Puhuja: Tom Packalén
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-20 Arvoisa rouva puhemies! Maailma on muuttunut, ja myös Suomen asema lintukotona on muuttunut. Viime syksynä suomalaisia järkyttänyt terroriteko Turussa on varoittava esimerkki yhteiskuntamme turvallisuuden heikkenemisestä. Tiedustelulainsäädännön säätäminen nopeutetussa järjestyksessä on mielestäni välttämätöntä tehdä kiireellisesti. Sitä vastustavat henkilöt ottavat kantaakseen valtavan riskin, jos heidän toimintansa johdosta tulevia terrori-iskuja ei kyetä torjumaan. Euroopassa on tiedustelun avulla torjuttu paljon enemmän terrori-iskuja vuoden 2001 jälkeen kuin niitä on tapahtunut. Jo tämä on mielestäni peruste uuden tiedustelulain voimaansaattamiselle. Arvoisa rouva puhemies! Suurin suojeltava oikeus on oikeus elämään. Perustuslain 7 §:n mukaan jokaisella Suomen kansalaisella on oikeus elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen, koskemattomuuteen ja turvallisuuteen. Tämä perustuslain 7 § on myös tärkeämpi kuin yksityisyydensuoja. Yksityisyydensuoja ei voi mennä kansalaisten turvallisuuden edelle. Valtiolla on perustuslakiin perustuva velvollisuus suojella kansalaisiaan. Rikollisilla ja terroristeilla ei ole tarkoituskaan olla tällaista suojaa. Hyvä esimerkki tiedustelun merkityksestä terrorismin torjunnassa on se, kun Ison-Britannian viranomaiset onnistuivat estämään hyvän tiedustelutyön ansiosta laajan terrori-iskujen sarjan vuonna 2006. Terroristien tarkoitus oli räjäyttää nestemäisillä pommeilla vähintään seitsemän kappaletta Isosta-Britanniasta USA:han ja Kanadaan lentävää matkustajakonetta samanaikaisesti Atlantin yllä. Tiedustelun avulla saatiin myös selville, että sama terroristiryhmä suunnitteli vielä laajempiakin terroristi-iskuja. Pahimmassa skenaariossa lähes 10 000 ihmishenkeä olisi menetetty, Ison-Britannian viranomaisilla ei olisi ollut tarpeeksi laajoja lainsäädännön takaamia tiedusteluvaltuuksia tutkia ja estää tätä terrorisuunnitelmaa. Arvoisa rouva puhemies! Yksityisyydensuojasta on totta kai huolehdittava, mutta datan anonymisointi ja uusimpien tekoälyalgoritmien käyttö mahdollistaisi sen, että voisi nostaa automaattisesti datavirrasta sellaisia viestejä, jotka täyttäisivät suurella todennäköisyydellä ”syytä epäillä”- tai ”todennäköisin syin” -kynnyksen, mikä mahdollistaisi myös pakkokeinojen käytön. Mikäli tällaiseen ratkaisuun päädyttäisiin, epäilyttävä viesti voitaisiin lukea viranomaisten toimesta ilman, että viranomainen edes tietäisi, kuka viestin on lähettänyt tai kenelle se on lähetetty. Vasta jos viranomainen toteaa, että kynnys käyttää pakkokeinolakia — tai vastaavaa tiedustelulakia — on ylittynyt, niin viestin anonymisointi voitaisiin poistaa, kuten se olisi laissa määritelty. Arvoisa rouva puhemies! Ihmisillä on aina pelko, että heidän yksityiselämäänsä liittyviä viestejä luettaisiin, mikäli viranomaisten tiedusteluvaltuuksia lisättäisiin. Mutta voin entisenä poliisina sanoa, että turvallisuusviranomaisilla ei ole intressejä lukea sellaisia viestejä, jotka eivät liity oleellisesti määrättyyn tehtävään tai rikosepäilyyn. Turvallisuusviranomaisen tehtävät perustuvat aina lain kirjaimeen, ja turvallisuusviranomaisten tehtävä ei ole kytätä lainkuuliaisten kansalaisten yksityisiä viestejä. Kun pidämme huolta viestien anonymisoinnista mainitsemallani tavalla, silloin myös turvaamme kansalaisten yksityisyydensuojan mahdollisimman hyvin. Arvoisa rouva puhemies! Tämän johdosta kannatan tiedustelulain säätämistä nopeutetussa järjestyksessä.