lainopin vallitsevaan kantaan valtuutuksen peruutettavuudesta: jos edustajan toimintavaltuudet ovat lähtökohtaisesti yksipuolisesti peruutettavissa yksittäisen joukkolainanhaltijan toimesta, johtaisi se edustusjärjestelyn periaatteiden ja tavoitteiden vastaiseen lopputulokseen. Valiokunta toteaa lisäksi, että valtuutuksen sijasta edustajan asema voi perustua myös sopimusperusteiseen välihenkilöasemaan, eikä tämä ole pääsääntöisesti yksipuolisesti yhden joukkolainanhaltijan toimesta peruutettavissa. Välihenkilö toimii omissa nimissään mutta sopimuskumppaneidensa yhteiseen lukuun. Koska välihenkilöjärjestelyssä päämies sopimuksella luovuttaa muodollisen oikeusasemansa, vakuusagentin konkurssitilanteeseen liittyy epävarmuustekijöitä: vakuusoikeus saatetaan katsoa kuuluvaksi myös konkurssipesään. Huomattavaa tosin on, että vakuusoikeus joka tapauksessa turvaa joukkolainanhaltijoiden saatavia. Joukkolainanhaltijat olisivat konkurssitapauksessa vakuusagentin velkojia. Koska oikeusvarmuuden parantamisella ja joukkolainamarkkinoiden kehittämisellä pyritään lisäämään kotimaisten joukkolainamarkkinoidemme houkuttelevuutta myös institutionaalisten ulkomaisten sijoittajien piirissä ja siten ulkomaisten sijoitusten ja pääoman määrää rahoitusmarkkinoillamme, on valiokunnan mukaan tärkeää, että oikeustila on selkeä myös kansainvälisestä näkökulmasta katsoen. Epävarmuutta voi valiokunnan mukaan aiheutua myös esimerkiksi siitä, että muun muassa anglosaksisissa oikeusjärjestelmissä joukkolainanhaltijoiden edustuksessa käytetään hyväksi trust-instituutiota, joka on eräin varsin merkityksellisin osin eri tavoin toimiva järjestely kuin edellä kuvatut Suomessa käytössä olevat. Trustin asettaja siirtää tahdonilmaisullaan omaisuuden trusteen nimiin, jolloin trusteesta tulee omaisuuden muodollisjuridinen omistaja. Tässä järjestelyssä edunsaaja on kuitenkin omaisuuden asiallinen omistaja. Trust-järjestelylle ominaista on määrätty kesto, joka ei ole riippuvainen järjestelyn osapuolten pysyvyydestä, toisin kuin on peruutettavissa olevan valtuutuksen kohdalla. Arvoisa puhemies! Talousvaliokunta yhtyy lisäksi kuulemiensa asiantuntijoiden näkemykseen, jonka mukaan joukkolainamarkkinat voivat potentiaalisesti tarjota erinomaisen rahoituskanavan pankkien tarjoaman rahoituksen rinnalla ja ehdotettu sääntely voi osaltaan tukea tätä kehitystä. Talousvaliokunta ehdottaa hallituksen esitykseen sisältyvien lakiehdotusten hyväksymistä seuraavin huomautuksin ja pääosin teknisin muutosehdotuksin. Lisäksi valiokunta ehdottaa kahden lakiehdotuksen hylkäämistä sekä yhden uuden lakiehdotuksen hyväksymistä. Arvoisa puhemies! Valiokunnan muutosehdotukset kohdistuvat 1. ja 3. lakiehdotukseen ja ovat seuraavat: 2 luvun otsikko on Joukkolainanhaltijoiden edustajan nimeäminen ja riippumattomuus, edustajan toiminta ja edustussopimuksen sitovuus. Sääntelyn selkeyden vuoksi tämän 2 luvun 4 § "Edustajan nimeäminen ja riippumattomuus" tulee jakaa kolmeen momenttiin. 1 momentissa säädettäisiin mahdollisuudesta nimetä joukkolainanhaltijoille edustaja. edustaja. 2 momentissa säädettäisiin, että silloin kun tällainen edustaja päätetään nimetä, tämän tulee olla riippumaton, ellei toisin sovita. Valiokunta esittää, että 3 momentin tulee kuulua seuraavasti: "Edustajaksi nimitettävällä on oltava käytössään järjestelyt eturistiriitojen tunnistamiseksi ja ehkäisemiseksi. Edustajaksi nimitettävän on ennen tehtävänsä vastaanottamista ilmoitettava kaikki seikat, jotka ovat omiaan vaarantamaan tämän riippumattomuutta edustajana liikkeeseenlaskijasta tai liikkeeseenlaskun järjestäjästä taikka aiheuttamaan tässä suhteessa perusteltuja epäilyjä. Tässä momentissa säädetystä ei voida sopia toisin." Eli tämän 3 momentin osalta lainsäädäntö on niin sanottua pakottavaa lainsäädäntöä. Saman luvun 8 §:ssä puhutaan edustajan tiedonantovelvollisuudesta. Talousvaliokunta ehdottaa uuden lain arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta vuoksi hallituksen esityksen 1. lakiehdotuksen 8 §:ään lisättäväksi uutta 3 momenttia, joka saa seuraavan sanamuodon: sanamuodon: "Lainaehdoissa on määrättävä, miten ne pidetään yleisesti saatavilla, jolleivät ne ole saatavilla edustajalta." Lain 4 luvun otsikko on Vakuudet ja varojen kohtelu. Sen 12 §:n, joukkolainojen vakuuksia koskevan lainkohdan, 1 momentin toisen virkkeen mukaan "edustajan ja vakuus-agentin toiminta vakuudenhaltijana sitoo kolmansia edellyttäen, että vakuus on pätevästi perustettu ja julkivarmistettu esineoikeudellisesti tehokkaalla tavalla". Ehdotetun sääntelyn tarkoittama erityinen sivullissitovuus, jota esimerkiksi 12 §:n 1 momentin toisen virkkeen säännöksellä tavoitellaan, jää kuitenkin epäselväksi. Talousvaliokunta katsoo, että lakiehdotuksen 12 §:n 1 momentin toinen virke tulee poistaa lakiehdotuksesta. Samaten 5 luvun, jonka otsikko on Vakuusagentin käyttö vakuudellisissa kollektiivisissa rahoitusjärjestelyissä, 14 §:stä, vakuusagentin vakuudenhaltijan oikeuksien sitovuudesta ja peruuttamattomuudesta, talousvaliokunta ehdottaa, että lakiehdotuksen 14 §:n 1 momentti muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Vakuudellisissa kollektiivisissa rahoitusjärjestelyissä vakuusagentilla on oikeus käyttää velkojien yhteiseen lukuun kaikkia vakuudenhaltijalle kuuluvia oikeuksia, jollei toisin ole sovittu. Vakuudellisen kollektiivisen rahoitusjärjestelyn ja vakuusagentin toimien sitovuuteen sovelletaan vastaavasti, mitä tämän lain 5 ja 6 §:ssä säädetään." 6 luvun, jonka otsikko on Oikeus toimia joukkolainan haltijoiden edustajana, 15 §:ssä puhutaan rekisteröitymisvelvollisuudesta ja rekisteri-ilmoituksesta. Talousvaliokunta ehdottaa 15 §:ään lisättäväksi