samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Jos sitä halutaan käydä, mehän voimme sitten mennä aina siihen Esko Ahon hallituksen päätökseen viedä Suomi Euroopan unioniin, ja unionin sopimuksissa on sitouduttu siihen, että jos täyttää ehdot, sitten tulee eurojärjestelmä. Tätä voidaan viedä aika pitkälle. Mutta joka tapauksessa voi sanoa, että tämä päätös viedä Suomi Euroopan unioniin oli se ratkaiseva askel. Ja jos se oli virheellinen, sittenhän me olemme kohta kaikki perussuomalaisia. Toistaiseksi ajattelen vielä niin, että se päätös ei ollut virheellinen, tämä Euroopan unioniin meno, vaan se oli kuitenkin Suomen kokonaismenestykselle niin taloudessa kuin ihmisten hyvinvoinnissa kuin meidän turvallisuudessakin oikea päätös. Enkä ole siis lähdössä Euroopan unionista enkä myöskään eurosta. Sitten pitää sääntöjen osalta näihin suhtautua oikein, ja tärkeä sääntö oli, että euromaat eivät maksa toistensa velkoja. Se on ratkaiseva sääntö, ja jos sitä lähdetään koettelemaan, sitten ollaan sovhoosissa, yhteisessä saavissa, josta jokainen ottaa, ja sitten ne, jotka ovat ymmärtämättömiä, tuovat sinne saaviin jotain lisää. Palaan siihen, mikä on olennainen kysymys: menemmekö me tällaiseen järjestelyyn, jossa Suomi ja muut euromaat ottavat vastatakseen Kreikan velanhoitokustannuksia, kuten lainojen korkoja. Nyt jos arvoisat keskustan edustajat ja täällä paikalla olevat Uusi vaihtoehto ‑ryhmittymän edustajat haluavat tehdä palveluksen äänestäjille, te kerrotte, hyväksyttekö te sen, että Suomi ja muut euromaat ottavat Kreikan velanhoitokustannuksia, kuten
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 semmoiselta kuin ministerien puhe tuolla opposiotiovaiheessa, perussuomalaisten. Täällä on puhuttu sijoittajan vastuun merkityksestä, ja sitten kuuntelin tätä keskustelua talousvaliokunnan mietinnöstä, kun puhuttiin sijoitusneuvojien vastuista. Ne ovat tärkeitä asioita tietenkin. Mutta jos näissäkin nyt ollaan ilman sen kummempaa hurskastelua, jos me kaikki kannamme omistamme vastuuta, on sitten sijoittaja tai neuvoja, niin kukas sen riskin sitten kantaa? Todellisuudessahan se on niin, että joka ottaa lainaa, se kantaa sen riskin, neuvojat neuvovat. Se vastuuhan on veteen piirretty viiva. Täällä perättiin sijoitusneuvojan vastuuta. Ei kukaan pankinjohtaja sano, että kun minä annan tästä nyt neuvon sulle, niin tämä on varma sijoitus, tuotto on tämä ja tämä. Täällä vaadittiin talousvaliokunnan
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-15 Euroon mentiin ilman kansanäänestystä. Mielestäni se oli virhe, siitä olisi pitänyt kansanäänestys järjestää — muistaakseni sosiaalidemokraatit eivät ole olleet senmielisiä. Sosiaalidemokraatit ovat olleet yksi puolue, joka on vienyt meitä euroon. Ja ylipäätään, tätä lähetystä joku netistäkin katsoo — että Soini otetaan syntipukiksi. Eihän Soinin puolue ole ollut edes hallituksessa yhtään kertaa aikaisemmin. Aivan kuten edustaja Hoskonen sanoi, virheet tehtiin pitkälti 2009. Ja aivan kuten hänkin sanoi, minunkaan käsitykseni mukaan nämä vakuudet eivät lisäänny tämän hallituskauden aikana.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 siinä ei ole yhtään vettä välissä. Siitä haluan tässä yhteydessä lausua hyvät kiitokset Suomen Pankin pääjohtaja Erkki Liikaselle. Hän on tehnyt työnsä hyvin. Siinä ei ole moitteen sijaa. Mitä tulee sitten tähän no bail-out ‑sääntöön, minkä edustaja Heinäluoma nosti esille, niin siinähän todellakin on luvattu ja sitouduttu siihen, että toisten maiden korkoja ja velkoja ei makseta. No, nyt se on sitten kyllä aika pitkälle menevää hurskastelua, sen jälkeen kun menevää hurskastelua, sen jälkeen kun ensin luotiin Euroopan rahoitusvakausväline ja sitten luotiin Euroopan vakausmekanismi. Nämähän luotiin vain sitä varten, että kierretään se perussopimuksen sääntö. Kun ei suoraan voinut maksaa, niin piti tehdä tämmöinen kiertotie, kuten tiedämme. Ei se ollut vahinko. Se oli tietoinen, tarkka teko, jolla kierrettiin tämä Euroopan unionin perussopimuksessa oleva sääntö, että ei makseta toisten velkoja. Nyt ollaan tässä suossa vielä syvemmällä: Euroopan pankit ovat siinä kunnossa kuin ovat. Ehkä jotain kuvannee sekin, että kun tehtiin niitä niin sanottuja stressitestejä — muistamani mukaan noin kymmenen kappaletta, aika lähelle menee — lähes kaikissa testeissä aina todettiin, että pankit ovat hyvässä kunnossa, jopa Deutsche Bank, joka vuosi sitten oli mahansa varassa, ja todettiin, että aivan valtavat riskit. Miksi niitä ei paljastettu silloin stressitesteissä? No, ei tietenkään, kun silloin olisi markkinoille paljastunut, miten kamalan huonossa tilanteessa pankkien omat pääomat Jos se olisi julkilausuttu, niin se olisi jo aiheuttanut korkomarkkinoilla valtavan paniikin. Kaikkialla maailman rahamarkkinoilla kaikki riippuu siitä, luottavatko pankit toisiinsa, uskovatko ne, että pankit selviävät sitoumuksistaan. Sen takia Suomen Pankin asema tässä tilanteessa on tärkeä, että Suomen Pankki valvoo suomalaisten etuja siellä, Erkki Liikasen ominaisuudessa, eri tilaisuuksissa, jotta saamme tämän rahamarkkinan jotenkuten pidettyä vakaana ja korot jotenkuten alhaalla. Se, että on jouduttu tekemään hulluja temppuja tässä välillä, johtuu pitkälti siitä, että ei ole ollut selkärankaa euroon mennessä sanoa, keitä sinne tulee ja keitä sinne ei tule. Jokainen tietää, että kun luottokelvoton yhtiö otetaan mukaan yhtiöryppääseen, se luottokelvoton yhtiö voi viedä koko ison yhtiön polvilleen. Näinhän se on. Kun taseet menevät miinukselle ja oma pääoma häviää, niin jokainen tietää, miten siinä käy. Tämän takia on hyvin hyvä, että tämä keskustelu, mitä nyt on käyty Suomen Pankin osalta, Pankin osalta, käydään, ja kun edustaja Heinäluoma totesi, että ei kannata historiaa katsoa, niin nimenomaan historiaa pitää katsoa, miksi me olemme tässä tilanteessa. Minä muistan ne keskustelut, mitä televisiosta silloin katsoin ja Helsingin Sanomista luin. Silloin jäi soimaan korviini se sanamuoto, jonka muistan vielä, jos Luoja elinpäiviä suo, 20 vuodenkin päästä, että "tässä on vakava valuvika". Sitä valuvikaa me, hyvä edustaja Heinäluoma, tässä nyt maksamme, ja siitä me puhumme. Kenen syy se sitten on, siitä
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Niin kuin pöytäkirjasta näkyy, enhän suinkaan sanonut, ettei historiasta saa puhua eikä sitä pidä tarkastella. Ilman muuta saa ja on syytäkin puhua, mutta kysymys on täällä meillä niistä päätöksistä, mitä tässä ja nyt tehdään. Ja kun edustaja Hoskonen käytti tämän jykevän puheenvuoronsa, niin en voinut olla kiinnittämättä siihen huomiota, ei sieltä tullut kantaa siihen päätökseen, jota ministeri Orpo on parhaillaan ehkä tekemässä Brysselissä, lähtevätkö Suomi ja muut euromaat ottamaan vastuulleen Kreikan velanhoitokustannuksia. Tähän, edustaja Hoskonen, teidän pitäisi rohjeta vastata, mikä on keskustan linja tässä:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Tulkoon nyt vielä hyväksi lopuksi tässä asiassa sanottua, että ei tietenkään makseta toisten velkoja. Se on selvä asia. Sehän on hallitusohjelmaankin kirjattu. Kyllä pitää sen verran olla sisälukutaitoa meillä kaikilla, että kun katsomme niitä papereita, sitä mikä on hallitusohjelma, niin lisää vastuita emme ota. Se on selvä asia. Kun Christine Lagarde, IMF:n pääjohtaja, on esittänyt Kreikan lainojen leikkaamista, niin en minäkään niin vaikutusvaltaista naista voi pysäyttää. Hän jos puhuu, niin hän puhuu ja sillä selvä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 herra puhemies! Nyt tässä kyllä kävi ilmi, että edustaja Hoskonen ei edelleenkään vastannut. Vaikka ehkä kuvittelitte vastanneenne edustaja Heinäluoman kysymykseen, niin ette te ainakaan siihen nähden vastanneet, edustaja Hoskonen, edustaja Hoskonen, että lehtitietojen mukaan erilaiset huojennukset Kreikan velkaehtoihin esimerkiksi koron osalta tosiasiassa tarkoittavat sitä, että Kreikan velanhoitokustannuksia maksavat — ketkä? Me kaikki muut täällä Euroopassa, Suomessa suomalaiset. Eli tämä oli siis yksinkertainen kysymys: Hyväksyttekö, keskusta, sen linjan, mitä parhaillaan mahdollisesti siellä Euroopan unionissa juuri nyt vahvistellaan, eli että Kreikan lainoille annetaan lisähuojennuksia? Hyväksyttekö sen linjan? Onko keskustan linja se, että hyväksytään Kreikan velanhoitokustannuksien maksattaminen Suomen kansalla? Tämä on se yksi kysymys, jonka esitämme, ja toivomme, että vastaatte tähän, koska äsken sanoitte, ettei tietenkään velkoja voi leikata. Mutta me emme kysyneet velkojen leikkauksesta, vaan kysyimme siitä päätöksestä, mikä mahdollisesti tehdään tässä lähiaikoina. Ja ihan en pistäisi, puhemies, tässä lopuksi pahakseni, vaikka keskustan lisäksi myös Uusi vaihtoehto
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Edelleenkin keskustelu on yhä kaukana pankkivaltuuston kertomuksesta, mutta kun tätä käydään, niin ajattelin todeta sen, että eihän se kuitenkaan ihan vääjäämätön seuraus EU-jäsenyydestä ole, että on mukana euroalueessa. Länsinaapuri Ruotsi on valinnut toisella tavalla, enkä usko, että Ruotsi kyllä lähitulevaisuudessa, tuskin ehkä milloinkaan, tulee edes liittymään välttämättä euroalueeseen, joten sikäli toisellakin tavalla voi EU-jäsen olla. Mutta kun me olemme kuitenkin euroalueessa, niin totta kai meidän kansallinen tehtävämme on koettaa hoitaa asiat mahdollisimman hyvin ja vastuullisesti. Kyllä siitä, että Kreikka pikkuhiljaa on pääsemässä jaloilleen, kertoo ehkä se, että kaikkea mihin on vaikkapa siinä kolmannessa lainapaketissa Kreikalle pahimmassa skenaariossa oltu valmiita sitoutumaan, ei tulla tarvitsemaan. Kreikka pystyy aloittamaan lainan takaisinmaksun aikaisemmassa vaiheessa, ja siksi on niin tärkeää, että nyt vaikkapa valtiovarainministeri on neuvottelemassa jälleen kerran myös tästä asiasta, että linja pysyy tiukkana ja sellaisena, että Kreikka pystyy selviytymään ja alkaa myös maksamaan meille takaisin niitä meidän osuuksiamme, mitä olemme sinne takauksia antaneet. Sitten täällä ainakin itse omassa puheenvuorossani olen jo kaksi kertaa todennut sen, että Suomen vastuut eivät kasva. Voi tietenkin olla, että en ymmärrä asiaa riittävän hyvin, mutta minun mielestäni kyllä, vaikka täällä on oppositio
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa puhemies! Tietenkin on niin, että kun katsoo sen aineiston, joka eduskuntaan aikoinaan tuli, kun Esko Ahon hallitus esitti tätä Euroopan unionin jäseneksi liittymistä, niin kyllähän silloin siitä aineistosta käy ilmi, että EU:n perussopimusten linja oli se, että ne maat, jotka täyttävät talous- ja rahaliiton ehdot, tulevat aikoinaan jäseniksi. Sitten on eri asia, että Tanska oli saanut tunnetut poikkeukset, että sen ei tarvitse näitä eräitä muita ehtoja täyttää, ja Britannialla on ollut sama tilanne. Sitten voi olla se käytännön näkökohta, että uskon, että ketään ei tulla pakottamaan. Vaikka täyttäisikin jäsenyysehdot, en usko, että tullaan pakottamaan jäseneksi, ja toivonkin, ettei tulla pakottamaan. Mutta palaan tähän päivään. Tällä on sikäli iso merkitys, että tällä päätöksellä, josta nyt parhaillaan Brysselissä euroryhmässä keskustellaan, sillä ratkaisulla, on iso vaikutus siihen, pidetäänkö tämä perussopimuksen periaate voimassa, että jäsenmaat eivät ryhdy maksamaan toistensa velkoja, vai ei. Sillä on sitten vaikutus siihen, millä tavalla eri valtiot saavat luototusta markkinoilta. Jos tämmöinen päätös tehdään, että ryhdytään maksamaan toistemme velkoja, vaikkapa toistemme velkojen korkoja, niin sehän tarkoittaa sitten luotonantajan näkökulmasta sitä, että arvioidaan yhteisriskiä koko euroalueella, ei enää kunkin jäsenmaan taloudenhoitoa ja sen kykyä selvitä veloistaan. Tämä on siis iso periaate, joka on nyt parhaillaan Brysselissä testissä, ja siksi tästä täytyy puhua, ja sillä on vaikutus koko eurojärjestelmään, mukaan lukien sitten tähän Suomen Pankkiin. Ja nyt se vastaus, joka tässä vielä tarvitaan, edelleenkin. Kun te sanotte, että vastuita ei lisätä, niin hyvä on, mutta
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-15 otsikon "Eduskunnan pankkivaltuuston kertomus 2016" alla. Te olette sinne pistäneet rahat, antaneet sinne rahat. Te olette antaneet sinne päätösvallan ja olette hämänneet kaiken näitten vakuuksien, takuuksien, mitkä ne ikinä ovatkin, kulissin alle. Kyllä tämä pyykinpesu saisi jo riittää tässä kohtaa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 jaeta eikä tappiota makseta. Jokainen, joka lähtee sijoitusmarkkinoille, kärsiköön tappionsa itse, ja jos tulee voittoa, niin olkoon onnellinen, mutta älköön vaivatko veronmaksajaa. Tämä on periaate. Minun kantani tässä asiassa on ollut selvä koko ajan, koko poliittisen historiani ajan, että näitä ei pitäisi ollenkaan maksaa. Se maksaa, joka lähtee riskiä ottamaan, se on sillä selvä. selvä. Kuten edustaja Jalonen äsken puhuessaan hyvin totesi, sen, että Suomen vastuita ei kasvateta, pitäisi nyt olla selvä kuin kirkas keväinen päivä. Ei musta muutu valkoiseksi jankkaamalla 28 kertaa, että se on jotain muuta. Totuus on totuus ja sillä sipuli. Lisää vastuita ei oteta ja sillä siisti. Jos sitten maailma kaatuu meidän tautta, niin meillä eivät heikot voimat riitä sitä pysäyttämään, enkä usko, että edustaja Pia Viitasen valtava tahto ja edustaja Heinäluoman leveät hartiatkaan siihen auttaisivat yhtään mitään.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 että Kreikan korkokustannuksia siirretään EVM:n kautta suomalaisen veronmaksajan maksettavaksi. Hyvin yksinkertainen kysymys. Ja edustaja Hoskonen kiertää tätä puhumalla, että vastuut eivät kasva, mutta ei suostu vastaamaan siihen kysymykseen, hyväksyttekö te sen, että Kreikan valtion velan korkomenoja siirretään EVM:n kautta suomalaisille veronmaksajille maksettavaksi. Suomen kansa varmasti mielellään kuulisi vastauksen tähän, ja sen takia minäkin tässä olen istunut koko illan, kun tämä alkuosakeskustelu oli käyty, odottaen malttamattomana, että vastaus tulisi, koska tämä on aika yksinkertainen asia. Tämän jokainen, joka tätä keskustelua seuraa, pystyy ymmärtämään: Kreikan valtiolla on velastaan korkokustannuksia, ja kysymys kuuluu, otammeko me niitä kannettavaksi tämän Euroopan vakausmekanismin kautta. EVM ottaa ne ensin kannettavakseen, ja sen jälkeen me maksamme tosiasiassa ne EVM:n kulut, koska eihän siellä mitään setelipainoa ole, jolla voidaan rahaa luoda. luoda. Ne täytyy jonkun maksaa, eli se on meidän maksumme. Ja tämä kysymys tulee teitä riivaamaan ei vain tänä iltana vaan tulevinakin iltoina, niin kauan, että tämä vastaus tulee. No, sehän tulee tietysti viime kädessä sitten, kun tämä päätös tulee. Tehän ette sen takia halua vastata tähän. Te pelkäätte, että sieltä tulee tällainen päätös, jossa Suomen veronmaksajille siirretään Kreikan velkojen korkokustannuksia hoidettavaksi.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 Tämä valiokunnan mietintöteksti on kohtuullisen punnittua, ja pidän erittäin hyvänä myös tätä Yleisradion riippumattomuutta korostavaa valiokunnan kannanottoehdotusta. Sehän selvästi antaa hallintoneuvostolle ohjeet, miten koko eduskunta odottaa Yleisradion toimintaa kehitettävän, jotta sen luotettavuus, puolueettomuus ja riippumattomuus toteutuvat. Mielestäni tämä vastaa myös niihin huoliin, joita eräillä tutkijoilla ja alaa seuraavilla on viime kuukausina ollut, ja on erinomaisen tärkeää, kuten edustaja Jalonen sanoi, että tämä on eduskunnan yksimielinen kannanotto. Toivonkin, että tähän suuntaan edetään myös muutoin. Yleisradion hallitus on tekemässä omaa työtään Yleisradion toimintojen kehittämiseksi juuri siinä tarkoituksessa, että journalistinen riippumattomuus voi vahvistua ja sitä kautta suuren yleisön luottamus Yleisradioon säilyä. Samalla toivon, että tämä ylenmääräinen häsläys Ylen rahoitusasioissa voisi sekin loppua ja että me vastuullisina päättäjinä varmistamme Ylen rahoituksen pitkäjänteisen toimivuuden emmekä ylläpidä tätä jatkuvaa epävarmuutta Yle-asioissa erilaisilla rahoitukseen liittyvillä puliveivauksilla,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Myös minä haluan todeta, että valiokunnan työ on ollut tässä erinomaisen hyvää ja on tietenkin hyvä, että olemme tässäkin yksimielisesti pystyneet liikkumaan. Kaiken kaikkiaan varmasti näinä aikoina ei ole ollenkaan huono asia, että tässä mietinnössä hyvin vahvasti tätä riippumattomuutta korostetaan ja siitä sitten erikseen vielä kirjaukset tehdään. Viime kerran täällä keskusteltiin Ylestä toisessa yhteydessä muutama viikko takaperin, ja myös silloin puhuimme paljon tästä parlamentaarisuuden periaatteesta, ja minusta on hyvin tärkeää, että se säilytetään nyt ja jatkossa huolimatta muutamista kompurointivaiheista, mitä tällä hallituksella aina välillä tässä on ollut. Siitä huolimatta ei koskaan voi alleviivata näissä keskusteluissa liikaa sitä, että parlamentaarisuuden pitää olla silloin olemassa, kun Ylen asioista päätetään. Mutta vielä tähän riippumattomuuteen palatakseni sen verran, että sehän tietenkin edellyttää edellyttää myös sitä, että on tietynlainen käsitys olemassa tästä rahoituksesta ja sen vakaudesta nyt ja tulevaisuuteen, ettei kävisi vahingossakaan niin, että voisi tulla mieleen, että miten milloinkin hallitus katsoo Ylen journalistiikkaa, niin sen mukaan sitten näitä rahoitusratkaisujakin tehdään. Niinhän ei tietenkään saa olla. Se on täällä tunnustettu periaate, ja sen suhteenhan tämä edustaja Satosen Yle-työryhmä, missä edustaja Heinäluomakin oli teki erittäin tärkeän historiallisen teon eli turvasi ikään kuin sinne tulevaisuuteen sen rahoituksen jatkon. Mutta se asia, mikä vielä on auki ja mikä mielestäni olisi tärkeää parlamentaarisesti pian linjata, on tietenkin sitten se vuoden 2019 rahoitus, että myös siltä osin päästäisiin yhteiseen näkemykseen siitä, että Ylen voimavarat turvataan — että Ylen mahdollisuudet toimia luotettavana, riippumattomana, laadukkaana yleisen palvelun yhtiönä turvataan. Ihan samaan hengenvetoon voisi vielä todeta, että kaiken kaikkiaan koko median moniarvoisuus, koko median laadukkuus, on hyvin tärkeä asia. Se on suomalainen valtti, ja se meidän täytyy pystyä turvaamaan näissä isoissa, isoissa haasteissa, mitkä ylipäätään mediamaailmaa tänä päivänä kohtaavat, ja siksi pidän tärkeänä, että sen lisäksi, että me takaamme vakaan kehityksen Yleisradiolle, meidän pitää myös pitää huolta kaupallisesta mediastamme, niin lehdistöstä kuin sähköisistäkin,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 siltä pohjalta paremmin arvioida yksittäiset toimitukselliset toimenpiteet, sen tyyppiset asiat. Riippumattoman ja puolueettoman median tehtävä on haastaa tietysti kaikkia muitakin toimijoita pidemmällä aikavälillä siihen, että ne ovat tasapuolisia, eikä myöskään ulkopuolinen ohjaus saisi vaikuttaa niihin liikaa. Tämä on hyvä havainto tässä valiokunnan tekstissä. Hallintoneuvoston kertomuksesta vuodelta 2016 käy hyvin ilmi, että Yleisradiota pidetään yhteiskunnallisesti tärkeänä. Tämä oli minusta tärkeä asia nostaa esille, koska tässä talossa ja erityisesti täällä salissa on laaja yksimielisyys siitä, kuinka tärkeä meille kaiken kaikkiaan Yleisradio on. Valiokunta pitää tässä tärkeänä myös sitä, että jatkossa kertomukset raportoidaan niin, että puolueettomuutta, riippumattomuutta ja luotettavuutta, näitä asioita, niissä kertomuksissa nostetaan esille entistä enemmän tulevaisuudessa. Sitten on vielä nämä yleispalveluvelvoitteen
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Kun tämä Yleisradiota koskeva asia on tässä yksimielinen, on siitä syytä todellakin olla iloinen. Käytän vielä tilaisuutta hyväksi kannattaakseni edustaja Viitasen tekemiä periaatelinjauksia. Todellakin, viestintäkenttä on moninainen, ja samalla kun olen rohjennut puhua Yleisradion toimintaedellytysten puolesta, olen aina ajatellut, että tämä viestintäkenttä tarvitaan kokonaisuudessaan ja että siihen kuuluu yhtä hyvin kaupallinen televisiotoiminta, sen uutistoiminta, kuin sitten myös painettu media ja tänä päivänä myös tämä kehittyvä sähköinen puoli. Tästä tulen siihen johtopäätökseen, että meidän täytyy kyllä tämän moniarvoisen, hyvän, korkeatasoisen, laadukkaan tiedonvälityksen turvaamiseksi olla valmiita tekemään konkreettisia päätöksiä, ja näihin päätöksiin liittyy esimerkiksi tämä alalla laajasti toivottu digiarvonlisäveron alennus, eli digitaalisten lehtitilausten arvonlisävero saatettaisiin samalle kannalle kuin mikä on painettujen lehtien arvonlisävero. Tällä on suuri merkitys, ei vähiten maakuntalehtien tulevaisuudelle. Tämä digipuoli on tulevaisuutta, se kehittyy, mutta tällä hetkellä verotuksellisesti se on aika julmasti kohdeltu, ja sen takia toivon, että saisimme mahdollisimman nopeasti esityksen, jolla tämä digialvin alennus voidaan toteuttaa. Samalla totean, että kaupallisen tv:n uutistoiminnan puolella ollaan hyvin vaikeassa vaiheessa, ja rohkenenkin toivoa, että nämä kansanedustaja Harkimon työryhmän ehdotukset tältä osin voitaisiin toteuttaa. Olen pettynyt siihen, että vaikka keskustelu kyllä avattiin,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Oikeastaan olisin itse jatkanut juuri tästä samasta aiheesta eli siitä, että tämä kokonainen mediakentän tietynlainen hyvä toimintaedellytys on hyvin tärkeää, ja siksi olisin oikeastaan painottanut ihan samaa kuin edustaja Heinäluoma edellä konkreettisina keinoina. Niitä on helppo löytää todellakin, nämä kaksi. Digialvi on pitkäaikainen toivomus, ja nyt kun on edellytykset myös unionin kautta ja sen mahdollistamana voisi mennä vihdoin eteenpäin, niin pidän todella tärkeänä sitä, että hallitus nyt pian tuo esitykset tästä. Kuten todettu, se auttaa hyvin vahvasti muun muassa meidän lehdistökenttäämme, joka tällä hetkellä on ollut monien haasteiden edessä. Samoin pistin ihan tämän saman asian merkille koskien eduskunnan lisätalousarviota — joka muuten vielä ennen eduskunnan kesälomia tulee tänne saliin keskusteluun ja päätettäväksi — että siellä toden totta kaupallisen uutistoiminnan tuki hivenen nyt avataan, siihen esitetään miljoonan euron määrärahaa. Tämä työryhmä puhui 8 miljoonasta ja hieman lavennettuna vielä, että siihen liittyisi paitsi kaupallisen uutis- ja ajankohtaistoiminnan tuki myös tietynlaisia muita elementtejä ja laajempia elementtejä, jotka hyödyntävät laajasti mediakenttää. Siksi Siksi ihmettelen kovasti, että kun tämä tärkeä päänavaus tehdään, työryhmän esityksestä otetaan koppia, niin kyllä sitten, jotta se onnistuisi, tulisi se kopinotto tehdä kokonaan. Nimittäin se 8 miljoonaa euroa, minkä työryhmä on esittänyt, on varmaan hyvin tarkkaan mietitty ja vastaa ajan haasteeseen. Sehän on kolmelle vuodelle 8 miljoonaa
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 parlamentaarisessa Yle-työryhmässä, jossa itse sain olla mukana — ja myös edustaja Elomaa oli tässä Yle-työryhmässä. Kun käytiin silloin tätä Ylen rahoitustilannetta ja Ylen merkitystä lävitse, jouduttiin toteamaan, että tällä kaupallisella puolella on aito tuskallinen tilanne, joka liittyy toisaalta tähän vaikeaan rakennemuutokseen mutta myös sitten tähän talouden alavireiseen suhdanteeseen, joka on jatkunut lähes kymmenen vuotta. Tältä pohjalta oli suuri huoli, että kaupallisen tv:n uutis- ja ajankohtaistoiminnassa joudutaan niin vaikeiden kysymysten eteen, että ne ovat riski journalismin olemassaololle ylipäänsä. Sen takia Yle-työryhmä teki ehdotuksen, että liikenne- ja viestintäministeriö asettaisi työryhmän, joka katsoisi tämän alan toimintaedellytyksiä ja tekisi tarpeellisia ehdotuksia. Tämmöisen työryhmän ministeri Berner ystävällisesti asetti, ja sitten edustaja Harkimo sitä veti, ja sain itsekin olla siinä mukana. Hyvin huolellisen paneutumisen jälkeen tämä työryhmä esitti tällaista väliaikaista tukijärjestelyä, joka auttaisi tämän vaikeimman vaiheen ylitse ja joka olisi sidottu tällaiseen yleisen palvelun velvoitteeseen, josta seuraa muun muassa peittovelvoite niin, että myös maaseudulla pohjoisessa nähdään kaupallisia lähetyksiä, ja sitten myös tekstitysvelvoitteisiin ja eräisiin muihin kanavavelvoitteisiin. Se ei ollut 8:aa miljoonaa kaupallisen tv:n uutis- ja ajankohtaistoimintaan, vaan siinä oli karkeasti 4 miljoonaa tähän ja 4 miljoonaa yleiseen kehityshankkeeseen, joka palvelisi lavealti mediakenttää. Nyt on syytä sanoa, että nämä ongelmat eivät ole vain Suomessa tyypillisiä, vaan sama tilanne on Ruotsissa ja Norjassa. Norja on äskettäin tehnyt päätöksen ottaa käyttöön ei suinkaan miljoonan eikä 4 miljoonan eikä 8 miljoonan vaan kymmenien miljoonien tuen kaupalliseen tv-toimintaan, juuri sen takia, että voidaan turvata moniarvoinen tiedonvälitys. Ruotsissa tämä tuki on otettu aikaisemmin käyttöön. Joten tämä ongelma on todellinen, ja jos me haluamme turvata sen, että meillä on laadukas, hyvä journalismi, niin se edellyttää rahaa, mutta sen sisältöihin ei saa puuttua — meidän tehtävämme ei ole asettaa sisältöön liittyviä vaatimuksia, ei Yleisradion puolella eikä myöskään täällä kaupallisella puolella. Uskon, että se keskustelu, jota on käyty nyt Ylen yhteydessä, on luonut lisää uskoa siihen, että ymmärretään, että tämä riippumattomuus journalismissa turvataan.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-15 puhemies! Tässä hyvin kerrattiinkin tämä historia tälle työryhmälle, eli ministeri Berner todella asetti työryhmän, ja näkisin kyllä jo siksi, kun tämä on hyvin huolella tehty, harkittu ja selvitetty ja annettu sitten tämmöinen ratkaisumalli, joka tilapäisesti nyt sitten tilannetta helpottaa, että olisi varsin viisasta hallituspuolueilta toteuttaa tämä kokonaisuus sellaisena, että se aidosti voi toimia. Siksi pidän tätä rahasummaa, mikä tällä hetkellä siinä esityksessä on, ja todella toivoisin, että voitaisiin noudattaa sitä Bernerin asettaman työryhmän esitystä tässä suhteessa kaiken kaikkiaan. Meillähän on ollut jo pitkään haaste kaupallisen median tilanteessa. Täytyy myöntää, että virheitä tehdään ja varmasti aikanaan oli virhe se, että tehtiin tämä arvonlisäveroratkaisu sanomalehdistön osalta. Se tuli huonoon aikaan ja heikensi alan toimintamahdollisuuksia. Näin ei ehkä olisi kannattanut silloin toimia. Joka tapauksessa näin silloin tehtiin, lähinnä fiskaalisista syistä. No, sen jälkeenhän, tuossa viime kaudella, oli sanomalehtiasiain neuvottelukunta, jonka työn jatkotuloksena asetin tällaisen selvitysmiehen — olin silloin hetken viestintäministerinä — Tuomas Harpfin, selvittämään, miten median ja lehdistön tilaa voitaisiin tämän työryhmätyön seurauksena parantaa. Selvitysmies Harpf teki muutamia konkreettisia esityksiä. Siinä muun muassa puhuttiin digialvista ja todettiin myös, että mahdollisuuksien mukaan pitäisi tätä sanomalehdistön alviratkaisua muutenkin vielä katsoa, siihen palata. Tämän työn seurauksena konkreettisesti jo viime kaudella seurasi tämä innovaatiotuki. Siihen tuli budjetoitua silloin 30 miljoonaa, ja siitä tietynlainen sysäys tuli sille, että voisimme näinä isoina murrosaikoina tehdä erilaisia ratkaisuja siitä, millä kaiken kaikkiaan median toimintaedellytyksiä parannetaan. Ja nyt tietenkin ajankohtaista olisi paitsi tämä Harkimon työryhmän työ myös se digialvi, koska
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-15 Tämä lakialoitteen on tehnyt Emma Kari, olen sen myös itse allekirjoittanut ja kannatan sitä. Lakialoite koskien trofeemetsästystä on erinomainen ehdotus uhanalaisten eläinten tulevaisuuden puolesta. Eläinten tappaminen niin sanotusti huvin ja urheilun vuoksi on turhaa ja julmaa touhua. Lisäksi moni tällaisen pyssymiesten harrastelun kohteena oleva luontokappale edustaa jotakin uhanalaista lajia. On sanomattakin selvää, ettei eläinlajeja sovi ajaa sukupuuttoon joidenkin ihmisten harrastustoiminnan takia. Ennen kaikkea tämä kaikin puolin eettisesti kyseenalainen toiminta aiheuttaa saaliseläimille tuskaa ja kärsimystä. Kukapa tykkäisi juosta henkensä edestä savannilla ökymaasturin lavalta ammuttuja luoteja pakoon? Trofeemetsästys on usein ulkomaalaisten turistien rajatulla alueella tapahtuvaa metsästystä. Lisäksi saaliseläimet on kasvatettu vankeudessa. Saalis on näin ollen varma verrattuna niin sanottuun oikeudenmukaisempaan, vapaaseen jahtitoimintaan. Tämäntyyppinen häkkijahti on luonteeltaan erityisen julmaa. Toiminnan ympärillä pyörii paljon kyseenalaista liiketoimintaa, ja metsästyksen kohdemaiden lainsäädännölle viitataan usein kintaalla. Niin kauan kuin kysyntää tällaiselle touhulle on, löytyykin tarjontaa. Näin ollen askel kerrallaan trofeemetsästystä pitäisi rajoittaa. Palkintosarvien sun muiden rahtaamiselle ja kaupalle on laitettava stoppi. Edustaja Kari ehdottaa lakialoitteessaan kieltoa rauhoitettujen eläin- ja kasvilajien, yksilön, sen osan tai johdannaisen maahantuonnille, maasta viennille, myymiselle ja vaihtamiselle sekä tarjoamiselle myytäväksi tai vaihdettavaksi. Tämä kielto koskisi myös metsästystrofeita, joiden kaupan ja kuljettamisen rajojen yli
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Todellakin ilmastonmuutoksen torjuminen ja monimuotoisuudesta huolehtiminen ovat yhteisiä haasteitamme. Ministeri Tiilikainen luetteli, mitä tämä hallitus on tehnyt. Ne ovat hyviä tekoja, mutta me tiedämme, että tarvitsemme enemmän. Meidän kaikkien pitää pystyä parempaan. Vain siten me voimme varmistaa sen, että tämä planeettamme on elinkelpoinen myös tulevaisuudessa
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Tämä on erittäin hyvä, että eduskunta käy nämä keskustelut yhdessä, koska aivan kuten ministeri sanoi, luonnon monimuotoisuuden katoaminen on jäänyt aivan liian vähälle huomiolle ottaen huomioon, miten merkittävästä, koko meidän yhteistä tulevaisuuttamme uhkaavasta, varjostavasta ongelmasta on kysymys. Nämä tekijät ovat keskenään dynaamisessa vuorovaikutuksessa, ilmastonmuutos ja biodiversiteetin häviäminen, ja tekoja tarvitaan molemmissa. Haluan nyt korostaa erityisesti luonnon monimuotoisuutta, koska se antaa meille myös puskuria sopeutua ilmastonmuutokseen, kun luonnolla on kyky joustaa ja dynaamisesti muuttua, ja se on erittäin tärkeätä. Puhemies! Haluan muistuttaa siitä, että soidensuojeluohjelmaan pitää saada jatkoa
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 On hyvä, että tämä hallitus on pannut toimeen niitä asioita, joita edellisen hallituksen ja eduskunnan valmistelema ja säätämä ilmastolaki on edellyttänyt, mutta me kaikki olemme koko ajan tienneet, että se ei vielä riitä ilmastonmuutoksen hillintään 2 asteen, saati 1,5 asteen, tuntumaan. On erinomaista, että kahdeksan puoluetta pääsi yhteisymmärrykseen ilmastotoimien tiukentamisesta. Se mahdollistaa sen, joskaan ei vielä takaa sitä, että kannamme todella sen korren kekoon, mikä Suomelle kuuluu, ilmastonmuutoksen hillintään 1,5 asteen tuntumaan. On muistettava, että ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden hupeneminen liittyvät yhteen ja niistä toisen paheneminen vaikeuttaa myös toisen ratkaisemista. Siksi meidän on päästöttömän energian ja liikenteen
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-16 Mitkään päästövähennykset eivät riitä, ellemme samaan aikaan vahvista meidän nielujamme, eli Suomen metsäpolitiikan pitää vahvistaa nieluja eikä pienentää niitä. Meillä onneksi on valtavat metsävarannot, joten meillä on mahdollisuuksia tähän. Iso potentiaali nielujen vahvistamiseen meillä on myös maataloudessa: myös pelto- ja viljelysmaasta on mahdollista tehdä päästölähteen sijaan hiilinielu. Metsät ja maanomistajat ovat siis aivan avainasemassa, ja oikealla tuella ja oikeilla poliittisilla päätöksillä he voivat nousta ilmastosankareiksi.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-16 Eurostatin mukaan Suomi oli EU:n eniten ilmastopäästöjä vähentänyt maa vuonna 2017. Suomen nettopäästöt ovat vähentyneet yli puolella vuodesta 1990, kun EU:n keskimääräinen vähenemä on ollut vain 26 prosenttia. Meidän energiaverotustamme ei saa kiristää, se heikentää meidän kilpailukykyämme. Esimerkiksi teknologiateollisuuden osuus Suomen viennistä on yli puolet.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-16 Ärade talman! Ministeri Tiilikainen puhui päästökaupasta, ja se on yksi tehokas markkinaehtoinen tapa auttaa meidät tilanteeseen, jossa päästöt vähenevät. Päästökauppa on kuitenkin aika suppea väline tällä hetkellä. Kaliforniassa ja Quebecissä sitä on laajennettu kattamaan huomattavasti isompi osa päästöistä. Päästökauppa on myöskin sikäli ongelmallinen, että me tiedämme ehkä vuoteen 2030 asti, miten sen kanssa käy, mutta sen jälkeen emme, ja se tarkoittaa, että investointien suhteen on suurta epävarmuutta. tiedämme, mikä on meidän globaali jäljellä oleva hiilibudjettimme, se on noin 500 gigatonnia. Voi olettaa, että Euroopan osuus tästä on ehkä noin 50. Jos päästökauppa perustuisi tähän ja jos päästökauppaa laajennetaan kaikkiin sektoreihin, niin saataisiin sekä ennustettavuutta että myöskin polku, joka oikeasti veisi Euroopan osalta tähän 1,5 asteen tavoitteeseen.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 Kymmenettuhannet kasvi-, eläin- ja hyönteislajit ovat kuolemassa maapallolla sukupuuttoon. Jos koko maailmassa kulutettaisiin yhtä paljon kuin me suomalaiset, me tarvitsisimme kaksi ja puoli maapalloa — ei tämä yksi riittäisi, me olemme niin kovia luonnonvarojen kuluttajia ja saastuttajia. Eli meidän on esitettävä vakava kysymys nyt myöskin itsellemme: mitä me aiomme tehdä? Metsät ovat meillä avainasemassa. Ei meillä pidä puhua pelkästään metsien määrästä, puun määrästä, vaan myöskin puun laadusta. Meillä on noin 3 prosenttia Etelä-Suomen metsistä niin sanottuja vanhoja metsiä, jotka ylläpitävät biodiversiteettiä eli luonnon monimuotoisuutta. Nyt on jo käynyt ilmi, että me emme pysty noudattamaan Nagoyan sopimuksen sitoumuksia, joissa Suomi on mukana monipuolisuuden edistämisessä.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 ilmi. Niin kuin on sanottu, monimuotoisuuden häviäminen on itse asiassa ehkä jopa suurempi uhka ihmisten maapallolla ololle kuin ilmastonmuutos. Sanoisin kuitenkin, että metsänomistajat ja viljelijät jo ovat hiilensidonnan ja ilmastonmuutoksen sankareita, eivät vain tulevia sankareita. Nimenomaan suomalaisten metsänomistajien avulla metsien kasvu on vuodesta 1970 kasvanut 50 prosenttia tähän päivään mennessä.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-16 rouva puhemies! Ilmaston lämpenemistä aiheuttavista kasvihuonekaasupäästöistä noin 80 prosenttia on peräisin ener-gian tuotannosta ja kulutuksesta mukaan lukien liikenne. Joukko suomalaisia tutkijoita ehdotti jokin aika sitten, että kaikki bensiini- ja dieselkäyttöiset autot kiellettäisiin kahdeksan vuoden sisällä. Ehdotukseen sisältyy polttomoottoriautojen maahantuontikielto vuodesta 2025 alkaen ja täydellinen myyntikielto vuodesta 2027. Alan toimijat pitävät ehdotusta täysin epärealistisena. Ilmastokeskustelusta on muodostunut asemasota fossiilisten polttoaineiden ja liikenteen sähköistämisen välillä. Sitä mukaa kuin teknologia kehittyy, sähköautojen lisäksi myös biokaasuautot ja hybridiautot saavat isomman markkinaosuuden Suomen henkilöautomarkkinoilla.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-16 Henkilöautoliikenne on keskusteluttanut viime kuukausina liittyen ilmastonmuutokseen, liittyen myös liikenne- ja viestintäministeriön laatimaan ilmastoraporttiin. Siinähän kiteytettynä esitettiin, että autoilun maksuja korotettaisiin ja polttomoottoriautot kiellettäisiin ihan lähivuosina. Kysymys on ilmastonmuutoksessakin usein siitä, kuka maksaa ja kuka hyötyy. Jonkinlainen rahan uusjako on tässä kysymyksessä menossa, ja siinä pitää olla hyvin tarkka, koska jos mennään väärällä tavalla, niin silloin maksaja on nykyinen haja-asutusalueella tai pienemmässä kaupungissa asuva, polttomoottoriautoa käyttävä suomalainen ja voittaja, ainakin punavihreiden mallissa, olisi kantakaupungissa suuressa kaupungissa asuva
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! Maailman ilmastofoorumi ja WWF ovat arvioineet, että villieläinten määrä on vähentynyt 60 prosenttia viimeisen 50 vuoden aikana. Myös vieraslajien aiheuttama uhka on Suomessa yhä enemmän selviö. Suomessa vajaasta 400 luontotyypistä noin puolet on arvioitu uhanalaisiksi. Niinpä onkin selvää, että seuraavan eduskuntakauden aikana on tehtävä todellisia muutoksia siihen, miten kykenemme torjumaan ilmastonmuutosta ja olemaan mukana siinä työssä, että maailman lämpötila ei nouse yli 1,5 asteen.
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: tl
Päivämäärä: 2019-01-16 uskonnolliset herätysliikkeet, joissa myöhäisheränneet todistavat kaikkein kiivaimmin. Globaali tietoisuus ympäristöongelmista ja ilmastonmuutoksen uhasta tuli esille jo 70-luvun alussa Tukholman ympäristökonferenssin aikoihin, jolloin Rooman Klubi julkaisi raporttinsa Kasvun rajat. Me, jotka silloin perehdyimme tähän asiaan, olemme toteuttaneet kestävän kehityksen politiikkaa omalta osaltamme. Tämä viimeaikainen ilmastokeskustelu on todella ollut tällaista kilpalaulantaa, kuka voimakkaampia
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Ministerin fantastisuutta hehkuttava puhe hallituksen politiikasta ei vastaa sitä rehellistä totuuskuvaa, mitä tutkijat ovat esittäneet. Suomessa lähes puolet luontotyypeistä on uhanalaisia ja erityisesti soiden ja vanhojen metsien tila on hyvin haastava. Lajeja kuolee sukupuuttoon Suomessa jatkuvasti. Viime hallituskauden lopulla tynkähallitus ministeri Grahn-Laasosen johdolla ajoi alas monta vuotta valmistellun soidensuojeluohjelman, ja tämä hallitus ei ole lakisääteistä soidensuojeluohjelmaa aloittanut tai jatkanut. Soidensuojelutavoitteesta on toteutunut vain noin kolmasosa. Eli kun tavoitteena oli suojella 100 000 hehtaaria, nyt on suojeltu valtionmaita reilut 30 000 hehtaaria laskentatavasta riippuen.
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen ja ilmaston lämpeneminen ovat ihmiskunnan tulevaisuuden kaikkein suurimpia kysymyksiä. Tästä on eduskuntapuolueiden välillä erittäin laaja yhdenmielisyys, ja myös minä kiitän siitä yhteisestä työstä, joka viime vuoden lopussa tehtiin. Nämä linjaukset, mitä saatiin aikaiseksi, ovat oikeansuuntaisia, mutta ne eivät ole riittäviä. Me olemme sitoutuneet 1,5 asteen tavoitteeseen, ja nyt näiden konkreettisten tekojen pitää myös olla linjassa meidän ison tavoitteemme kanssa. SDP:lle on tärkeää, että kun tehdään ilmastotoimia, ne tehdään sosiaalisesti mahdollisimman oikeudenmukaisesti. Linjan pitää olla selvä. Se on 1,5 asteen linja, niin että ilmasto ei tämän enempää lämpene, mutta sitten nämä toimet pitää tehdä sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla, niin että ne eivät lisää tuloeroja, hyvinvointieroja ihmisten välillä. Tämä on meidän selvä linjamme.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Suomen osuus maailman kokonaispäästöistä on todellakin vain 0,14 prosenttia, ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston professorin Esa Vakkilaisen mukaan Suomi on yksi kourallisesta määrästä maita, jotka ovat oikeasti jo vähentäneet päästöjään. Eli Suomi on jo ylittänyt oman osuutensa ja toimii mainiona esimerkkinä, ottaen vielä huomioon sen, että Suomessa on EU:n kylmin ilmasto ja välimatkat pisimmät. Todellakin kun kuuntelee tätä muiden puolueiden ilmastoretoriikkaa, niin tässä on nyt menossa eräänlainen kilpailu siitä, kuka esittää kaikkein kunnianhimoisimpia vaatimuksia
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-16 Ilmastonmuutoksen hillinnässä on kyse hiilidioksidin kokonaismäärästä ilmakehässä. Siihen vaikuttavat sekä päästöt, niin kuin täällä on tullut ilmi, että toisaalta se, kuinka paljon pystymme hiiltä poistamaan ilmakehästä, eli hiilinielut. Meidän on siis saatava päästöt alas ja hiilinielut ylös. Mikäli me onnistumme tässä, niin meillä on mahdollisuus globaalisti päästä tähän 1,5 asteen tavoitteeseen, johon me haluamme päästä — lähes kaikki eduskuntapuolueet ovat siihen yhdessä sitoutuneet. Mutta samaan aikaan kun puhutaan ilmastonmuutoksen hillinnästä, pitää puhua myös eriarvoisuudesta. Me tarvitsemme kestävän verouudistuksen, joka huolehtii siitä, että ilmastopolitiikan maksajiksi eivät joudu pieni‑ ja keskituloiset. Erilaiset ympäristöverot ovat monesti luonteeltaan tuloeroja kasvattavia, ja näiden vaikutukset tulee sitten huomioida muussa verotuksessa tai muussa yhteiskuntapolitiikassa, jotta ilmastonmuutoksen vastainen taistelu, johon meistä lähes kaikki ovat sitoutuneet, on samalla myös politiikkaa, joka on oikeudenmukaista.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Ilmastoasiat ovat meille kaikille tärkeä asia. Tänään voin olla todella ylpeä siitä, että olen maaseudun ihminen, sillä viimeisen 50 vuoden aikana ovat Suomen maaseudun ihmiset tehneet töitä tosissaan metsän eteen niin, että metsien kasvu on kaksinkertaistunut. Eli vaikka hiilensidonnasta ei puhuttu silloin vielä mitään, eikä ilmastonmuutoksesta, niin töihin on alettu tosissaan. Tuloksia on saatu todella paljon aikaiseksi. Kiitos siitä kaikille, jotka ovat tehneet töitä Suomen metsien eteen ja tämän kasvun eteen, todella iso kiitos.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 niin verotuksen kuin kannusteiden osalta saamme kansalaiset toimimaan, saamme paikalliset tahot ja yritykset toimimaan mutta myöskin valtiot Euroopan laajuisesti sekä globaalisti. Mitä eduskunta voi tehdä lainsäädäntötyön lisäksi? Meillä oli tänään eduskunnan kestävän kehityksen työryhmän eduskunnan kestävän kehityksen työryhmän infotilaisuus, jonka puhemieskin oli avaamassa, ja tämän peruskorjauksen aikana, minkä eduskunta on tehnyt, täällä on tehty niin lämmitykseen, valaistukseen kuin
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! Kun Charles Darwin julkaisi 1859 teoksensa Lajien synty, hän kuvasi siinä prosessia, joka oli vaatinut satoja miljoonia vuosia. Jos joku pääsee kirjoittamaan teoksen Lajien kuolema, niin hän kuvaa siinä vain satojen vuosien kehitystä. Sillä tavoin on ihminen vaikuttanut tähän ympäristöönsä, että luonnon kiertokulussa tapahtuva lajien synty ja kuolema ovat tuhatkertaistuneet aikaisempaan nähden nimenomaan katoamisen osalta. Voi ajatella, että se kapitalisti, joka hakkauttaa sademetsiä ja perustaa pihvitilan, tekee voittoa ja nostaa kansantuloa hetkellisesti, mutta hän köyhdyttää koko ihmiskuntaa ja hän silloin myöskin tuhoaa meidän tulevan elämämme laatua ja ehkä ylipäätänsä elämän edellytyksiä.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2019-01-16 Tämä oikeudenmukaisuus ja eriarvoisuuden torjuminen — mitä erityisesti Arhinmäki ja Modig nostivat täällä esille, moni muukin — on tavattoman tärkeää. Nimittäin kyllähän tiede kertoo, kuinka paljon päästöjä täytyy vähentää, tiede kertoo, minkälaisia keinoja ja teknologioita meillä on käytettävissä, tiede kertoo, minkälaista talousohjausta voidaan käyttää, mutta poliitikkojen tehtävä on tehdä toimia, jotka ovat kansalaisten hyväksyttävissä. Se on meidän tehtävämme. Konkreettisia, todellisia toimia täällä peräänkuulutettiin. En tiedä yhtään sen konkreettisempaa tai todellisempaa toimenpidettä kuin kivihiilikielto. Siitä on Suomessa puhuttu noin vuodesta 95 lähtien. Nyt tämä hallitus sen toteutti. Se on eduskunnan käsissä, toivottavasti se säädetään. Edustaja Lehto totesi, että Suomessa päästöt vähenivät eniten EU-maista. Se pitää onneksi paikkansa. Miksi näin? Suurin yksittäinen syy tähän oli uusiutuvien polttonesteitten käyttö liikenteessä, mikä on nopein keino vähentää liikenteen päästöjä. Se näkyy viime vuoden tilastoissa edustaja Pekkarinen nyökkää, koska tietää, mistä puhutaan, koska on ollut sitä järjestelmää luomassa. Biokaasu on verraton mahdollisuus, jossa moni hyöty yhdistyy: ensinnäkin uusiutuva energia, lannan tai muitten jätteitten järkevä käsittely, jossa ravinteet saadaan jalostettua parempaan muotoon, hajautettu tuotanto, mahdollisuus uusiin tuloihin maaseudulla ja niin edelleen, plus se, että pystytään vielä ravinnekuormitusta pelloilta vähentämään. Tämä on yksi hyvä esimerkki niistä konkreettisista toimista, mitä toivottavasti jatkossa tehdään lisää. Teollisuus huolehtii tästä myös, ja olen erittäin tyytyväinen siihen, että suomalainen elinkeinoelämä, muun muassa Elinkeinoelämän keskusliiton suulla, on sitoutunut tuohon 1,5 asteen tavoitteeseen. Se kertoo meidän teollisuuden vastuullisuudesta. Edustaja Tuomioja teki mainion vertauksen täällä — jos sademetsiä hakataan ja sitten pihvikarjaa laidunnetaan, niin siitä on muuten kestävyys kaukana. Tuo edustaja Tuppuraisen peräänkuuluttama metsälaitumella laiduntava suomalainen lihakarja: siitä taas kestävyys ja monimuotoisuus
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2019-01-16 sisäministeriön tehtäväkentän ytimessä. Tämä sali voi aika harvoin vaikuttaa siihen, mitä on tapahtunut eilen tai toissa päivänä, aika vähän siihenkään, mitä tapahtuu tänä vuonna, mutta meillä on aika iso vastuu siitä — kun nyt on puhuttu lasten kokemista uhista — minkälainen maailma on 20 vuoden päästä, kun tämän päivän teinit lähestyvät keski-ikää. Sen maailman osalta ehkä suurin yksittäinen kysymys on se, kuinka monet miljoonat ihmiset joutuvat jättämään kotiseutunsa ilmastonmuutoksen, aavikoitumisen, merenpinnan nousun takia. Ja tietenkin on niin, että Suomen päästöt eivät tätä ratkaise, meidän hiilijalanjälki on 1 promille. Mutta meidän kädenjälki on ja voi olla myönteisesti monikymmenkertainen. Täällä on jo kehitetty ratkaisuja, joita viedään Kiinaan, Intiaan, sinne, missä päästöt ratkaistaan. Ja jos me otamme kunnianhimoisen asenteen — kuten näyttää, että uskallamme entistä enemmän ottaa — niin täällä kehitetään vielä enemmän ratkaisuja, joilla sitten maailmaa käännetään oikeaan suuntaan. Tämän takia olen erittäin tyytyväinen eduskuntapuolueiden yhteisestä laajasti hyväksytystä linjauksesta. Siinä on mielestäni kaksi olennaista asiaa: Ensinnäkin, Suomi loikkaa, kuten ministeri Tiilikainenkin viittasi, jarruttajasta edelläkävijän ja eteenpäinpuskijan joukkoon Euroopan unionissa, kun puhutaan päästötalkoiden kunnianhimosta. Sillä voi olla ratkaisevia vaikutuksia tulevissa neuvotteluissa. Me tarvitsemme EU:ssa 2030-päätökseen kunnianhimon nostoa meidän kaikkien lasten uhkien takia. Toiseksi, selvä linjaus siitä, että Suomessa sähkö ja lämpö tuotetaan päästöttömästi vuoteen 2040 mennessä, tarkoittaa selvää signaalia, miltä näyttää myöskin maakaasun ja turpeen
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2019-01-16 Pohjoismaihin vertailtaessa Suomen päästöt henkeä kohden olivat vuonna 2016 toiseksi suurimmat. Suomen päästöt per capita olivat Ruotsiin verrattuna tuplasti suuremmat. Liikenteen osuus Suomen päästöistä on noin 20 prosenttia ja taakanjakosektorin päästöistä noin 40 prosenttia. Kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa sekä KAISUssa olemme yhdessä sopineet, että liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Olemme myöskin sopineet, että liikenne olisi hiilineutraali vuoteen 2045 mennessä. Tämä vaatisi monenlaisia toimenpiteitä. Jos on lukenut liikenne- ja viestintäministeriön raporttia eikä vain referoi sitä muiden välittämänä, niin siinä raportissa todetaan, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on erityisesti pidettävä huolta siitä, ettei synny eriarvoistavia toimenpiteitä ja että toimenpiteet voivat olla erilaisia kaupunkien ja maaseudun välillä. Samalla siinä todetaan myöskin, että tarvitaan laaja verotuksen uudistus, joka ei pelkästään kohdistu liikenteen verotukseen. Samalla todetaan myöskin, että Suomi on pitkien etäisyyksien maa ja me tarvitsemme ajoneuvoja ja varmasti myöskin dieselautoja jatkossakin. Kysymys on myöskin siitä, että meidän energiantarve liikenteessä on niin suuri, että me emme pysty sitä pelkästään biopolttoaineilla tyydyttämään. Tämä tarkoittaa myöskin sitä, että me tarvitsemme muitakin ratkaisuja tämän rinnalla.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Meidän sukupolvemme tosiaan arvioidaan sen perusteella, miten onnistumme ilmastonmuutoksen hillinnässä. Meistä riippuu, jääkö jälkeemme jotain muutakin tuleville sukupolville kuin vain mielenkiintoisia raunioita. Se ei tule olemaan helppoa, muutenhan se olisi jo tehty. Meiltä vaaditaan radikaaleja muutoksia kaikille yhteiskunnan sektoreille liikenteestä ruokavalioon, metsänhoidosta asumiseen.