samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-14 elämisen täällä turvallisessa Suomessa. Tämä oli kunnia-asia ja hieno juttu, että saatiin näin. Mutta haluaisin myös palata osaltani tuohon rintamalisään ja sen indeksileikkaukseen. Mielestäni tässä on erittäin surullinen tilanne. Me olemme puhuneet tässä salissa siitä jo aiemmin. Tämä laki on jo kerran äänestetty ykköskäsittelyssä, mutta kakkoskäsittely on vielä ensi viikolla edessä.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-14 Arvoisa rouva puhemies! Haluan kiittää siitä, että me yhteisessä ymmärryksessä olemme vihdoin saaneet tämän asian korjattua niin, että nyt sodassa palvelleet veteraanimme saavat palvelut viimeisille vuosilleen riippumatta siitä, mikä on ollut se vamman haitta-aste. Tämä on todella tärkeä päätös. Tämä tulee tarpeeseen. Kuten tässä moni edustaja on ennen minua todennut, se työ, mitä he siellä rintamalla tekivät, oli tärkeää, ja meidän on syytä sitä kunnioittaa ja kiittää, ja tämä nyt on vähintä, mitä me voimme tässä tilanteessa tehdä. Veteraanijoukko pienenee koko ajan, ja
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-14 myös lainsäädännön puolella. Olen iloinen ja jossain määrin myös ylpeä sosiaali- ja terveysvaliokunnan yhteisestä ratkaisusta. Kun on tahtoa ja halua, päästään myös asioissa eteenpäin, ja tässä puolueiden välisellä yhteistyöllä saadaan nyt haitta-asteet laskemaan 20:stä 10 prosenttiin. Ratkaisu on viisas ja ennen kaikkea yhteinen tässä tasavallassa. Mutta haluan kiinnittää huomiota maanantaina täällä keskustelussa olleeseen rintamalisän indeksileikkaukseen ja toivon sydämestäni, että hallitus kuulee tässä myös omantuntonsa äänen opposition äänen lisäksi.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-14 Näistä itse esityksistä: Todellakin on erittäin hyvä, että sotainvalideille nyt laajennetaan näitä palveluita suuremmalle joukolle — tälle suuremmalle joukolle, joka ikävä kyllä tietysti pienenee. Mutta mikä erityisesti tärkeää on huomata sitten toisen esityksen osalta, on nimenomaan se, että laajalle rintamaveteraanijoukolle
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-14 Rouva puhemies! Mieleeni on jäänyt tilanne, kun muutamia vuosia sitten Pieksämäellä marketin pihalle poliittiseen tilaisuuteen tullessani minua oli odottamassa yli 90-vuotias sotaveteraani, joka oli taksilla tullut paikalle, ja hänen asianaan oli juuri tämä, että hänen työkyvyttömyysasteensa ei ei ollut tätä vaadittua 20:tä prosenttia, ja kyllä tuo jollakin tavalla riipaisi silloin mieltä. Todellakin näiden henkilöiden, joita tämä lakiesitys nyt koskee, keski-ikä on yli 93 vuotta, ja siinä mielessä tietysti edelleenkin tämä työkyvyttömyysasteesta puhuminen tuntuu aika oudolta, mutta joka tapauksessa on hieno asia, että tätä joukkoa nyt laajennetaan. Tämähän koskee lähes 500:aa henkilöä.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-14 Arvoisa puhemies! Tämä on eduskunnalta tärkeä yhteinen päätös, jota nyt ollaan tekemässä. Kiitos tätä valmistelleille myöskin valiokunnassa. Varmasti meillä kaikilla on tuttavapiirissä tai sukulaisten piirissä ihmisiä, joita nämä asiat ovat koskeneet, ja ehkä tämän päivän maailmantilanteessa ymmärtää sen merkityksen, mikä sillä on ollut, että oikealla hetkellä maata on puolustettu ja sen eteen tehty työtä. Haluan myöskin yhtyä tähän edustaja Heinäluoman esiin nostamaan huoleen, että toisaalla tapahtuu leikkauksia, ja toivon, että sen verran joulumieltä vielä löytyy, että sekin asia saadaan korjatuksi.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-14 kotona pärjää. Meidän tehtävämme täällä eduskunnassa on yksimielisesti ja yhdessä huolehtia siitä, että ikääntyvät sotainvalidit saavat palvelut ja huolehdimme kaikin tavoin heidän hyvinvoinnistaan. On sanottava, että Suomi ei olisi näin hyvä
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-14 rouva puhemies! Yhdyn kiitoksiin, joita täällä on esitetty laajasti liittyen veteraanien aseman parantamiseen. Itse olen vuosikausia istunut rintamaveteraaniasioiden neuvottelukunnassa. Esimerkiksi siellä on tästä haitta-asteen alentamisesta puhuttu joka vuosi, ja nythän tämä on tapahtunut eli sotainvalidit ja rintamaveteraanit pääsevät paljon tasa-arvoisemmin kotipalvelujen piiriin. Kun tiedämme kaikki, että veteraanien keski-ikä on pitkästi yli 90 vuotta, nämä kotipalvelut ovat äärettömän olennaisia, samoin se, että hallitus on myös lisännyt kuntoutusmäärärahoja. Me olemme saaneet budjettilisäyksiä kuntoutusmäärärahoihin verrattuna viime vuoteen, ja se on myös erittäin tärkeä
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-14 Olen tietysti hyvin iloinen ja kiitollinen siitä, että voimme yksimielisesti viedä tätä asiaa eteenpäin. Nyt on todellakin viimeinen hetki kiittää niitä, jotka ovat taistelleet itsenäisyytemme puolesta ja ovat myös osallistuneet maamme jälleenrakentamiseen. Tämä on vaatinut valtavia uhrauksia. Olen myös hyvin iloinen siitä, että me olemme parantaneet asioita kotiin vietävien palveluiden osalta, koska veteraanien keski-ikä on todella korkea, joten kotiin vietävät palvelut ovat aivan keskeisessä asemassa. Värderade talman! Jag är glad över att vi här enhälligt har fattat beslut om att på det här sättet visa vår uppskattning för dem som stred för vår självständighet, och som också deltog i återuppbyggnaden av vårt land.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-14 Arvoisa puhemies! Eli suomennettuna: ne, ketkä ovat nyt puhuneet, toivottavasti poistavat nuo puheenvuoropyynnöt, jolloin tämän asian käsittely ei Eduskuntatalossa sitten pitkity tai asia mene hitaammin eteenpäin. Arvoisa puhemies! On ilo havaita se, että tänä vuonna ja eduskunnan keskustelussa veteraaneilla on juuri oikea arvo. Veteraaneja arvostetaan. Aina yhteiskunnassa ei näin ole ollut, mutta tällä hetkellä tilanne on erittäin hyvä. Se, että tällä haitta-astekysymyksellä parannetaan sotainvalidien asemaa, on ilman muuta yksi merkittävä asia. Kokonaisuutta täytyy myös tarkastella siinä valossa, että ensi vuoden marraskuun alusta veteraanit pääsevät myös kaiken kaikkiaan samalle tasolle kotiin vietävien palveluiden osalta. Se on se suuri muutos, mikä tässä tapahtuu, ja meidän täytyy kyllä kaikkien arvostaa sitä ja antaa sille se kunnia,
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-14 rouva puhemies! Sotainvalidien haitta-asteen laskeminen 10 prosenttiin on tärkeä kunnianosoitus sotainvalideille. Tämä on merkittävä uudistus, joka mahdollistaa maksuttoman hoidon myös niille sotainvalideille, joiden haitta-aste on ollut matalampi mutta joiden vaivat ovat ajan myötä myös lisääntyneet ja sitä kautta hoidon tarve kasvanut. Tilanne on kuitenkin ristiriitainen nimenomaan siitä syystä, että hallituspuolueiden tahtotila on ollut kuitenkin leikata rintamalisää. Tässä tilanteessa voimme kaikki kyllä todeta, että kyse ei ole rahasta vaan kyse on arvoista, kunnianosoituksesta ja tahtotilasta, ja toivoisin, että tämä asia voitaisiin korjata asiallisesti eduskuntakäsittelyn yhteydessä ja sitä kautta osoittaa laajaa yhteisymmärrystä sotainvalideja kohtaan.
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-14 sotainvalidit ja rintamaveteraanit nyt yhdenmukaistetaan kotiin vietävien palveluiden osalta, on tällä hetkellä pienintä, mitä me voimme näistä uhrauksista maksaa jälkikäteen, ja samoin se, että nyt myös yli 10 prosentin haitta-asteen
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-14 Arvoisa puhemies! Hienoja, sotaveteraanejamme kunnioittavia puheita täällä on tänään jo kuultu. Kiitos niistä teille, arvoisat edustajakollegat. Lakialoitteen yksimielisyys on myös osoitus siitä, kuinka meille kaikille on arvokasta Suomen itsenäisyys. Arvoisa puhemies! Esimerkiksi nämä kotiin vietävät palvelut ovat hyvin tarpeellisia ikääntyville veteraaneillemme. En voi olla hämmästelemättä sitä, aina kun tapaa näitä vielä elossa olevia sotaveteraanejamme, että kuinka vaatimattomia he ovat, ja onkin äärimmäisen tärkeää, että me pystymme edes jollain tavalla osoittamaan kunnioituksemme heitä kohtaan.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-04 Arvoisa puhemies! Kiitoksia edustaja Mäkelälle tarkennuksesta, juuri näin on. On kuitenkin huomattava tässä kokeilussa se, että tämähän on hyvin pieni, vaatimaton kokeilu, ja kuten perustuslakivaliokunta omassa lausunnossaan toteaa, tällä rajatulla kokeilulla haetaan kokemuksia, ja myös sivistysvaliokunta mietinnössään toteaa, että tällä haetaan kokemuksia. Meillä on muillakin hallinnonaloilla ollut tällaisia kokeiluja. Kaikki muistavat kuntapuolelta tämän Kainuun hallintomallin kokeilun, jolla aikanaan näitä sote-asioita siellä Kainuussa toteutettiin poikkeuslain perusteella. Siinäkin asiassa perustuslakivaliokunta perusteli, että tällainen kokeilu on ihan sallittu ja laillinen ja sillä on oikea laillisuuspohja, koska sillä haetaan kokemuksia siitä, miten tämä asia toimii käytännössä. Jos emme mitään kokeile,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-04 Arvoisa puhemies! Edustaja Löfström viittasi edellä siihen, että kun ruotsia ei enää vaadita pakollisena aineena ylioppilaskirjoituksissa, kielten opiskelu on vähentynyt yleisestikin samaan aikaan merkittävästi. No, itse en näe suoraa syy—seuraussuhdetta tämän ruotsin kielen ylioppilaskirjoituksissa vapauttamisen ja tämän muun kielten opiskelun vähenemisen välillä vaan katsoisin tämän yleisemmäksi kehityskuluksi, joka johtunee pitkälti englannin ylivallan kasvusta. Siihen on tietenkin jollain tavalla pyrittävä vastaamaan, jotta kielten opiskelu lisääntyy ja kielten opiskelua saadaan monipuolisemmaksi. Mielestäni, ja myös valiokunnan asiantuntijakuulemisten perusteella, motivaatio kielten opiskeluun todennäköisesti lisääntyy hyvinkin merkittävästi, jos opiskelu perustuu vapaaehtoisuuteen, siis siihen, että opiskelija saa itse valita haluamansa kielen. Tällä kokeilullahan on siis tarkoitus nimenomaan lisätä kielten opiskelua, ei vähentää sitä eikä varsinaisesti vapauttaa oppilasta kielten opiskelusta kokonaan: hän ainoastaan saisi valita, huoltajiensa suostumuksella, jonkin kielen, joka on valittavissa. Arvoisa puhemies! Uskon vahvasti, että myös ruotsia opiskeltaisiin huomattavasti motivoituneemmin ja monipuolisemmin, jos tämä vapaaehtoisuus tulisi voimaan. He, jotka ruotsin valitsisivat, olisivat motivoituneita ja varmasti jaksaisivat läksynsä tehdä paljon aktiivisemmin, ja siten heidän kielitaitonsa myös ruotsin osalta kohentuisi. Kuten edustaja Hoskonen
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-12-04 Ärade talman! Precis som ledamot Strand här tidigare var inne på har språk betydelse för vår utrikeshandel, vår export. Vi är ett litet exportbetonat land, och Sverige är en av våra absolut största exportmarknader. Också de övriga nordiska länderna har betydelse, och för att vi ska kunna vara framgångsrika i vår ekonomi handlar det om att kunna handla med andra länder, där de nordiska länderna är helt centrala.
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-12-04 kehittääkin kielten opetusta, ja siitä me olemme varmasti samaa mieltä, että tulee kehittää, minä en vaan näe, mitä te aiotte aidosti kehittää. Siis se on selvä, että kielikylpy- ja kielisuihkuopetuksesta on paljon hyviä kokemuksia. Ja itse toivoisin myös, että osaksi kieliopetusta tulisi ehkä myös enemmän taloushistoriaa, sen kyseisen yhteiskunnan ymmärtämistä. Ja kyllähän me olemme osa Pohjoismaita. Ainakin minä toivon, että olemme jatkossakin osa länsimaita, osa Pohjoismaita. Jag ser det här också liksom kollegan ledamot Löfström var inne
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-04 jossa kiinnitettiin huomiota muun muassa siihen, että vaikka periaatteessa kaikki toivovatkin, että maahan saataisiin lisää kasvuyrittäjiä, niin ilmeni aiheellista huolta siitä, ettei tästä vain muodostuisi taas yksi keino sosiaaliperäisen maahanmuuton kanavaksi. Nyt valiokunta on mietinnössään kiinnittänyt mielestäni hyvin huomiota lain vaatimiin tarkennuksiin. On myös hyvä, että, toisin kuin jotkut lähetekeskustelussa ehdottivat, tässä kuitenkin arviointi tämän liiketoiminnan aitoudesta pysyy yhteiskunnallisten toimijoiden hallussa ja myös Maahanmuuttovirastolla voi olla siihen sanansa sanottavanaan — sen sijaan, että tämä harkintavalta ulkoistettaisiin yrityksille, kuten jotkut jopa esittivät. Tähän ei ole onneksi lähdetty, ja tästä kiitos valiokunnalle.
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 Tässä tärkeässä esityksessä ehdotetaan siis, kuten kuulimme, nykyisen Tekesin ja Finpron yhdistämistä valtion innovaatiorahoituskeskus Business Finlandiksi ja valtion kokonaan omistamaksi osakeyhtiöksi, Business Finland Oy:ksi. Uudistushan on epäilemättä, kuten kuulimme ministeri Lintilän perusteluista, erittäin hyvin perusteltu, jotta kansainvälistyvän elinkeinoelämän tuen johtamisjärjestelmä saadaan virtaviivaistettua ja yhtenäisemmäksi kokonaisuudeksi. Mutta käsittelisin tässä lyhyesti erästä uudistukseen liittyvää asiaa, joka ei esittelyssä eikä näissä perusteluissa kovin paljon ole esillä. Se on se, että tähän varmasti myönteiseen ja kannatettavaan uudistukseen liittyen kaipaisi lisää selvitystä uudistuksen vaikutuksesta kansalliseen tutkimusrahoitukseen, koska myöskin elinkeinoelämän ja viennin perustanahan on viime kädessä pätevä ja uusia innovaatioita luova tutkimus, jota usein parhaimmillaan on tehty tutkimuslaitosten ja yritysten yhteistyössä, ja tässä Tekesin rahoitus on ollut hyvin merkittävää. Tämä meidän kansallinen tutkimusrahoitushan voidaan jakaa kolmeen osaan: yliopistojen ja tutkimuslaitosten tutkimus, jota muun muassa Suomen Akatemia ja säätiöt ym. rahoittavat, ja toisena tutkimuslaitosten ja yritysten yhteistutkimus, jossa Tekesin rahoittama yritysten tuotekehittelyä palveleva tutkimus on ollut hyvin keskeistä, ja kolmas on tietysti yritysten oma ja itse rahoittama tutkimus. Ja nyt tämän uudistuksen yhteydessä heräsi kysymys, miten tämän Tekesin nykyään rahoittaman tutkimustyön käy. Tämähän on tähän asti ollut hyvin merkittävää tutkimuslaitosten ja yritysten yhteistyötä, ja tällainen tutkimus auttaa paitsi tuotekehittelyssä myöskin esimerkiksi vientimarkkinoiden tärkeänä perustana: tämä on nähty monien meidän suosittujen ja hyvin menestyneiden vientituotteiden kohdalla, ja myöskin äsken puhuttu avaruustutkimus liittyy tähän samaan aihepiiriin. Kun luin tämän lakiesityksen, niin sen perusteluissa ei tätä puolta kovin paljon käsitellä, aika niukasti. Toki lakiesityksen mukaan rahoituskeskuksen monien tehtävien joukossa mainitaan kyllä "edistää tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaa", mutta perusteluissa ei juurikaan selviä, mitenkä Tekesin tähän asti rahoittamalle tutkimustyölle käy, ja tähän asiaan kaipaisin jatkokäsittelyssä selkoa, eli muun muassa kysymyksiin, syntyykö tässä tärkeän tutkimusrahoituksen aukko, mikä tulee olemaan tutkimusrahoituksen osuus tämän uuden kokonaisuuden budjetissa ja ennen kaikkea miten tässä uudessa kuviossa tätä puolta hallinnoidaan ja hoidetaan, mikä on Innovaatiorahoituskeskuksen rooli ja mikä on osakeyhtiön rooli.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-07 erinomainen esitys, koska seuraavaksi asiakasta palvelee yksi organisaatio kahden sijaan. On selvää, että nykyisellään Tekesin ja Finpron toimiminen nimenomaan erillisinä organisaatioina ei ole ollut parasta mahdollista. Tässä tarkoitus on, niin kuin ministeri kertoi hyvin, palvelujen laadun laadun kohottaminen ja tehokkaampien palveluiden järjestäminen. Mutta mikä itseäni huolestuttaa ja mihin toivon hallituksen kiinnittävän huomiota nyt tämän Business Finlandin luomisessa, on tietysti se, että monessa kansainvälisessä tutkimuksessa arvioidaan, että meillä suomalaisen viennin edistämisen panos ja se organisaatiokyky, mikä meillä on, on selvästi kilpailijamaita heikompi. Tietysti nyt tällä uudelleenorganisoinnilla pyritään nimenomaan tätäkin puolta vahvistamaan, mutta toivon, että hallitus miettii myös jatkotoimenpiteitä, joilla erityisesti suomalaisten yritysten vientiä voidaan edistää. Tietysti tämä suurlähettiläiden roolin korostaminen tämän Business Finlandin kautta on erinomainen asia. Siinä mielessä hallitus on toiminut hyvin, että meidän diplomaattiverkostoa ei olla karsittu. Kun olen tuolla maailmalla käynyt, viimeksi Mosambikissa, niin olen ollut erittäin vaikuttunut siitä työstä, mitä meidän suurlähettiläät tekevät. Esimerkiksi meidän suurlähettilästämme Mosambikissa, Laura Torvista asiantuntevampaa Afrikka-asiantuntijaa en kyllä ole vielä tässä työssä kohdannut. Mutta kysyisin vielä siitä, mikä huoli minulle on tullut tässä ulkoasiainvaliokunnan jäsenenä: Tekesillä kuitenkin on suht vahva brändi jo Suomessa ja maailmallakin, ja sen brändin tunnettavuutta on saatu viime vuosina kohennettua, mutta tavallaan nyt pitää aloittaa brändin rakentaminen sitten taas alusta. Miten asianomainen ministeri vastaa tähän, että miten on mietitty tämän brändin, tämän uuden Business Finlandin, tunnetuksi tekemistä sekä Suomessa että sitten ulkomailla?
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-07 Tämä sinänsä kannatettava esitys ei korjaa viennin edistämisen tämänhetkisiä puutteellisia resursseja erityisesti kohdemarkkinoilla. Erittäin vähän on tällä hetkellä Finprolla ihmisiä tuolla maailmalla, missä heitä tarvittaisiin. Lähetystöjen resurssit ovat muutenkin niukat, eikä viennin edistämisen käytännön työhön usein jää aikaa muun työn ja diplomatiatöiden ohella. Monella muulla Suomen kilpailijamaalla viennin edistämisen resurssit erityisesti kohdemaissa ovat huomattavan paljon Suomea suuremmat. Ei siis pidäkään odottaa ihmeitä tästä uudistumisesta ja yhdistymisestä, sillä ihmiset ja resurssit eivät ilmeisesti kuitenkaan lisäänny. Me tarvitsisimme niitä tekeviä käsiä vienninedistämistoimintaan yritysten avuksi. Finpro luopui yritysten käytännön konsulttipalveluista 2014, ja monet yritykset kokivat, että vienninedistämispalvelut ovat heikentyneet, kun henkilöstö Finprolla on vähentynyt ja käytännön apua yrityksille ei enää voida samalla lailla antaa, tätä monet elinkeinoelämän toimijat ja yrittäjät ovat pahoitelleet. Tällä hetkellä Finpro pystyy lähinnä antamaan listoja erilaisista yksityisistä konsulteista. Tätä puutetta ei tällä esityksellä korvata, mutta toivottavasti tämän Business Finlandin rakentamisen yhteydessä mietittäisiin näitä viennin edistämisen käytänteitä laajemminkin ja mietittäisiin, mikä olisi paras tapa todella suomalaisia pk-yrityksiä kannustaa ja auttaa viennin edistämisessä.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-07 Siksi tervehdinkin ilolla tätä organisaatiouudistusta. Suomen tulee todella panostaa ulkomaankauppaan lisää jatkossa, jos haluamme tästä nousta. Täytyy kuitenkin myöntää tosiasia, eli meidän vienninedistämisverkostossamme on paljon heikkouksia. Se on heikompi kuin verrokkimailla, kuten edellä puhuneet edustajatkin mainitsivat. Suomen kauppatase on ollut pitkään negatiivinen: 2016 noin 3 miljardia pakkasen puolella. Tämä on tulevaisuuden kannalta Suomessa elintärkeä kysymys. Olen itse kokenut, että viennin alalla myös yksityisten toimijoiden, esimerkiksi esimerkiksi kauppakamarien tai yksityisten vientikonsulttien, yhdistäminen tähän kokonaisuuteen sillä tavalla, että yhteydet pelaisivat, on tarpeen. Siinä on vielä aivan selvää heikkoutta, miten nämä eri toimijat oikein keskenään toimivat. Esimerkiksi jos ulkomailta tulee liidejä, joita suomalaisyritykset tarvitsisivat, eli vihjeitä mahdollisista kaupoista, niin ne eivät oikein kulkeudu, ja kaikkien ulkomaisten tarjouskilpailujen tiedot samoin. Se on kyllä aika jäykkää, miten se suomalaisyritysten tietoon kulkeutuu. Olen nähnyt tämän nettisivun, mikä nyt on, ja näen, että siellä aika yksityiskohtaisia, konkreettisia, pieniä asioita nimenomaan ehdottomasti pitäisi parantaa, vaikkapa miten tarjouskilpailuista tiedotetaan. Niin Niin hyvä asia kuin tämä onkin, että organisaatiouudistusta tehdään, korostan kuitenkin sitä, että pelkkä organisaatiouudistus ei riitä, vaan tarvitaan aivan uudenlaista panostusta
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2017-11-07 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Puska kantoi huolta tutkimusrahoituksesta. Meillä on Tekesillä ollut tutkimusrahoituksen rooli, ja ihan sama tehtävänkuva tulee säilymään Business Finlandilla. Meillä on ensi vuodelle, jos eduskunta suuressa viisaudessaan budjetin hyväksyy, osoitettu 1,8 miljardia tutkimusrahoitusta plus 30 miljoonaa, joka saatiin ensi vuodelle lisää. Eli ihan sama tulee tämä tehtävänkuva siellä olemaan, mutta siellä sisällä ei ole niitä raja-aitoja. Eli aivan kuten ministeri Mykkänen sanoi, niin kyllä tässä suurin hyötyjä on se yritys, pk-yritys, joka tulee ideansa kanssa siitä ovesta sisälle. Se pystyy saamaan samasta paikasta rahoituksen koko siitä ideasta lähtien valmiiseen vientituotteeseen ja viennin aloittamiseen. Edustaja Elon brändäyskysymys on tietysti erittäin tärkeä kysymys, ja se on tärkeä senkin puoleen, jos huomioidaan, että Business Finlandilla on investoinnit, siellä on innovaatiot, vienti, matkailu, kaikki ovat merkittäviä sektoreita. Joten uskon kyllä itse, että koko Team Finlandin brändäys on se, joka on kaikkein tärkeintä, ja siinä kokonaisuudessa sitten erottuu Business Finland omana kokonaisuutenaan. Edustajat Sarkkinen ja Tavio molemmat kiinnittivät huomion erittäin tärkeään asiaan eli resurssien vähäisyyteen, jota meillä tällä hetkellä on tuolla ulkona. Tämä ratkaisu oikeastaan mahdollistaa meille myös resurssien kohdentamista tulevaisuudessa, kuinka tullaan resursseja kohdentamaan. Siinä varmasti tullaan painopisteitä hakemaan. Hallituksella on tavoitteena pk-yritysten viennin kaksinkertaistaminen vuoteen 2020 mennessä — erittäin kunnianhimoinen, mutta pitää muistaa, että meillä on tämän vuoden viennin kasvu plus 15 prosenttia. Pelkkä syyskuun kasvu oli plus 8 prosenttia. Ja se, mihin olen erittäin tyytyväinen, on se, että tämä on hyvin laaja-alaista vientiä. Siinä ei ole mitään risteilijäpiikkejä. Meidän seuraavan risteilijän luovutus taitaa olla vasta ensi kesäkuussa. Mutta se on tällä hetkellä hyvin laajaa, ja selkeästi viime vuoden kesän jälkeen me olemme alkaneet saamaan vientikauppoja kiinni. Siitä tietysti iso kiitos
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 Aivan kuten ministeri Lintilä erinomaisessa puheenvuorossaan totesi, niin vienti vetää ja on saatu paljon hyvää aikaan monilla muillakin päätöksillä, mutta tärkeää on nyt kuitenkin, arvoisa puhemies, tässä asiassa se, että saadaan tämä suomalainen pienen ja keskisuuren teollisuuden tuotanto maailmalle myytyä paljon tehokkaammin kuin tähän päivään mennessä. Suomihan on tunnettu maa siitä, että meillä on erittäin hyvä koulutustaso, löytyy koulutusta lähes mihin lähtöön tahansa, osataan käyttää rahaa kyllä erilaisiin innovaatioihin, mutta sitten kun huipputuote on saatu aikaiseksi, niin myynnissä monesti tökkii ja kaverit painavat siinä vaiheessa ohi, elikkä meillä on kaikki mahdollisuudet tällä puolella tehdä yhä parempaa tulosta. Olisin kysynyt paikalla olevilta ministereiltä, mitenkä tässä asiassa toimitaan nyt, kun varsinkin Kaukoitään vientihän tarkoittaa aika usein sitä, että siellä on valtiovallan edustus, niin kuin pääministeri Sipilä aivan samoin kuten ministeri Lintilä ja ministeri Mykkänen ovat siellä vienninedistämismatkoilla olleet.
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 Sieltä meni sitä mukaa semmoinen osaaminen, jota nimenomaan yritykset nyt kaipaavat. Vuosi sitten oli ulkoasiainvaliokunta käymässä New Yorkissa, ja siellä tapasimme vientiasiamiehen, joka sanoi meille suoraan, että nyt on se ongelma, että yli 150 ihmistä hyvine osaamisineen ja tietoineen lähti. Miten se paikataan, koska heillä oli siitä maasta äärettömän kova asiantuntemus? Tämä on se kysymys, joka askarruttaa nyt niitä ihmisiä, jotka tarvitsevat vientiin asiantuntemusta ja osaamista. Viimeisenä kommenttina vain se, että meillä olisi vielä enemmän vientiä ja kasvua, jos Suomessa olisi riskirahoitus yrityksille kunnossa. Siinä on pankkien kohdalla aikamoisia kapeikkoja.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-07 Sitten, vähän niin kuin edustaja Anttilakin, olen vähän huolissani siitä, kun meillä on ollut myöskin eräitä toimivia konsepteja, että miten näitä on otettu nyt sitten huomioon tämän uudistuksen myötä. Viittaan muun muassa Pohjanmaahan, missä meillä on ollut 70-luvulta lähtien tällainen toimiva osuuskunta kuin Viexpo. Tuntuu siltä, että jatkuvasti tämän osuuskunnan rahoitus on vähän vaakalaudalla siitä huolimatta, että me tiedämme, että meillä on Pohjanmaalla erinomainen työllisyystilanne, vienti vetää. Mutta me tarvitsemme myöskin tällaisia toimijoita kuin Viexpo, joka olisi auttamassa yrityksiä pääsemään kansainvälisille markkinoille, ja kysyisin siksi ministeriltä: mitäs ajattelette pidemmällä aikajänteellä, miten Viexpon rahoitus järjestetään?
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 ovat siinä, että me autamme koko maassa olevia yrityksiä. Kun nämä valtion palvelut ovat jatkossa tarjolla nyt sitten myös tasavertaisesti kaikille yrityksille ympäri Suomea, Suomea, olisin kysynyt ministereiltä, miten aiotaan turvata myös tämä kasvupalveluverkosto ja näitten yhteyshenkilöitten jatko — Team Finlandin esimerkiksi — sekä se, että he ovat maakunnissa ja että nämä valtakunnalliset palvelut myös ovat tarjolla kaikille, kun tiedetään se, että Finpron ja Tekesin varsinaisia toimihenkilöitä ei ole kaikissa maakunnissa, mutta että nämä palvelut olisivat silti saatavissa sitten näiden yhteyksien ja yhteyshenkilöitten kautta.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-07 Arvoisa puhemies! Vuoden 18 alussa Tekes ja Finpro yhdistyvät Business Finlandiksi ja näin Suomeen saadaan TEMin johdolla ja valtion noin 600 miljoonan euron rahoituksella osaamisen ja viennin kehittämiseen keskittyvä, jo tällä hetkellä valmiiksi kansainvälistynyt yksikkö. Mielestäni tämä antaa pitkästä aikaa, sanoisin näin, toivoa yrityksille, suomalaisille pk-kasvuyrityksille, miksei myös suuremmille yrityksille, ja suomalaiselle työlle. Tässä tulevassa yksikössä tulee toimimaan noin 600 asiantuntijaa, mutta jos sitä verrataan kilpailijamaihin, niin se on kyllä onnettoman pieni. meillä on tulevaisuudessa haaste se, että jos me haluamme, että Suomessa viennin johdolla rahoitetaan tätä toimintaa, jota me tarvitsemme 20-luvulla kasvavasta palvelutarpeesta johtuen, niin meidän on kyllä jatkossa vähän mietittävä tätä viennin kasvattamisen mahdollisuutta sillä tavalla, että meillä satsataan tulevaisuudessa enemmän. Business Finlandin tehtävänä on edistää suomalaisen yritystoiminnan kansainvälistymistä erityisesti tuotekehityksen ja viennin osalta. Tämä onkin aika lailla tarpeen, koska viimeisten 15 vuoden aikana Suomi on menettänyt noin puolet aikaisemmasta osastamme siitä maailmankaupasta, mitä se oli. Se oli 2000-luvun alkupuolella noin 0,6 prosenttia ja tällä hetkellä se on noin 0,3 prosenttia. Elikkä kansainvälisesti tehdään edelleen kauppaa, mutta Suomen kauppa kansainvälisesti on pienentynyt puolella. Tähän kun lisätään vielä se, että viimeisen vuosikymmenen aikana Suomi on jäänyt jälkeen muusta Pohjolasta noin 20 prosenttia kansantuotteessa Meillä on huomattavasti vähemmän kasvuhaluisia pieniä pk-yrityksiä verrattuna esimerkiksi Ruotsiin, Norjaan ja Saksaan ja kaikkiin muihin, ja tämäkin pitää pystyä korjaamaan. Meidän pitäisi tässä salissa nimenomaan huomata tämä ero, että jos me haluamme kasvua Suomelle, niin tämä on se ykkösasia. Tämä Business Finland tulee haastamaan myös maakunnat. Siellä toisessa päässä pienet ja keskisuuret yritykset maakuntien johdolla ja ne taas ovat yhteydessä Business Finlandiin. Sen takia kaikilla maakunnilla tulisi olla mahdollisuudet toimia tällä alalla, ja todennäköisesti siinä on haastetta. Ainakaan minä en vielä tiedä, miten tämä tullaan jatkossa ratkaisemaan. Esimerkiksi Tekes on toiminut tähän asti sillä tavalla, että sillä on asiantuntijaverkko ollut koko Suomessa ja jos jossakin halutaan Tekesin asiantuntemusta meidän tulevaisuudenkuvia, että me pystymme lainsäädännössä tekemään sellaisen organisaation, joka toimii sitten yhteen koko Suomessa. No, tässä täytyy Team Finlandin verkoston auttaa myös yrityksiä kohdemaassa ja siellä kohdemaassa nimenomaan pystyä purkamaan niitä kaupan esteitä, mitkä joka maassa ovat omanlaisensa. Sen takia tällä hetkellä, ainakin oman kokemukseni mukaan, kaikissa maissa on ratkaistava ensinnäkin se, miten saadaan ne esteet sieltä pois. Ja kun siellä ei varsinaisesti ole ollut muuta kuin vientiasiamiehiä, jotka — täytyy sanoa — ovat ehkä vähän muissa tehtävissä olleet viime aikoina, niin niitten takaisin saaminen on kyllä meillä haaste.
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-07 puhemies! Pidän erittäin hyvänä tätä esitystä Tekesin ja Finpron yhdistämisestä. Olen palvelun käyttäjänä vientiyrityksissä monta kertaa kohdannut sekä Tekesin että Finpron. On ollut välillä aika epäselvää, mitä palveluja kumpikin tarjoaa ja millä tavalla ne eroavat toisistaan. Siinä mielessä on hyvä, että ne nyt yhdistetään, mutta toki tietysti pitää vielä vähän täsmentää sitä, mikä on sitten tämän innovaatiokeskuksen ja toisaalta osakeyhtiön välinen rooli. Hyvä kuitenkin, että menemme nyt lähemmäs muiden Pohjoismaiden toimintaa. Kuten edustaja Suutari aiemmin totesi, niin suurin osa meidän viennistämmehän on tähän saakka ollut suurten yritysten vientiä ja kansainvälistä kauppaa. Sen lisäksi siinä on vielä sekin haaste, että se on business to business -kauppaa eli yrityksiltä yrityksille, ja sehän on yleensä se ensimmäinen, joka kärsii silloin, kun maailmanlaajuisesti kärsitään lamasta tai edes taantumasta. Siinä mielessä meillä on haaste vientirakenteemme monipuolisemmaksi, että sinne tulee enemmän palveluita ja kuluttajatuotteita. Ministeri Lintilä, mainitsitte, että meidän tavoitteemme onkin kaksinkertaistaa pk-yritysten vienti vuoteen 2020 mennessä. Olen sitä mieltä, että se on erittäin hyvä tavoite, mutta meidän pitäisi muistaa, että kansainvälisten yritysten tekeminen ei ole pelkästään myynnistä ja markkinoinnista kiinni, vaan meidän pitäisi saada Business Finlandiin myöskin liiketoimintaosaamista, koska aika usein pk-yritykset kuvittelevat, että se, että pärjätään Suomen markkinoilla maakuntatasolla, riittäisi sinne maailmalle, mutta se vaatii koko ajattelutavan muutoksen siinä yrityksessä, ja siihen ei pelkkä myyntiosaaminen riitä. Lopuksi vielä kiinnittäisin huomion samaan kuin moni muukin täällä elikkä resursseihin, jotka tällä tulevalla organisaatiolla on. Toki niitä pitää olla eniten kohdemaissa, mutta korostaisin myöskin sitä, että toivottavasti Business Finlandilla on mahdollisuus tulevaisuudessa maakuntien ja suurimpien kaupunkien kanssa tehdä yhteistyötä, jotta saadaan todella vauhtia pk-yritysten kansainvälistymiseen.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-07 muutos tapahtuu oikeaan suuntaan. Suomi elää viennistä. Me olemme niin pieni kansakunta, että meidän on kuljettava samaan suuntaan, jotta myöskin menemme eteenpäin, ja näin ollen tarvitaan yhteisiä tavoitteita. Tässä vaiheessa kiitokset ministeri Lintilälle ja ministeri Mykkäselle tästä hallituksen esityksestä. kuitenkin tiedämme, että ne yhteiset tavoitteet ja tietynlainen Suomi-sateenvarjon saaminen niin tänne kotimaahan kuin myöskin kansainvälisesti tarvitsee yhteisiä tavoitteita. Kysyisinkin nyt ministeri Lintilältä, miten tämän hallituksen esityksen avulla pystymme valjastamaan sekä kotimaan että toisaalta — ministeri Mykkäseltä — meidän suurlähetystömme paremmin tukemaan tietynlaista Suomi-sateenvarjotoimintaa, Suomi-lasien läpi katsomista. Siinä on kuitenkin kyse systemaattisesta ja johdonmukaisesta osaamisen edistämisestä, viennin ja kaupallisen markkinoinnin osaamisen puolelta, mutta myöskin siitä tietojen vaihdosta,
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-07 puhemies! Tavoite yhdistää Tekesin ja Finpron toimintaa selkeämmäksi Business Finland -kokonaisuudeksi vaikuttaa perustellulta ja kannatettavalta. On myös perusteltua selkeyttää ja yksinkertaistaa valtakunnallista yrityspalvelujärjestelmää ylipäätään, edistää innovaatioidemme kansainvälistymistä ja tukea kasvupalveluita. Ennen kaikkea olen iloinen siitä, että tässä on huomioitu myös pk-yritysten viennin lisääminen lähivuosina. Kuten todettua aiemmissa puheenvuoroissa, innovaatiotoiminnan resurssit Suomessa ovat kuitenkin kansainvälisten vertailujen mukaan alle OECD-maiden keskiarvon, ja kansainvälistymisenkin resurssit ovat Suomessa alustavien arvioiden mukaan alle kilpailijamaiden tason. Meidän lieneekin syytä tarkkailla todella tiukasti, riittävätkö nämä toimet, joita me nyt teemme, jotta me voimme pitää huolta siitä, että meillä on jatkossakin kansainvälistä liiketoimintaa riittävästi. Toivottavasti tämä uusi malli vastaa tähän haasteeseen. Business Finlandista olisi tarkoitus muodostaa myös yhteistyökumppani maakuntien elinkeinopalveluille. Olen jossain määrin huolissani siitä, että esimerkiksi kasvukaupunkiseuduilla elinkeinopolitiikka uhkaa karata varsin kauas, kun se karkaa maakuntatasolle. Jo nyt monet seudulliset elinkeinopalvelut koetaan joissakin kunnissa etäisiksi. Onneksi hyviäkin esimerkkejä toki on. Yhteistyötä tarvitaan, ja ylikunnallisuus on hyväksi osaoptimoinnin ja päällekkäisyyksien välttämiseksi ja etteivät kunnat kilpaile tarpeettomasti keskenään. Kuitenkin elinvoiman edistämisessä kaupungeilla ja kaupunkiseuduilla tulee mielestäni olla jatkossakin riittävä liikkumatila,
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 Arvoisa puhemies! On tosiaan ilo keskustella esityksestä, jota lämpimästi kannatetaan salin laidalta toiselle, koska tässähän ollaan nimenomaan tuomassa lisää palveluiden resursseja yritysten kasvun ja viennin tukemiseksi. On myös hyvä tarkentaa ja korjata väärää käsitystä siitä, että esimerkiksi suurilta kaupungeilta oltaisiin viemässä joitakin kasvu- tai elinkeinopalveluita pois. Näinhän ei ole, vaan valtio on lisäämässä alueelle palveluita yrityksille. Tässä on ehkä hieman väärää käsitystä liikkeellä. Mutta sitten tästä Business Finland -kokonaisuudesta: on todella erittäin tärkeätä, että tosiaan näitä palveluita tarjotaan sitten koko maassa jatkossa, ja kun tiedetään nämä resurssit, mistä on paljon puhuttu — että Finprolla ja Tekesillä ei ole kaikkiin maakuntiin henkilöitä, jotka siellä ovat läsnä ja tekevät sitä käytännön työtä yritysten kanssa — ne palvelut pitää palvelut pitää tarjota valtakunnallisesti jatkossakin, ja tämä on ihan ymmärrettävää. Mutta siinä, kuinka tämä koordinointi tapahtuu nimenomaan tässä Business Finland -kokonaisuudessa, on tärkeää, että yrityksillä todella on se ovi, mistä käydä sisään ja saada ne palvelut, ovi näihin erilaisiin, varsinkin valtion rahoittamiin, yritysten kasvua ja vientiä tukeviin toimintoihin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-07 lakiesityksen takana ja haluavat viedä tämän sitten maaliin asti. Suomi tarvitsee juuri tällaisia välineitä. Minun mielestäni täällä on käytetty hyviä puheenvuoroja. Edustaja Suutari erityisesti toi esille sen, että tarvitaan jo jotakin uutta ja että meidän on pakko keskittyä johonkin yksittäiseen ja oleelliseen asiaan. Keskustelu on ollut hyvin vientivetoista. totta kai, että meillä on kanava auki tuotteille vientiin, mutta on kyllä hyvä huomata, että ennen kuin yritykselle annetaan vientiseteli käteen, pitää olla jotain vietävää. Minun mielestäni meillä tällä hetkellä tästä maasta puuttuu sellainen väline, joka mahdollistaa sen mikro- ja pk-sektoriyrityksen tuotannon laajentamisen, teollisten laitteitten hankinnan ja siihen investoinnin. Meillä on hyviä välineitä, ja me pystymme Tekesin kautta tuottamaan hyviä innovaatioita, mutta sen jälkeen meillä ei olekaan rahaa niihin yrityksiin, jotka juuri innovaatioiden teollisiksi tuotteiksi tekemistä pystyisivät harjoittamaan. Suomen Pankin rahoitusselvityksen mukaan, mikä yrityksille suunnattiin, edelleen erityisen kriittisenä pidetään sitä, että mikro- ja pk-yrityksellä rahoituksen saanti on vaikeaa. Kun täällä esille tuotiin tämä kasvumoottorirahasto, niin jotakin juuri sen kaltaista välinettä tähänkin kotiin kaivattaisiin siltä osin, että siellä olisi mahdollisuus viedä se idea eteenpäin. Nyt olisi yksi yksittäinen kanava vielä, kun se hallinnollisesti mahdollistetaan, että tämä Business Finland voisi olla sellainen taho, joka tekee sen ratkaisun. Itse olen joskus ajatellut, että niin sanotusti valmiiksi, Tekesin loppuraportin pitäisi olla sellainen, että jos jossakin on sellainen rahasto, niin se jo loppuraporttileimalla hyväksyy, että ollaan tehty ne selvitykset, mitä esimerkiksi nyt erityisesti oliko se Yhdysvaltain vientiin suunnataan niitä välineitä, että pystytään kolmivaiheisesti analysoimaan yrityksen kyvykkyys ja niin edelleen. Mutta kun edelleen pitää olla se rahoitus, mistä me otamme sen rahan? Hallitus määrätietoisesti ei halua velkaantua eikä ottaa lainaa tämmöisen ison rahaston luomiseen. Niinpä kysynkin tässä ministereiltä: olisiko meillä mahdollisuutta ruveta ajattelemaan, kun kotitalouksien varallisuus tällä hetkellä pankeissa on noin 80 miljardia euroa, jotka ovat siellä nollakorolla, että voisimme löytää kanavan, että mahdollistamme suomalaisille osallistumisen kansan kasvurahastoon, joka toimisi valtion takauksella niin, että yksittäinen kotitalous voisi sijoittaa tällaiseen kansan kasvurahastoon, niihin hankkeisiin, jotka nimenomaan ovat kotimaassa toimivia yrityksiä ja ovat kasvurahan tarpeessa, vaikkapa sitten tuotolla? Uskoisin, että aika moni kotitalous voisi innostua, jos se valtion takauksella olisi mahdollista. Joka tapauksessa meillä kotimarkkinoilla on rahaa, ja valtiolla on käytettävissä esimerkiksi Senaatti-kiinteistöjen pääoma, jota vastaan lainarahan ottaminen ei olisi valtionvelkaa. Mutta yhdistetään rahasto, joka olisi myös riskejä ottava, ja
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 aiheesta Kansalaisinfossa tänään kello 17 tilaisuudessa, jota edustaja Myllykoski vetää. Mutta itse asiaan. Business Finland on aivan erinomainen asia. Tässä yhdistetään Tekesin ja Finpron toiminnat ja saadaan lisää dynamiikkaa meidän vientiimme ja vientivetoisuuteen. Noin 600 miljoonaa euroa vuodessa tähän on käytettävissä, ja toivon, että siihen saadaan sitten hyvää potkua. myös yhteistyö Business Finlandin kanssa tulisi sujumaan erinomaisesti. Eli silloin maakunnalliset pienyrittäjät pääsevät myös viennin vauhtiin isompien mukana. Toivon tähän yhteistyöhön niin maakuntien kuin kuntien ja elinkeinotoimijoitten apua, että päästään sieltä ruohonjuuritasolta asti tuomaan vientiä eteenpäin. Tässä asiassa näen, että tämä on meille lisää maakuntiin. Täällä oli keskustelu, että viedään jotain pois isoilta kaupungeilta. Näin päinvastoin vahvistamme maakuntien vientiä ja vientivetoisuutta. Yksi huolenaihe minulla tässä on matkailun edistäminen. MEKhän lopetettiin vuonna 2015, ja sitten toiminnot siirtyivät Finprohon. En tiedä, lähtivätkö ne edes kunnolla käyntiinkään, tuntui vähän siltä. Eli kuinka paljon nyt sitten satsataan Suomen matkailun kehittämiseen ihan oikeasti, ja tehdäänkö myös siinä pohjoismaista yhteistyötä? Tämä on meidän kärkivientitoimialojamme tällä hetkellä, ja toivoisin siihen vastauksen, mitkä ovat panokset. Siellä on 24 henkilöä nyt henkilöstössä. Onko se riittävää, ja millä tavalla me voimme vielä vahvistaa matkailun markkinointia? muun muassa tämä pohjoismainen näkökulma olisi vielä hyvä saada tähän lisäksi. Täällä mainittiin, että suurlähettiläsverkosto on tietenkin tukena ja apuna. Jonkun verran eduskunnan eri valiokuntien matkoilla olen kyllä tutustunut useampaankin suurlähettilääseen. He ovat siellä paikalla neljä vuotta, ja heidän kiinnostuksensa eri toimialoihin on kyllä ihan hyvin erilainen
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-07 puhemies! Toivon, että tämä organisaatiomuutos on niin menestyksellinen myös käytännössä kuin mitä tässä useissa puheenvuoroissa on hehkutettu. Suomessahan on surullisen useita esimerkkejä siitä, että yritys on saanut innovaatioon julkista rahoitusta mutta ei sitten välttämättä sen innovaation kaupallistamiseen. Monia hienoja suomalaisia innovaatioita on kehitetty julkisen rahoituksen turvin, mutta siinä vaiheessa, kun ollaan ottamassa ratkaisevia askeleita siihen, että siitä todella sitten tulisi tuloja ja vientiä ja voitaisiin niin sanotusti rahastaa, se on jouduttu myymään jollekin ulkomaalaiselle isolle firmalle. Toivon, että tähän ongelmaan tulee parannusta. Mutta eniten olen seurannut suomalaisen ympäristöteknologian, cleantechin, vientiä. Useat suomalaiset firmathan valmistavat erittäin hyvää ympäristöteknologiaa, päästöjä puhdistavaa ja energiaa säästävää teknologiaa, mutta monet isot ulkomaiset asiakkaat etenkin Aasiassa haluavat kokonaisia laitoksia avaimet käteen. Niillä ei ole rahkeita etsiä esimerkiksi vedenpuhdistuslaitoksen tai jätevedenpuhdistuslaitoksen kaikkia hanikoita ja komponentteja erikseen maailmanmarkkinoilta. tämän jotkut tuntemani ihmiset, jotka ovat ympäristöteknologian ja viennin kanssa tekemisissä, ovat pitäneet ongelmana sitä, että suomalaisilla ei ole tarpeeksi hyviä yhteyksiä isojen kansainvälisten laitostoimittajien kanssa, jotta sitten näiden kautta saataisiin näitä suomalaisia hyviä teknologisia innovaatioita levitettyä laajemmalle. Toivon, että tähänkin ongelmaan nyt sitten saadaan parannusta tämän organisaatiouudistuksen
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 mielipidemuokkausta tehdä, koska toimijoita on moneksi. On jo valmiiksi erittäin kasvu‑ ja vientiorientoitunutta väkeä ja sitten on sellaista, joka saattaa nähdä yritystoiminnan jopa pahana asiana, ja itse asiassa tulevaisuuden rekryissä täytyisi miettiä, että toimisimme samaan suuntaan, kuten esimerkiksi Tanska ja moni muu maa on toiminut, että koko rekryäminen lähtee siitä oman maan kasvun edistämisestä. Mielestäni on erittäin hyvä, että näitä palveluita tulee lähemmäksi asiakasta. Käytännön esimerkki Metko-messuilta, joka on valtakunnallisesti suurin metsäalan tapahtuma — aina erilaisista biokuiduista vaikkapa Ponsseen asti on siellä Metko-messuilla esillä — on, että kun kysyimme muutama vuosi taaksepäin, miten he tunnistavat Team Finlandin toiminnot ja kuinka paljon ovat saaneet hyötyä, valtaosa toimijoista siellä ei ollut saanut minkäänlaista kontaktia ja arveli, että heidän toimialansa ei ehkä ole niin seksikäs, vaikka vientiä saattoi olla kymmeniä miljoonia ja Uuteen-Seelantiin ja eri maanosiin asti. Mielestäni nyt tämä maakunnallistaminen edesauttaa sitä, että koska näitä innovaatioita tehdään ihan kaikilla sektoreilla ja jokatyyppisissä yrityksissä, niin on ehkä helpompi päästä kiinni näihin. Vielä asia, jonka haluaisin nostaa tähän keskusteluun,
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 Tämä asia on todella tärkeä, esitys hyvä. Halusin kiinnittää huomiota tutkimuksen merkitykseen. Kun sanottiin, että tässä on kysymys yhdessä tekemisestä, niin tässä kokonaisuudessa todellakin yritykset ja tutkimuslaitokset tekevät erittäin vahvaa pohjaa sille, että olisi mahdollisimman hyvät edellytykset ja hyvät tuotteet myöskin vientiin. Minä olen maailmalla nähnyt tällaisten tutkittujen tuotteiden hyvää vientityötä, myöskin asioissa, jotka liittyvät edustaja Kalmarin mainitsemiin elintarviketuotteisiin. On hyvä, että ministeri Lintilä sanoi, että rahaa on. Kysymys on siitä, mitenkä tämä sitten tässä tapahtuu. On muistettava, että tuotteiden myynti ja markkinointi ei yksin ratkaise, toki sitä tarvitaan, mutta tärkeintä on tietysti se, että tuote on hyvä, mielellään innovatiivinen tuote, josta on hyvä tutkimusdokumentaatio. Eli todella toivoisi, että tässä uudessa rakenteessa, tässä kokonaisuudessa tutkimuksen osuus muistettaisiin ja että valiokuntakäsittelyssä tätä puolta myöskin arvioitaisiin ja pohdittaisiin ja myöskin selviteltäisiin niitä käytännön menettelytapoja, jotka eivät esityksestä ihan tarkkaan käyneet ilmi: mikä on tämän
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-07 Viexpo järjesti esimerkiksi Cebit-messuihin Hannoveriin Pohjois-Pohjanmaan yrityksiä. Niitä oli kymmeniä, ja silloin saatiin aikaan vientiä niistä yrityksistä, ja ne vieläkin toimivat siellä puolella. Mutta sitten tämä viennin ja messujen rahoitus väheni sieltä paristakymmenestä miljoonasta nollaan tässä välillä. Tosiaan annettiin sitä joulurahaa vähän yli miljoona tässä pari vuotta sitten. sitten. Nyt sitten olisin kysynyt ministeriltä: onko tähän tältä osin tulossa lisää? Ja sitten toinen kysymys: Vielä 90-luvulla tämä vientiponnistelu oli pienten yritysten kohdalla sitä, että suuret yritykset saivat Tekesiltä rahoitusta ja se projekti oli sitten yhteinen. Siinä oli pieniä yrityksiä ja suuria yrityksiä mukana. Sitten kun suomalainen ilmapiiri muuttui niin, että ei enää hyväksytty, että suuret yritykset saavat
Puhuja: Antti Rantakangas
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-07 Arvoisa herra puhemies! On hieno asia, että nyt meillä on salissa käsittelyssä asia, joka saa hyvin laajaa tukea hallituksen suunnalta mutta myöskin opposition suunnalta. Nähdään, että tämä ratkaisu, jossa Finpro ja Tekes yhdistetään Business Finlandiksi, on hyvä asia ja se tulee tehostamaan toimintaa, purkamaan byrokratiaa ja myöskin kokoamaan voimavaroja viennin edistämiseen. Haluan korostaa myös tätä Team Finland ‑konseptia, johon kuuluu myöskin Finnvera erittäin tärkeällä roolillaan. Esimerkiksi meidän laivanvarustuksen kannalta Finnveran rooli on elintärkeä. Voisi sanoa niin, että jos meillä ei olisi tätä Finnveran työkalua, monet ne kaupat — voi sanoa, että kaikki — jäisivät toteuttamatta. Elikkä kun puhutaan viennistä, niin Finnveraa ei voi missään tapauksessa unohtaa. Ja on hyvä myöskin, että fyysisesti nämä toimijat toimivat Ruoholahdessa samassa kokonaisuudessaan, samassa konttorikokonaisuudessaan. Täällä kollegat Pirttilahti ja Kalmari ottivat esille suurlähetystön roolin, ja itsekin pitää sanoa, että siinä on varmasti parannettavaa. Osa varmaan johtuu siitä, että siellä on varsin lyhyitä jaksoja, mitä lähettiläät ovat. Mutta kyllä monissa maissa suurlähetystön rooli periaatteessa ovien avaajana on tärkeä, ja uskon, että on menty parempaan suuntaan: lähettiläillä pitää olla selkäytimessä se, että he ovat myöskin suomalaisen tuotannon ja teollisuuden viennin edistäjiä niissä kontakteissa, mitä virkatehtävässä muodostuu, ja myös kokoamassa toimijoitten verkostoa. Elikkä nyt mielestäni ollaan menossa hyvään suuntaan, mutta jatkuva skarppaus tässä pitää olla, että tuloksia saadaan vieläkin paremmin. Mutta hyvä lakiesitys, ja erinomaisen hyvä, että näin vahvaa tukea tulee täältä salistakin.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-07 ne ovat oikeastaan aika pitkälle samoja maita, jos katsoo vaikka sitä, missä pelataan jääkiekkoa. Ja viimeksi, kun kävin Ottawassa Kanadassa, ihmettelin, miten ohut edustus meillä on siellä suurlähetystössä, miten vähän meillä siellä on ihmisiä maassa, joka käytännössä huutaa niitä biotalouden innovaatioita, meidän metsätalouden ydinosaamista. Kysynkin teiltä, ministeri: onko teillä ajatusta siitä, miten nämä pohjoisen maat Kanada, Ruotsi ja USA — miksei Venäjä, Kiina, Japanikin — näkyvät hallituksen biotalousstrategiassa? Toinen kysymys liittyy innovaatiotoimintaan. Tässä on todella hyvin puhuttu siitä, miten suomalaiset innovaatiot, tekijänoikeudet pysyvät suomalaisina, miksi niitä myydään liian aikaisin ulkomaille millä keinoilla me voimme kehittää suomalaista osaamista, sitä ydintä, ja monistaa sitä maailmalle vaikka nyt tässä metsäteollisuudessa, josta äsken puhuin. Tässä me olemme mielestäni edelleenkin paljon jäljessä esimerkiksi ruotsalaisia, jotka pystyvät rakentamaan sen osaamispääoman tekijänoikeuden päälle, vivuttamaan uutta rahoitusta ja tekemään yhteistyötä.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-07 kuitenkin vielä törmäsi siihen, että suomalaisten keskinäinenkään verkottuminen ei ollut tarpeeksi tiivistä, vaikka Team Finlandista on puhuttu ja pyritty tähän verkottumiseen. Aikoinaan heräsi jopa ajatus, että kun monet toimijat, jotka esimerkiksi Kiinassa tai joissakin isoissa paikoissa toimivat,