samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-19 Mäkistä hyvästä ja rakentavasta puheenvuorosta. Siinä oli analyysiä paljon. Puhemies! Puhuin jo tuossa äsken pitkään puhujakorokkeelta. En aio tässä sen enempää puhua, mutta haluan sanoa yhden asian, kun tässä on nyt puhuttu budjetin rakenteesta ja siitä, että on hyvä, että otetaan tällaisia tiettyjä teemoja, kuten kestävä kehitys, ja halutaan kokonaisvaltaisesti tarkastella asioita. Eräs asia, mitä pohdimme muun muassa valtiovarainvaliokunnan sivistys- ja tiedejaoston toimesta, oli se, kun annoimme lapsiasiavaltuutetulle lausuntoa hänen kertomuksestaan ja silloin pyydettiin, että myös valtiovarainvaliokunta analysoisi näkemystä nimenomaan siinä suhteessa, miten valtion budjetissa tulisi tällaiset asiat huomioida. Minusta oli myönteinen, hyvä ja tärkeä asia se, että koko valtiovarainvaliokunta omassa lausunnossaan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle otti sen kannan, että meidän täytyy monestakin syystä tulevaisuudessa tosissamme pyrkiä siihen, että pystymme arvioimaan talousarvioesitysten ja erilaisten suunnitelmien vaikutuksia lasten hyvinvointiin niin valtion tasolla kuin kuntien tasolla. Minusta tämä on tärkeä teema viedä eteenpäin myös siksi, että monesta syystä on erityisen perusteltua huomioida erityisesti lapset. Siellä on se tulevaisuus. Siihen viittaavat myös kansainväliset velvoitteemme lasten oikeuksien sopimusten myötä. Ja tätä kautta haluan myös tässä sanoa julki ja ääneen sen, että kun puhumme nyt budjetin lähetekeskustelussa kokonaisbudjetista,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-19 kasvusta hyötyvät? Ketkä keräävät ne hedelmät talouden kasvusta? Kun hallituskausi alkoi, kun köyhille tehtiin leikkauksia, pienituloisilta leikattiin, sanottiin, että kaikkien pitää osallistua talkoisiin. Nyt, kun on siihen mahdollisuus, hyvitetäänkö niitä leikkauksia, joita hallitus on pienituloisille tehnyt? Jos katsoo valtiovarainministeriön omia laskelmia, niiden mukaan kolmasosa väestöstä on sellaista, jonka käteenjäävät tulot laskevat ensi vuonna, vaikka talous kasvaa — kolmasosa. Ja tämä kolmasosa ei ole hyvätuloiset, vaan se on kaikkein pienituloisimmat. Sivistyneen yhteiskunnan merkki on se, miten hyvin se pitää heikoimmassa asemassa olevista huolta. Tämä hallitus jatkaa leikkaamista nousukaudella, hyvinäkin aikoina, pienituloisilta. Vaikka taloudessa menee hyvin hallituksen mukaan, ei koskaan oikeistohallituksen, porvarihallituksen, mukaan mene että pienituloisille suunnattuja leikkauksia voitaisiin peruuttaa. Ei edes ensi vuoden osalta. Ei. Esimerkiksi eläkeläisiltä ja työttömiltä leikataan ensi vuonnakin indeksijäädytyksillä, aivan kuten on tehty aikaisempinakin vuosina. Indeksijäädytys on tehnyt 300 miljoonan euron reiän kaikkein pienituloisimpien tuloihin. Joillekin hallitus haluaa kuitenkin jakaa lisää. Hallitus höylää pienituloisten tuloja, mutta veropohjaan se poraa samaan aikaan uusia reikiä. Sijoituksia varten halutaan säätää uusi osakesäästötili. Kustannuksiksi arvioidaan 160 miljoonaa euroa. Tämä on hallituksen mukaan kuulemma kansankapitalismia, kun kaikki voivat sijoittaa 50 000 euroa pörssiosakkeisiin, eikä niiden osingoista tarvitse maksaa veroja niin kauan, kun ne pidetään osakesäästötilillä. No, nyt minä sitten vain mietin, ketkä tähän kansankapitalismiin osallistuvat. Osallistuvatko siihen esimerkiksi lastenhoitajat, kätilöt tai sairaanhoitajat, joilta hallitus on leikannut lomarahoja? Hekö lomarahaleikkausten jälkeen lähtevät sijoittamaan 50 000 euroa pörssiyhtiöiden osakkeisiin ja laittamaan ne osakesäästötilille? Arvoisa puhemies! Ruotsissa on otettu käyttöön sijoitussäästötili ja on käyty läpi sitä, keitä tämä on hyödyttänyt. Yllättäen kaikkein varakkaimpia. Suomessa kuulemma näin ei tule tapahtumaan, koska sijoituksille on asetettu matala 50 000 euron katto. Mutta itse asiassa tähän järjestelmään on jo sisäänrakennettu kova kiista siitä. Kokoomus kun ajoi tätä osakesäästötiliä, he ajoivat sitä, että sillä ei olisi kattoa ollenkaan. Ja sinisten puumerkki on se, että kun vastustuksesta huolimatta tämäkin meni läpi, aivan kuten vaikkapa hallintarekisteri, niin he saivat tässä vaiheessa 50 000 euron katon. Onko niin, että tämän katon vuoksi tästä hyötyvät työssä käyvät, ahkerat työntekijät, joiden lomarahoja on leikattu, vai kävisikö niin, että tämän osakesäästötilinkin hyödyn keräävät ne, jotka ovat kaikkein varakkaimpia, joilla on irrottaa 50 000 euroa pörssiosakkeisiin? pörssiosakkeisiin? Arvoisa puhemies! Tämä yksittäisenä asiana osoittaa, mikä on hallituksen politiikka, ketä se hyödyttää. Indeksijäädytyksien perumiseen ei löytynyt rahaa edes nousukauden huippuvuosina, silloin kun taloudella menee kovaa. Mutta kyllä
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-02-07 Tosiaan tällä esityksellä puututaan ensimmäistä kertaa Suomen historiassa niihin ongelmiin, joita liittyy niin sanottujen nollatuntisopimusten käyttöön. Esityksessä itse asiassa luodaan työlainsäädäntöön uusi käsite, vaihteleva työaika, kuvaamaan kaikkia sellaisia työaikaehtoja, joissa työntekijän työaika määrättynä ajanjaksona vaihtelee työnantajan tarjoaman työn perusteella työsopimuksen mukaisen vähimmäismäärän ja enimmäismäärän välillä, taikka sellaista työaikajärjestelyä, jossa työntekijä sitoutuu tekemään työnantajalle työtä erikseen kutsuttaessa. Vaihtelevan työajan sopimusten käyttöala rajoitettaisiin tilanteisiin, joissa työnantajalla on vaihteleva työvoimatarve. Jatkossa ei olisi siis mahdollista sopia 0—40-sopimuksesta tilanteessa, jossa työnantajan tarkoituksena on teettää täyttä kiinteää työaikaa. Tällainen ehto olisi siis mitätön. Lisäksi esityksessä edellytetään, että työaikaehtoon sisältyvä vähimmäistyöaika vastaa työnantajan todellista tarvetta. Jos työtä aina teetetään 20—30 tuntia viikossa, ei olisi mahdollista sopia sellaisesta työaikaehdosta, jonka mukaan työaika olisi 0—30 tuntia viikossa. Vaihtelevaa työaikaa noudattavalle työntekijälle olisi työsuhteen alussa annettava myös selvitys siitä, missä tilanteissa ja missä määrin työnantajalle syntyy tilanteita, joissa työtä on työntekijälle tarkoitus tarjota. Tämä parantaa työntekijän mahdollisuuksia ennakoida tulevaa ja arvioida, tulisiko tulotasoa esimerkiksi täydentää toisella työllä. Työntekijän oikeudet sairausajan palkkaan ja irtisanomisajan palkkaan turvataan sillä tavoin, ettei työnantaja voi yksipuolisin työnjohtotoimin vaikuttaa niiden määrään. Työntekijän mahdollisuuksia ennakoida tulevia työvuoroja parannettaisiin muuttamalla työaikalain työvuoroluetteloa ja lisätyösuostumusta koskevia säännöksiä. Esitys sisältää muutoksia, jotka kannustavat merkitsemään vaihtelevaa työaikaa noudattavan työntekijän työvuorot työaikaluetteloon. Tällä tavalla työntekijät saavat tiedon työvuoroistaan nykyistä aikaisemmin. Työttömyysturvalakiakin ehdotetaan muutettavaksi. Nollatuntisopimuksen ajalta voi jo nykyisin saada soviteltua työttömyysetuutta, jos työtä on tarjolla vain vähän. Nollatuntisopimuksen irtisanomisen takia mahdollisesti asetettava korvaukseton määräaika eli niin sanottu karenssi saattaa kuitenkin joissakin tilanteissa olla kohtuuton. Senpä vuoksi esityksessä ehdotetaan, että korvauksetonta määräaikaa — eli tätä karenssia — ei asetettaisi, jos työntekijä irtisanoutuu eikä työtä ole viimeisen 12 viikon aikana ollut millään viikolla tarjolla pääsääntöisesti vähintään 18:aa tuntia, ja tämä tuntiraja on sama, joka kerryttää työttömyyspäivärahan edellytyksenä olevaa työssäoloehtoa. — Kiitos.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa rouva puhemies! On aivan erinomaista, että ministeri Lindström ja Sipilän hallitus on saanut aikaiseksi tämän esityksen, jota on pitkään haaveiltu, ja tästä olemme tietenkin oppositiolta kuulleet monet korvamakeat, ettei ole tehty mitään, mutta tässä nyt kuitenkin niin tapahtuu. Olisin toki suonut, että tämä esitys olisi tullut joskus aikaisempien hallitusten aikana, mutta ikävä kyllä sitä nyt ei vain tullut, mutta tässä tämä nyt on. Joka tapauksessa tämä samainen asenne kannattaa ottaa myös jatkossa tällaisiin tilanteisiin mukaan. On aidosti kehitettävä lainsäädäntöä siihen suuntaan, että me aidosti kehitämme niiden ongelmallisten työsuhteiden lainsäädäntöä siihen suuntaan, että ihminen saa aidosti töitä.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa puhemies! Kaikki työ, mitä Suomessa on mahdollista tehdä, on hyvä tehdä. Tässä lakiesityksessä lähestytään sitä, että on työntekijällä mahdollisuus sovittaa useampia erilaisia lyhyempiaikaisia töitä ja sovittaa niitä sillä tavalla yhteen, että se palkka, mikä niistä yhteensä saadaan, lähenee sitä ja täyttää sen ehdon, että tulee toimeen paremmin kuin aikaisemmin. Tässä esityksessä on esimerkiksi työ- ja tasa-arvovaliokunnassa käsitelty tämä niin sanottu nollatyösopimus ja sen ongelmat on otettu huomioon parhaalla mahdollisella tavalla.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 on hyvää se, että tässä laissa täsmennetään niitä asioita, joita meillä jo nytkin työsopimuslaissa on työntekijän turvaksi säädetty nimenomaan suhteessa nollatuntisopimuksiin. Mutta toinen puoli on se, että me tietyllä tavalla hyväksymme nollatuntisopimuksen. Kysyisinkin ministeriltä yksinkertaista vastausta siihen, onko tämän lain jälkeen mahdollista, että ihmisellä on useamman viikon ajan nolla tuntia, vaikka hänellä on työsopimus.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-07 nollatuntisopimusten kaltaista tilannetta. Työ on murroksessa, tulevaisuuden työ on monen kohdalla jotain aivan muuta, työelämä muuttuu. Siksi on äärimmäisen tärkeätä, että nollatuntisopimusajattelulle luodaan reilut pelisäännöt. Ei työntekijä voi olla kahleissa oleva työnantajan torppari, mutta sitten toisin päin taas jollekin elämäntilanteesta johtuen tällainen nollatuntisopimuksen kaltainen tilanne silloin tällöin sopii. Erityisen arvokkaana näen tämän, että tässä nyt saadaan aikaiseksi
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Kiitosta on annettava, kun on kiitoksen aika, ja tässä yhteydessä kiitosta annan hallitukselle ja erityisesti työministeri Lindströmille. On hyvä asia, että pelisääntöjä selkeytetään, mutta kahteen asiaan tahtoisin kuulla vielä vähän tarkennuksia:
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Ilman muuta tämä hallituksen esitys on askel parempaan, mutta kovin kovin pieni askel, jos sitä verrataan lupauksiin, odotuksiin tai tarpeeseen, mitä meillä on suhteessa nollatuntisopimuksiin ja niihin liittyviin ongelmiin. Tämä hallituksen esitys ei ratkaise niitä kohtuuttomia tilanteita, mitä meillä on työmarkkinoilla johtuen nollatuntisopimuksista. Se ei anna sellaisia välineitä, joilla työmarkkinoilla toimivat yksilöt voisivat puolustaa omia oikeuksiaan. Tämä on hyvä alku, mutta vasta alku sille, että me yritämme ratkaista nollatuntisopimusten ongelmat.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-07 Olen iloinen siitä, että nyt nollatyösopimus tulee ohjauksen ja sääntelyn piiriin. Niin kuin täällä on todettu, tässä on kyllä paljon parantamisen varaa, mutta aina pitää iloita hyvistä aluista, joita annetaan, koska silloin loppukin voi olla parempi.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Tässä lakiesityksessä on todellakin parannuksia esimerkiksi irtisanomisajan palkan ja sairausajan palkan kohdalla, mutta tietysti näiden asioidenhan pitäisi olla itsestäänselviä joka ikisen työntekijän kohdalla. Minulla on kolme kysymystä ministerille: Ensimmäisenä, kun tässä ei kuitenkaan oteta työajan vakiinnuttamista edelleenkään käyttöön — siitä puhuttiin paljon silloin aiemmassa vaiheessa — kysyn: miksi ei oteta edelleenkään?
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Haluan kiittää ministeriä erinomaisesta työstä. Suomessa on 83 000 tämänkaltaisella vaihtelevalla työajalla tehtyä työtehtävää, joista kuitenkin 30 prosenttia on täysiaikaisia. Tämä tuo myös kilpailua vääristävän piirteen. Silloin nimenomaan vaihtelevan työajan sopimuksen kohdalla saattaa edelleenkin jäädä tilanteita, joissa sitten erilaiset työnantajamaksut ovat eritasoisesti maksettuja kuin siinä, että on pysyvä työsopimus olemassa. Tämä tuo selkeän parannuksen nyt työntekijöiden ehtoihin. Ja se asia, mitä valiokuntakin käsitteli: nimenomaan ennustettavuus omista työtunneista, työvuoroluettelon määrittäminen kolme viikkoa etukäteen ovat niitä asioita, jotka tuovat työntekijälle sitä varmuutta omien työtehtävien ajallisesta sijoittumisesta ja muiden työtehtävien hoitamisesta samanaikaisesti.
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 Kuitenkin, kun tutustuin tähän esitykseen, haluaisin itsekin tiedustella vielä konkreettisesti ministeriltä, koska valiokunnassa kuulimme tapauksista, joissa kaikki työntekijät saattoivat olla nollatuntisopimuksella, ja koska se nyt mahdollistetaan ja muuta: onko jatkossa enää mahdollista, että vaikkapa kaikki työntekijät voivat olla nollatuntisopimuksella? Ainakaan itse en tästä esityksestä löydä semmoisia selviä, konkreettisia kirjauksia, joilla niiden käyttö tämmöisissä tilanteissa kiellettäisiin. Lisäksi me olemme esittäneet tätä työajan vakiintumista. Eli jos työntekijä tekee tiettyä tuntimäärää, niin eikö hänelle kuuluisi vakiintua työsopimustunneiksi silloin tämä? Kysyisinkin: voisiko jatkotyöskentelyssä tämän esitetyn ottaa huomioon?
Puhuja: Jaana Laitinen-Pesola
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 ennakoimattomuudesta ja muista vastaavista asioista. Tällä lakiesityksellä nyt saadaan mielestäni sekä työnantajan että työntekijän vastuut ja velvollisuudet paremmin tasapainoon, ja se on tärkeä asia.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 Kiitos siitä, että tämä nollatuntisopimus on noussut keskusteluun tällä tavalla, minkä te olette, ministeri Lindström, tehnyt. Meillä oli tuossa pari vuotta sitten semmoinen tapahtuma, missä oli Eetu — en muista Eetun sukunimeä — puhumassa. Eetu kertoi omasta kohtalostaan. Hänellä oli neljä nollatuntisopimusta, hän oli edellisenä kuukautena tienannut näitten neljän nollatuntisopimuksen perusteella 1 670 euroa ja seuraavan kuukauden aikana 67 euroa. Ja tuo Eetu kysyi tuossa tilaisuudessa: ”Voiko tälle tehdä jotakin? Minä en pysty suunnittelemaan perheen perustamista, en pysty suunnittelemaan vuokranmaksua, asunnon ostamista, koska on niin epävarmaa se tulon tuleminen.”
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa rouva puhemies! On selvää, että tämä lakiesitys tuo parannusta kaikkein pahimmassa loukossa oleville nollatuntisopimuslaisille, mutta se iso kysymys on se, betonoiko tämä lakiesitys nollatuntisopimukset tai uudet vaihtelevan työajan sopimukset suomalaiseen työelämään niin, että ne ovat työmarkkinoiden uusi musta, uusi normaali.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-07 Nollasopimusten totaalinen kieltäminen — vaikka 2015 tehdyn tutkimuksen mukaan kansalaisista 58 prosenttia oli sitä mieltä, että ne pitäisi kieltää kokonaan — ei varmasti ole käytännössä mahdollista, mutta täytyy muistaa, että esimerkiksi tässä valmistelussa olevat keskusjärjestöt STTK ja SAK kyllä kantoivat vakavaa huolta, pystytäänkö tällä
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-07 Meistä moni tuntee ihmisiä, jotka eivät ole saaneet sairausajan palkkaa, vaikka siellä on ollut työtuntilistoilla tunteja, kun he ovat sairastuneet. Nyt tämä asia korjaantuu. Se on iso juttu. Edustaja Nurminen kysyi, voiko jatkossakin olla yritys, jossa on pelkkiä nollatuntisopimuksia. Ei voi, koska täällä lainsäädännössä sanotaan selkeästi, että jos työvoimatarve vaihtelee esimerkiksi 20—30 tunnin välillä, ei voida tehdä 0—30 tunnin sopimusta vaan sen pitää määrittyä siihen työajan tarpeeseen. Samoin on erittäin hienoa, että työnantajat joutuvat ansionmenetyksen korvaukseen irtisanomistapauksissa. Mielestäni
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 työntekijöiden asemaa nollatyösopimuksissa on syytä parantaa, kuten tässä esityksessä tehdään. Myönnän sen, että se on ollut liian heikko. Mutta samaan aikaan meillä on myös kiistaton tarve siihen, kun meillä on työtehtäviä, joissa vaihteleva työaika on järkevä tapa, joka tulee kaikkineen nostamaan työllisyyttä, että on mahdollisuus myöskin vaihtelevan työajan käyttöön. Silloin kun näitä kahta asiaa punnitaan keskenään, niin täytyy löytää sellainen tasapaino, jossa työntekijöiden oikeudet parantuvat mutta ei myöskään työllistämiseltä viedä pohjaa poies. Tämä tasapaino tässä esityksessä on mielestäni erittäin hyvin löydetty, ja tämä on pitkä askel eteenpäin tässä kysymyksessä.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-07 Olemme kuitenkin kantaneet paljon huolta työntekijän aseman suojattomuudesta, ja hyvä, että tässä esityksessä nyt näihin suojattomuuskysymyksiin puututaan. Mutta edelleen korostaisin sitä, mitä edustaja Aaltokin sanoi, että kun puhutaan siitä, että vaihtelevan työajan nollatuntisopimuksia saa jatkossa tehdä vain tarpeen mukaan,
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-07 Juha Sipilän johtamalle hallitukselle, että meillä on rohkeutta nostaa tämä esiin. Ei nollatuntisopimusten ongelma ole mikään parissa vuodessa noussut ilmiö, tämä on ollut tiedossa pitkään. Mitä teki edellinen hallitus? Viime kaudella vastuussa olleesta joukosta vain edustaja Aalto on pystynyt täällä rehdisti sanomaan kiitokset ministerille ja hallitukselle tästä työstä. Ei tämä täydellinen ja valmis ole, mutta tämä on
Puhuja: Outi Mäkelä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Kyllä tätä esitystä voidaan pitää oikein hyvänä, tasapainoisena kompromissina. Nämä uudet pelisäännöt, jotka tässä luodaan, tasapainottavat ja selkeyttävät sekä työntekijöiden että työnantajien oikeuksia ja velvollisuuksia, mutta ne eivät sulje pois mahdollisuuksia teettää työtä ja tehdä työtä joustavasti. Se on kuitenkin tässä yhteiskunnassa tärkeää. Me elämme aikaa, jolloin ollaan alustataloudessa ja tarvitaan joustavuutta työelämään, ja itse pidän mahdollisena, että nämä uudet pelisäännöt voivat myös lisätä työn tarjontaa. Ja kun työntekijöillä on mahdollisuus jatkossa
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Ministeri Lindström, kyllähän tässä tosiasiassa on monin osin kyse nollatuntisopimusten virallistamisesta ja vahvistamisesta, vaikka muuta sanotaan. Jokainen, joka tietää mitä tapahtuu työmarkkinoilla, on aivan varma, että jos työnantajan työvoiman tarve vaihtelee, niin työntekijän työtuntien määräkin vaihtelee. Tämmöisessä epäsymmetrisessä suhteessa, jossa mennään vahvemman osapuolen ehdoilla, tiedetään, millä säännöillä pelataan, ja siitä hyvinkin kipeä esimerkki on se, että lisätyön tarjoamisen velvoite työnantajalle sitä kohtaan, joka tekee vajaata työaikaa, on tähänkin asti jäänyt kuolleeksi kirjaimeksi, ja tämä nykyinenkin hallituksen esitys kiistatta mahdollistaa sen, että työntekijällä voi olla viikkokausia tilanne, että niitä työtunteja ei todellakaan ole
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 Kyllä minusta silloin, jos työsopimuksessa lukee nolla, sen synonyymi on työttömyys. Eikö teistäkin, ministeri? Siltäkin ajalta pitäisi kuitenkin tulla jonkinnäköistä korvausta tai jonkinnäköistä rahaa, jotta pystyisi elämään. Se, mikä tässä nytten vähän ihmetyttää, on se, että vähän vaikuttaa siltä, että voimassa olevaa työsopimuslakia ei ole kovin tarkkaan luettu, koska sieltä kyllä löytyy eväitä myös siihen, mitä nytten tähän uuteen lakiesitykseen on tuotu. Tämä vaikuttaa nyt kyllä siltä, että tämä antaa työnantajalle vahvemman oikeuden sanella juuri niin kuin hän tahtoo. Nimittäin tämähän ei esimerkiksi anna työnantajalle velvollisuutta antaa töitä, vaikka tehdään työsopimus.
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-07 Katson kyllä, että tämä esitys poistaa nollatuntisopimuksen väärinkäyttöä, koska se tuo niitä pelisääntöjä sairausajan ja irtisanomisajan osalta. On totta, että sanana nollatuntisopimus ei välttämättä ole kaikkein osuvin. Kuitenkin kysymys on siitä, että työnantaja pyrkii tarjoamaan työtä sen mukaisesti, mitä hän kykenee tarjoamaan, ja kyllä tämä montaa, joka esimerkiksi opiskelee, opintojen ja työn yhteensovittamista, saattaa jopa helpottaa. Näin nuorempana henkilönä katson, että meidän tulisi pystyä tarkastelemaan työelämää hieman
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Kyllä minulle on tullut se käsitys, että tässä nyt ne askeleet, mitä otetaan, ovat kuitenkin kovin vaatimattomia. Nimittäin katselin tuossa näitä kannanottoja, mitä tästä on sanottu, ja minusta se on ihan oikea huoli, että tässä nyt kuitenkin laillistetaan tietyllä tavalla nollatuntisopimukset, ja mikäli ne ikään kuin vahvistavat tätä liian ohutta turvaa tämän lain kautta, niin tämä huoli jää elämään ja me emme pääse tarpeeksi pitkälle. Tässä edustaja Uotila totesi STTK:n ja SAK:n epäilevät kannat, ja itse huomasin esimerkiksi JHL:n epäilleen, että tämä saattaa eräissä tapauksissa jopa heikentää työntekijän asemaa. Se on tietenkin vakava huoli. Huomasin myös, että tämä Operaatio Vakiduuni, joka tässä arvokkaan kansalaisaloitteen taustalla on, on ottanut kantaa, että
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa rouva puhemies! On harmillista, että salin vasemmalta laidalta on niin vaikea sitä kiitosta antaa silloin kun kiitoksen paikka on. Ministeri Lindström, te olette tehnyt äärettömän hyvää työtä. Te olette mies paikallaan. Paras työministeri pitkiin aikoihin. Teette sen, minkä lupaatte, muun muassa näiden nollatuntisopimusten, työntekijän pelisääntöjen, kanssa huolehtien siitä, että tässä on tasapaino työnantajan ja työntekijän välillä — että työnantajat työllistävät jatkossakin, mutta on tasapaino sen välillä, että työntekijöillä on oikeudet muun muassa näiden suhteen. Me emme saa asettaa esteitä sille työllistymiselle. On kiistatonta, että on sellaisia aloja, missä täydet tunnit eivät välttämättä tule jokaiselle työntekijälle, täydet tunnit sellaisessa määrin, mitä me ehkä haluaisimme. Mutta jos se vaihtoehto on siinä se, että nämä työnantajat eivät työllistä ollenkaan, niin siinä tapauksessa on aina parempi, että on edes niitä vähäisempiä tunteja. Tällä luodaan niille pelisäännöt. Kiitoksia Juha Sipilän hallitus ja erityisesti ministeri Lindström.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 puhemies! Tämä lakiesitys legitimoi nollatuntityösopimukset, ja siksi on minusta hiukan surullista, että työntekijän oikeusturva jää edelleen heikoksi, vaikka, kuten sanoin, kyllähän tässä on parannuksiakin tulossa. Esimerkkinä lähes suora lainaus tästä lakiesityksestä: jos toteutunut työaika edeltävältä kuudelta kuukaudelta osoittaa, ettei sovittu vähimmäistyöaika vastaa työnantajan todellista työvoimatarvetta, työnantajan on työntekijän pyynnöstä neuvoteltava työaikaehdon muuttamisesta, ja jos hän ei neuvottele, työsuojeluviranomaisten on velvoitettava neuvottelemaan muuttamisesta, ja jos sopimukseen ei päästä, niin työnantajan on kirjallisesti esitettävä asialliset perustelut sille, millä tavalla voimassa oleva työaikaehto vastaa työnantajan työvoimatarvetta. Mutta mitäs sitten, jos tämäkään ei johda mihinkään? Ihan hyvä, jos työpaikalla on hyvät neuvotteluolosuhteet, niin kuin monella työpaikalla on, ja silloinhan tämä niin kuin lähtee pelittämään oikeaan suuntaan. Mutta aina ei valitettavasti näin ole, ja sen takia minä kysynkin ministeriltä, uskotteko te todella, että tämä kirjaus antaa työntekijälle riittävän oikeusturvan. Itse ainakin ajattelen, ja saamani palaute on samansuuntaista, että monelle työntekijälle on kyllä todella iso kynnys ryhtyä kovin aktiiviseksi näissä asioissa, jos pelkona on, että työtunnit menevätkin aktiivisuuden jälkeen nollille — kuten
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa rouva puhemies! Tämä nyt annettu esitys on sillä tavalla erityisen merkittävä, että tämä on suoraa jatketta kansalaisaloitteen hengessä ja tavoitteissa. Kun tämä kansalaisaloite 5/2015 jätettiin, se oli tehty, voisiko sanoa, niin hyvin kuin oli ymmärretty siinä vaiheessa asia toteuttaa. Eduskunta hylkäsi tämän kansalaisaloitteen mutta tämän aloitteen käsittelyn mutta tämän aloitteen käsittelyn yhteydessä hyväksyi viisi lausumaa. Nämä viisi lausumaa kertovat selkeää kieltä siitä, että eduskunnan tahtotila oli tämä asia hoitaa kuntoon. Ministeriö sitten asetti työryhmän, kolmikantatyöryhmän, ja nyt kun meillä on tämän työryhmän pohjalta pohjalta yhdessä tuotettu esitys, niin voi heti jo nähdä, että tämä ei ole mikään helppo asia. asia. Pidän ministeri Lindströmin esille nostamasta lähtökohdasta, että oli tärkeää saavuttaa jonkinlainen tasapaino. Tässä on monta osapuolta. Eivät edes nämä, jotka nollatyösopimuksella työskentelevät, olleet varmoja, minkälaisen sopimuksen he itse asiassa halusivat. Näin kävi ilmi silloin näissä kuulemisissa. Eli ei voida sanoa suorilta käsin, että jos ministeri olisi tuonut tällaisen ehdotuksen, niin se olisi täyttänyt kaikkien osapuolien tarpeet. Pidän tärkeänä sitä, että aivan selvästi tässä kokonaisuudessa on jätetty tilaa sille, että valiokunta voi nyt aika vahvalla eduskunnan selkänojalla tarttua tähän esitykseen. Jos se viisasten kivi sitten valiokunnassa löytyy, miten täällä jo mainitut epäkohdat voidaan paikata, niin en ole näkemässä, että eduskunta haluaisi sellaista mietintöä vastustaa, joka tätä esitystä vielä parantaa, koska ymmärrän, että ei tässä vielä ministerinkään mielestä päästy parhaaseen mahdolliseen, tämän asiaintilan selkeyttävään lopputulokseen. Sitten täällä on selkeästi kohdat lueteltuina näistä tavoitteista, joita hallitus sopi puoliväliriihessä. Tämäkin on valiokunnalle ikään kuin sellainen, miten sen nyt sanoisi, ohjeistus, että on syytä olettaa, että jos valiokunta nämä asiat nyt avaa huolellisesti, niin sitten täällä salissa sekä oppositio että hallitus voivat seistä tämän sopimuksen takana. Tässä on aika paljon eväitä jätetty nyt valiokunnalle ja valiokunnan vastuulle. Siitä olen kyllä tyytyväinen. Ja minulla on sellainen ymmärrys, että ministeri itsekin haluaa olla näkemässä, että tämä asia, jossa ei ole koskaan aikaisemmin ollut lainsäädäntöä, tulisi nyt kuntoon. Minusta tämä tasapainon saavuttaminen tässä on tärkeätä. Olen itse ollut työnantaja, työntekijä ja työtön ja kaikkea siltä väliltä, joten yritän myös itse säilyttää tasapainon tässä, koska ei ole aina niin helppoa työnantajan hyvin lyhytaikaisiinkin tarpeisiin hankkia työntekijöitä. Ja sitten toisaalta on siellä näitä työntekijöitä, jotka eivät halua mitään muuta kuin lyhyitä työsuhteita. Siinä, miten nämä kaikki asiat voivat kohdata, on meillä
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa puhemies! On varmasti selvää, että jokainen meistä salissa istujista toivoo, että kaikki työ Suomessa tulee tehdyksi. Tästä lähtökohdasta oli hyvin yksinkertaista ja selvää se, että kansalaisaloitteen vaatimus siitä, että alle 18 tunnin työsopimukset kiellettäisiin, jos toive ei ole työntekijästä lähtöisin, on täysin mahdoton. Sanoin sen hyvin avoimesti kansalaisaloitteen mielenosoitustilaisuudessa ja sanon sen yhtä avoimesti nyt: kaikki työ ansaitsee tulla tehdyksi. Siitä huolimatta on aivan selvää, että tähänastinen käytäntö nollatuntisopimuksista, joita on siis yli 80 000 suomalaisella, on ollut hyvin epäreilu, kun joissakin tilanteissa nollatuntisopimus ei ole tarjonnut lainkaan töitä ja samaan aikaan se on kuitenkin vienyt ihmiseltä oikeuden sosiaaliturvaan, kun ihmisellä on ollut voimassa oleva työsopimus, joka on laskettu ikään kuin sosiaaliturvan estäjäksi. Tämä lakiesitys tuo monia parannuksia. Niistä suurimpana pidän sitä, että jokainen työntekijä saa oikeuden irtisanoutua työsuhteesta, jos työtunteja ei ole riittävästi. Myös työvuoroluettelo tulee aiempaa aiemmin, ja irtisanomisajan palkastakin seuraa maksuvelvollisuus. Nämä ovat erittäin hyviä uudistuksia, ja on ilman muuta selvää, että täydellistä tästä ei millään saa, koska kyllä se rako, jossa tässä toimitaan eri työmarkkinaosapuolten välissä ja hyvin muuttuvassa työmaailmassa, aiheuttaa omia haasteita. Toivon kuitenkin, että valiokunnassa saisimme hieman määriteltyä etenkin tätä työvoiman
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 Se, mikä näissä nollasopimuksissa nyt tietysti pelottaa, on se, että ne lisäävät köyhyyttä, köyhyyttä sillä tavalla, että ne voivat luoda omalta osaltaan kannustinloukkuja, ja lisäksi se, että kun tehdään lyhytaikaisesti työtä, niin monesti työntekijä joutuu odottamaan palkkaansa kaksi, jopa kolme viikkoa, ja kun sitä palkkaa tulee, työttömyysturva muilta osin helposti siirtyy. osin helposti siirtyy. Joten toivon, että tähän kohtaan todellakin paneudutaan, kun asiaa viedään eteenpäin. Toinen on sitten tämä työttömyysturva ja irtisanoutuminen tästä nollatyösopimuksesta. 12 viikkoa kuulostaa lyhyeltä ajalta, mutta jos muutamme sen toisin, sanomme kolme kuukautta tai sanomme neljännesvuosi, niin se kuulostaa jo niin pitkältä ajalta kuin se on. Tämä olisi myös semmoinen kohta, mikä minun mielestäni olisi hyvä siellä valiokunnassa katsoa, onko tämä kohtuuttoman pitkä, johtaako kohtuuttomaan karenssiin, jos ihmisen on 12 viikkoa, neljännesvuoden, pakko katsoa, saako hän tarpeeksi töitä vai eikö hän saa tarpeeksi töitä. Että kyllä tässä vielä on semmoisia asioita, joita täytyy parantaa aika lailla. Sitten on tietenkin tämä, että nollasopimuksissa ei työnantajalla tunnu juurikaan olevan velvollisuuksia. Minä ymmärrän sen, että työnantaja antaa töitä silloin, kun töitä on, mutta kukaan ei pysty sanelemaan sitä, kenelle sitä työtä annetaan, annetaanko sitä tasaisesti niille nollalaisille, joita siellä on. Ihan noin henkilökohtaisena asiana voin sanoa, että minusta tuntuu pahalta sanoa, että jollakin ihmisellä on nollatuntisopimus. Aivan samoin kuin aikoinaan Metallissa tuli Parake, jossa oli nollaryhmäläiset, niin minun mielestäni semmoista ei saisi työelämässä olla. Jokainen on kuitenkin ainakin sen ykkösen arvoinen. Että joku muu sinne pitäisi pystyä saamaan.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 Minusta tuntui pahalta, kun edustaja Tolppanen antoi ymmärtää, että ihmisellä on varaa olla työtön mutta ihmisellä ei ole varaa mennä töihin. Kun menee töihin, uhkaa köyhyys. Näin te puheenvuoronne alussa sanoitte. Tiedän, että näin ihmiset asian kokevat, mutta toivon, että meillä olisi yhteistä tahtoa ja kykyä korjata tilanne. Sehän on täysin nurinkurinen ja demoralisoiva
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa puhemies! Tuossa työttömyysturvalainsäädäntöön liittyvässä kohdassa, jossa nimenomaan puhutaan tästä 12 kalenteriviikon tarkastelujaksosta ja siitä, että jos millään sen tarkastelujakson viikolla ei ole saatu sitä 18:aa tuntia, ainoastaan siinä tapauksessa olisi sitten työttömyysturvalain mukainen oikeus erota työstä ilman sanktioita, niin kyllähän se on tavattoman pitkä aika. Ja jos siinä laskee tilanteensa väärin tämä työtön ja sattuu toistuva menettely, mikä voi olla inhimillisesti ajatellen hyvinkin perusteltua mutta työttömyysturvalaki ei sitä tunnista, niin tämä henkilö menettää — se ei ole, että ”voi menettää”, vaan se henkilö menettää — työttömyysturvansa määräämättömäksi ajaksi, jos menettely katsotaan toistuvaksi. Silloin päästään siihen, että jos puhutaan kannustavasta työllisyyspolitiikasta ja jos kerran
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa puhemies! En varmasti ole sanonut niin, että ihmisellä ei ole varaa mennä töihin mutta on varaa olla työtön. Tässä kohdassa täytyy sanoa, että nyt on joko ymmärryksessä vikaa tai minun ulosannissani vikaa, en tiedä kummassa, mutta jommassakummassa. Mutta se, mikä olisi hyvä saada tähän sutjakkaaseen työhön menemiseen ja työstä pois tulemiseen, on se välivaihe, missä pitäisi tulla se raha, jotta ihminen eläisi. Ja se tilanne, että kun ei ole töissä, tulee käteen enemmän rahaa kuin silloin kun on töissä, on käsittämätön minun mielestäni. Minusta silloin siihen voitaisiin koettaa hakea keinoa, miten saataisiin esimerkiksi Rinteen malli siihen matkaan, että työntekijällä olisi aina, joka tilanteessa ainakin 200—300 euroa enemmän tulossa rahaa, kun hän menee töihin, kuin silloin kun hän on kotona sosiaaliturvalla. Se ei vie eteenpäin tätä maata, päinvastoin se vie alaspäin ja se lisää meidän kustannuksia ja se lisää työssä olevien ihmisten velvollisuuksia ja velvoitteita tietenkin.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 Eli tilanne on se tai vähintään ihminen kokee epävarmuutta sen tilanteen edessä, että kun menee väliaikaiseen, ehkä osa-aikaiseen työhön, niin tietyt työttömyys-etuudet katkeavat, ja ennen kuin saa palkkatodistuksen ja ennen kuin saa ehkä esimerkiksi soviteltua päivärahaa, syntyy tällainen epävarmuuden ja myös tulottomuuden tila, joka ei saisi syntyä.
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa herra puhemies! Minä en aloita puheenvuoroani sanomalla, että tässä salissa joku nimeltä mainittu edustaja on sanonut sitä taikka tätä, mutta kerron, että kun kuuntelin teidän debattianne, minulle tuli mieleen vertaus kahdesta tulipalon sammuttamista arvioineesta henkilöstä: kun toinen sanoi, että palo kyllä sammutettiin mutta vettä käytettiin liian vähän. Tällainen vaikutelma minulle tuli. Mutta nyt tähän itse puheeseen. Useissa puheenvuoroissa on tosiaan arvosteltu ja todettu, että työntekijän asema tämän lakimuutoksen myötä heikkenee. Minä en näe tätä asiaa näin mustavalkoisena, vaan pikemminkin näen asian päinvastoin. Tilastojen mukaan yli 80 000 ihmistä tekee näitä pätkätöitä joka tapauksessa, ja käsitykseni mukaan tällaisen työtavan kieltäminen olisi heidän vapaudestaan pois, sillä he ovat itse valinneet tällaisen tavan tehdä työtä. Erityisesti opiskelijat tekevät näitä epäsäännöllisiä töitä aloilla, joilla työvoiman tarve vaihtelee. Opiskelijat haluavat sovittaa opiskelun ja työnteon omaan rytmiinsä, ja samalla he saavat erinomaista kokemusta ja valmennusta työelämään. Arvoisa puhemies! Mielestäni voimaan tullessaan laki parantaisi työntekijän asemaa, koska silloin työntekijälle syntyisi oikeus sairausajan palkkaan, jos työkyvyttömyysaikaan kohdistuva työvuoro on merkitty työvuoroluetteloon, siitä on muuten sovittu tai olosuhteisiin nähden on selvää, että työntekijä olisi työkykyisenä ollut töissä. Lisäksi vaihtelevasta työajasta ei saisi työnantajan aloitteesta sopia, jos työnantajalla on kiinteä työvoimatarve. Ministeri Lindström omassa puheenvuorossaan totesi ja todisti, että työajan alaraja ei saa olla pienempi kuin todellinen työvoimatarve edellyttää. Nämä ovat mielestäni aivan selkeitä pelisääntöjä, jotka on syytä ottaa huomioon ja myös pitää mielessä.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-07 Arvoisa puhemies! Tämä esitys on jälleen yksi osa sitä uudistusten sarjaa, jolla nykyinen hallitus on halunnut uudistaa suomalaisia työmarkkinoita yhä nopeammin muuttuvaan maailmaan sopivammiksi. Kokonaisuutena tämä hallituksen esitys, jolla asetetaan niin sanotuille nollatuntisopimuksille pelisäännöt, on hyvä ja tasapainoinen kompromissi. Se selkeyttää työntekijöiden ja työnantajien asemaa mutta toisaalta se mahdollistaa edelleen, jos siitä sovitaan, mahdollisuuden teettää ja tehdä töitä joustavasti. Se myös toivottavasti tuo jälleen yhden tärkeän työkalun vähentää Suomen työmarkkinoilla vallitsevaa vakavaa työttömien ja avoimien työpaikkojen välistä kohtaanto-ongelmaa. Esimerkiksi joulukuussa meillä työ- ja elinkeinoministeriön työllisyyskat-sauksen mukaan oli 295 500 työtöntä työnhakijaa samalla kun meidän uusien avointen työpaikkojen määrä lisääntyi yli 3 000 kappaleella ollen jo yli 40 000 työpaikkaa. Kun työntekijöiden on jatkossa saatava tietää tulevat työvuorolistansa ajoissa, arjen suunnittelun lisäksi kalenterin täyttäminen useampien työnantajien työtarjouksilla helpottuu. Alustatalouden maailmassa tämä helpottaa töiden yhteensovittamista. Toisaalta, arvoisa puhemies, me kaikki tiedämme, että yksin tämä uudistus ei riitä poistamaan työmarkkinoillamme olevia kiistattomia rakenteellisia ongelmia. Korkean rakennetyöttömyyden alentamiseksi me tarvitsisimme erityisesti etenemistä muun muassa Saksassa ja Ruotsissa toimivan paikallisen sopimisen edistämisessä. Tähän liittyen arvostamani kollega, edustaja Ihalainen pohti viime viikolla, että ehkä ay-liike voisi tässä asiassa siirtyä puolustuksesta paikallisen yhteistyön ja sopimisen tiekartan laatijaksi. Olisikin nyt kiinnostavaa kuulla, miten tämä rakentava ehdotus on otettu vastaan yleisemmin oppositiossa tai työmarkkinajärjestöjen taholla.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-07 Kritiikistä huolimatta salin kaikilta laidoilta ja keskeltä ja siltä väliltä tätä esitystä on kuitenkin pidetty tervetulleena. Opposition puoleltakin tuli kehuja tästä esityksestä, ja työministeriä on kiitelty. Todellakin aktiivinen työministeri otti kopin kansalaisaloitteesta. Tässä on myös — kun kansalaisaloiteinstituutio on vielä uusi — eräs malli, miten kansalaisaloitteisiin voitaisiin reagoida, jotta hyvät asiat menisivät eteenpäin, sillä välttämättä aina ei ole ymmärrystä, tietoa ja osaamista, miten aloite lakitekstillisesti laadittaisiin. Vaikka, niin kuin täällä ovat kaikki tunnustaneet — niin oppositio, hallitus kuin rivien välistä myös itse ministerikin —, tämä laki todellakaan ei ole täydellinen mutta tämä on tärkeä päänavaus uuden polun avaaminen, niin kuitenkin jo sillä perusteella lakiesitys on onnistunut, jos sen hyväksymisen ja voimaan astumisen kautta työ lisääntyy. Se on jo riittävä peruste lain olemassaololle. Toki varsinainen primaarisyy on pelisääntöjen
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-07 Olen yrittänyt kuunnella oikein ajatuksen kanssa ja päästä selvyyteen siitä, että jos henkilöllä on ollut 0—40 viikkotunnin työsopimus ja työaika on ollut nimenomaan vaihteleva, ei vakiintunut esimerkiksi 20 ja 30 tunnin välille, niin mitenkä tämän henkilön asema tämän uuden hallituksen esityksen kautta paranee. Ja viitteitä siitä, ettei parane, voi hakea kyllä siitä, minkä takia työttömyysturvalakiin on jätetty tämän 12 kalenteriviikon tarkastelujakso ja sille vielä erittäin tiukat soveltamisehdot. Ja en usko, että tämä hallituksen esitys kovinkaan paljon muuttuu valiokunnassa tai täysistuntosalissa, kun ei näille muutoksille ole kokoomukselta ja EK:lta tullut lupaa ja sen mukaan sitten mennään. Mutta mitä tulee sitten vajaatyöllisten tilanteeseen, niin kyllähän olisi olemassa yksi varsin helppo tapa purkaa byrokratiaa, mikä voisi sopia sekä työnantaja- että työntekijäpuolelle ja myöskin hallinnolle, ja se on se, että mentäisiin ennakkomaksukäytäntöön silloin, kun tehty työaika vaihtelee. Työntekijän vaatimuksesta voitaisiin maksaa ennakko oletetusta työttömyysturvasta, esimerkiksi 80 prosenttia, ja loppu täsmäytettäisiin sitten, kun saadaan tilitys valmiiksi ja tositteet mukaan. Ja sitten vielä tältä, joka pyytää tätä ennakkoa, otettaisiin valtakirja mahdollisen takaisinperinnän käynnistämiseksi, jos vahingossa on maksettu liikaa. Se henkilö, joka todella tarvitsisi rahansa heti, saisi valtaosan ilman mitään byrokratiaa, maksu tulisi ennakkona, täsmäytys sitten ajan myötä, ja mitään maksuviivettä ei tulisi.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 tuleeko siihen ikälisät, tuleeko siihen mahdolliset henkilökohtaiset lisät ja muut lisät, mitä muilla samankaltaista tai samaa työtä tekevillä ihmisillä on säädetty yleis- tai normaalisitovassa työehtosopimuksessa? Minusta tämä on aika oleellinen asia. Mitä tulee sitten tähän kilpailusäädökseen, sitten tähän kilpailusäädökseen, niin uskotteko, ministeri, että nollatyösopimuksella on oikeasti töissä sellaisia ihmisiä, jotka tekevät sen kaltaisia töitä, että ne voisivat olla vaaraksi tai voisivat jotenkin asettaa toisen työnantajan hankalaan asemaan, jos tekisi jollekulle toisellekin töitä? Minä en usko. Minä uskon, että tässä sitten vain, miten sen nyt sanoisi, saattaa se ihmisen pikkusieluisuus nousta esille: et mene kaverillekaan töihin — vaikka minulla töitä ei ole — koska sinulla on tänne työsopimus olemassa. Minusta tämmöisiä pikkuviilauksia kannattaisi tehdä siihen, että se tuntuisi paremmalta.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-07 tiedä, olenko ihan niin tarkkaan kuunnellut kaikkia puheenvuoroja, mutta minä en ole kuullut, että kukaan olisi sanonut, että heikkenee, mutta on sanottu, että nollatuntityösopimuslaisten työntekijöiden oikeusturva jää edelleen liian heikoksi. Näin on käsittääkseni sanottu, mutta voi olla, etten kuunnellut itsekään tarpeeksi hyvin. Mutta, arvoisa puhemies, jää heikoksi edelleen sen takia, että jos työntekijä ja työnantaja ovat eri mieltä esimerkiksi tästä todellisesta työvoiman tarpeesta kuuden kuukauden seurantajaksolla, niin työntekijällä on oikeus vaatia neuvottelua asiasta ja työnantajan on perusteltava tarvittaessa kirjallisesti, miksi hän on päätynyt tähän, mutta minä en kyllä saanut tätä lakiesitystä lukiessani selvää, mitä sen jälkeen tehdään, jos edelleenkin ollaan asiasta eri mieltä, kumpiko näkökulma sen voittaa ja missä on silloin sen työntekijän oikeusturva. Yksi keskeinen ongelma näissä nollatuntisopimuksissa on ollut aiemminkin se, että jos työntekijä on kriittinen työnantajaa kohtaan, niin me tiedämme hyvin, että tunnit voivat loppua ihan sen siliän tien. tien. Työntekijät eivät aina lähde puolustamaan näitä oikeuksiaan ja vaatimaan asioita itselleen, koska työnantaja ja työntekijä eivät ole tasavertaisessa neuvottelusuhteessa, kun on nollatuntisopimukset. Minä uskon, että suurin osa työnantajista varmasti hoitaa tämän asian hyvin, sen jälkeen kun tämä laki tulee voimaan, mutta
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-07 pitkiä, kolmiloikkia. Jos tulkitsin oikein, niin suunta on oikea mutta etenemisnopeus ja etenemistapa eivät ehkä ole teidän mielestänne riittäviä. Mutta minä iloitsen, ystävät hyvät, siitä, että me olemme sentään löytäneet oikean polun, me olemme löytäneet oikean suunnan ja siihen mennään. Kerron
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-02-07 minun mielestäni sitä, mitä täällä enemmänkin pitäisi olla. Vaikka kritiikkiä tuli, niin siitä huolimatta oli myös rakentavaa ja ratkaisuja etsivää. Edustaja Mäkisalo-Ropponen, tästä oikeusturvasta: Minun täytyy sanoa, että en tiedä, onko tästä nyt olemassa joitakin oikeuskäytäntöjä, että en minä voisi ruveta täältä mestaroimaan ja niistä kertomaan. Voisin kuvitella näin, että jos ei kerran päästä sopuun, niin sitten tämä menee johonkin oikeusasteeseen, jossa määritellään lopulta sitten se, miten tämä menee. Mutta tämä täytyy tietenkin selvittää ennen kuin minä ryhdyn tässä sen kummempia yksityiskohtaisia vastauksia antamaan. Tämä tieto minullakin on, mikä sinne on leivottu sisälle, ja sitten yksityiskohtaisemmat vastaukset saatte työaikalakia, on tehty ensimmäisen kerran työsopimuslakia, nekään ovat olleet sellaisia kuin ne tällä hetkellä ovat. Lait tulevat aina aikaan ja tarpeeseen, ja sitten niitä muutetaan sitä mukaa kuin huomataan, että niissä joitakin ongelmia on. on. Eihän tässä nyt varmaan ole tämänkään osalta kuviteltu, että tämä on nyt sitten maailmantappiin asti näin. Mutta nyt on ensimmäisen kerran tuotu pelisäännöt tänne, kuten on luvattu, ja siinä mielessä olen tyytyväinen, että tämä on täällä. Mainittakoon muun muassa se, että työaikalainsäädännössä taitaa olla pykäliä, jotka ovat 40‑luvulta, ja saattaa olla, että tämän kevään aikana myös se työaikalainsäädäntö tulee tänne eduskuntaan. Se onkin sitten isompi asia. Täällä käytiin hyvää keskustelua myös kansalaisaloitteesta tämän asian tiimoilta ja sen vaikutuksista tähän. Totta kai myös tällä on ollut vaikutusta. Tapasin tämän aloitteen tekijät, ja alusta saakka heillekin halusin reilusti kertoa, että emme me ole lähtökohtaisesti kieltämässä tätä vaan luomassa pelisääntöjä. Joillain oli sitä odotusta, että tässä kiellettäisiin nämä, mutta kertomistani syistä johtuen tässä on pyritty etsimään tasapaino sen suhteen, niin että ei estetä työn saamisen ja tarjoamisen mahdollisuuksia. Mutta kyllä sillä kansa-laisaloitteella ja sillä keskustelulla, totta kai, on ollut tässä merkitystä. Loppuun ehkä vielä tästä byrokratialoukusta ylipäätään se, että kyllä sillä, että me saamme tämän kansallisen tulorekisterin tähän maahan, on iso merkitys sen suhteen, että
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-07 samaan aikaan on pidettävä kirkkaana mielessä, että merkittävä osa sitä byrokratialoukkujen problematiikkaa lähtee siitä, että halutaan kontrolloida ja sanktioida, ja jotta voidaan kontrolloida ja sanktioida, täytyy olla paljon byrokratiaa. Niin kauan kuin se ideologia ja oletus siellä takana on, että ne perusturvan varassa olevat ihmiset, ne köyhät — muihin tulonsiirtoihinhan vastaavaa kontrollia ei kohdisteta — ovat jotenkin aina erityiskontrollin tarpeessa, niin kauan me emme tule pystymään purkamaan byrokratialoukkuja minkäänlaisilla tulorekistereillä tai muilla ratkaisuilla.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-02-07 Tässä esityksessä työsopimuslakia ja kunnallisesta viranhaltijasta annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että työnantaja voisi jatkossa tehdä ammatillisen koulutuksen opiskelijan kanssa oppisopimuksen työnantajalle laissa säädetyn lisätyön tarjoamisvelvollisuuden ja takaisinottovelvollisuuden estämättä. Valtion virkamieslakia muutettaisiin siten, että työnantaja voisi tehdä ammatillisen koulutuksen opiskelijan kanssa oppisopimuksen valtion virkamieslaissa säädetyn takaisinottovelvollisuuden estämättä. Tämä esitys perustuu eduskunnan lausumaan, jonka eduskunta antoi vastauksessaan hallituksen esityksestä laiksi ammatillisesta koulutuksesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Tässä lausumassa eduskunta edellytti, että valtioneuvosto tuo eduskunnalle viipymättä lakiehdotuksen, joka toteuttaa sellaiset työsopimuslain ja virkasuhteita koskevan lainsäädännön muutokset, jotka mahdollistavat oppisopimuksella työskentelyn tasavertaisesti kaikilla toimialoilla työnantajan lisätyön tarjoamisvelvoitteen tätä estämättä. Nyt käsiteltävällä esityksellä hallitus toteuttaa siis eduskunnan lausumassaan antaman toimeksiannon. Työnantajan mahdollisuus poiketa lisätyön tarjoamisvelvollisuudestaan ja takaisinottovelvollisuudestaan olisi rajoitettu oppisopimuksen kestoon. Määräajaksi sovitun oppisopimuksen päätyttyä työnantajan olisi jälleen noudatettava hänelle palvelussuhdelainsäädännössä asetettuja työntarjoamisvelvollisuuksia suhteessa omaan henkilöstöönsä.
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-07 Lakiesityksessä ehdotetaan muutettavaksi työsopimuslakia, kunnallisesta viranhaltijasta annettua lakia sekä valtion virkamieslakia siten, että työnantaja voisi jatkossa tehdä opiskelijan kanssa ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa tarkoitetun oppisopimuksen työnantajalle laissa säädetyn lisätyön tarjoamisvelvollisuuden ja takaisinottovelvollisuuden estämättä. Lakimuutosten jälkeen työnantaja voisi jatkossa tehdä opiskelijan kanssa ammatillisesta koulutuksesta laissa tarkoitetun oppisopimuksen valtion virkamieslaissa säädetyn työtarjousvelvollisuuden estämättä. Esityksen tavoitteena on laajentaa oppisopimuksen avulla saatava ammatillinen koulutus kaikille toimialoille. Viimeksi tänään uutisoitiin, että rakennusalalla tarvitaan lisää tekeviä käsiä erityisesti sähkö- ja lvi-puolelle. Mielestäni oppisopimuskoulutus sopii hyvin myös näille aloille, joten meidän tulee poistaa kaikki lainsäädännölliset esteet, jotta koulutus- ja harjoittelupaikkoja on saatavilla mahdollisimman laajasti. liittyy ammattikoulutusreformiin ja on siksi pelkästään kannatettava. Kerron käytännön esimerkin. Alajärvellä on eräs metallialan yritys, jossa on jatkuvasti kymmeniä työpaikkoja avoinna. He eivät saa sinne koulutettua työvoimaa. Samalla paikkakunnalla on toisen asteen koulutus, joka olisi valmis järjestämään, nimenomaan räätälöimään koulutusta, joka sopisi tämän metallialan yrityksen tarpeisiin, mutta tämänhetkinen lainsäädäntö estää ja kieltää tämän koulutuksen järjestämisen. järjestämisen. Tilanne on nyt se, että näiden Alajärvellä olevien oppilaiden pitäisi siirtyä Seinäjoelle, jonne on 80 kilometriä matkaa, käydä koulunsa siellä ja tulla sitten työharjoitteluun takaisin sinne Alajärvelle, ja se tuntuu käsittämättömältä. Tämän takia on erinomaisen hyvä, että tätä lakia muutetaan niin, että koulutus mahdollistetaan myöskin muilla paikkakunnilla ja jotta ennen kaikkea mahdollistetaan tämä työssäoppiminen. Silloin opiskelija