Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-02-15 tarjoaa meille toimintaohjeita, kaikkiaan 39 kappaletta erilaisia toteutusmalleja ja sitten arviointiin kuusi erilaista välinettä. Hallituksen selonteon alussa todetaan: "Globaali kestävän kehityksen toimintaohjelma — Agenda 2030 — ohjaa Suomea ja muita maita kestävän kehityksen polulla." Tämä olisi hieno asia, jos hallitus myös toimisi tämän tavoitteiden mukaan. Kestävä kehitys vaatii todellisen tilanteen tunnustamisen ja selkeitä päätöksiä, joissa toimitaan havaintojen ja tavoitteiden mukaan. Näin politiikkaa korjataan ja yhteiskunnan toimintaa tehostetaan ja vähäisillä resursseilla saadaan enemmän aikaan. Hallinnon eri alojen koordinaation ja seurannan verkoston kehittäminen ja indikaattorien lisääminen ovat oikein ja kannatettavia, mutta ne eivät vielä riitä. Hallituksen itsensä on oltava poliittisesti johdonmukainen ja uskottava. Kun huolella lukee selonteon tekstin, huomaa sen olevan ristiriitainen. Sanojen ja tekojen välillä on vielä paljon kuilua. Hallitus sanoo tukevansa osaamista ja koulutusta mutta leikkaa rajusti koulutuksen määrärahoja. Hallitus kaipaa tavattomasti innovaatioita ja tutkimusta ja mainitsee erityisesti VTT:n ja Tekesin, joilta se on kuitenkin vienyt 140 miljoonaa euroa rahoitusta. Kristillisdemokraatit ovat tätä kritisoineet hallituksen eräänä käsittämättömimmistä linjauksista, sillä juuri tekniset tutkimuslaitokset tuottavat uusia yrityksiä, innovaatioita ja työpaikkoja. Ehkä hallitus nyt uskoo ja herkistelee korvaansa, kun myös OECD:n asiantuntijat sanovat saman asian. Hallitus ilmoittaa tukevansa globaalia kumppanuutta ja olevansa siihen tavattoman sitoutunut mutta leikkaa rajusti kehitysyhteistyöstä, mikä olikin yhden hallituspuolueen keskeinen vaaliteema, jota he nyt myös sitten toteuttavat. Selonteon mukaan Suomi tukee kehitysmaiden kansalaisyhteiskunnan vahvistumista, ja konkreettinen toimenpide tähän oli siis kansalaisjärjestöjen rahoituksen puolittaminen. Arvoisa puhemies, kun tässä selonteossa painopisteenä kuitenkin on se, että laitetaan toimeen jotakin, toteutetaan näitä tavoitteita, niin miten ihmeessä kansalaisjärjestöt voivat tähän huutoon vastata, jos heiltä viedään resurssit? Siis toisin kuin edellytetään kestävän kehityksen yhteiskuntasopimuksessa, jonka piti olla selonteon pohjana, nyt toimitaan täysin vastakkaiseen suuntaan. Ilmastorahoituksenkin piti olla kehitysyhteistyörahoituksen suhteen kasvattamassa sitä eikä sisältyä siihen, niin kuin nyt tehdään. Tyhjät sanat ja ympäripyöreys eivät lämmitä: "Sosiaalista "Sosiaalista vastuullisuutta lisätään parantamalla riskinarviointia sekä koko hankintaketjun kestävyyttä muun muassa vuoropuhelun avulla hyödyntämällä YK:n ja muita kansainvälisiä yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevia periaatteita." Kuinkahan moni mahtoi ymmärtää, mitä tässä sanottiin? Todellisuudessa Suomi on leikannut YK:n jäsenjärjestöiltä tukeaan 70 prosenttia ja osalta jopa 100 70 prosenttia ja osalta jopa 100 prosenttia. Hallitus sanoo hienoin sanakääntein haluavansa turvallista yhteiskuntaa mutta leikkaa Tullilta, Verohallinnolta ja poliisilta väkeä ja harmaan talouden torjunnan resursseja. Voimme kaikki yhtyä hyvin tämän selonteon tavoitteisiin, mutta kritiikkimme oikeutetusti kohdistuu siihen, että toiminta on ristiriidassa tavoitteiden kanssa. "Kestävä kehitys edellyttää poliittista johdonmukaisuutta", sanotaan yhteiskuntasitoumuksessakin. Sen mukaan "kiinnitämme erityistä huomiota lasten ja nuorten hyvinvointiin". Nyt kuitenkin heiltäkin leikataan. Arvoisa puhemies!