samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-15 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Mats Löfström tuo jälleen kerran meille tänne eduskunnan istuntosaliin vahvaa ahvenanmaalaista ääntä ja pitää hyvin oman vaalipiirinsä puolta ja herättelee meitä täällä niin sanotusti valtakunnan puolella, mantereen puolella, olevia kansanedustajiakin näkemään nämä heidän erityiskysymyksensä. Lakialoitteen tehneen edustajan ajatus ja ihan tiukat faktatkin siitä, että Ahvenanmaan mahdollisuus vaikuttaa Euroopan unionin päätöksentekoon ei ole riittävä, täytyy ottaa vakavasti, ja siihen pitää löytää keinoja, että ahvenanmaalaiset voivat riittävällä tavalla autonomisena alueena ja autonomiaa omaavana väestöryhmänä vaikuttaa EU:ssa. Mutta kieltämättä on todettava, että tämä lakialoitteen tarkoittama oma meppipaikka vaikuttaisi aika paljon kielteisesti Euroopan parlamentin vaalien suhteellisuuteen. Kuitenkin meillä vaalijärjestelmässä on kaksi isoa tekijää, mitkä pitäisi aina huomioida: alueellinen edustavuus toki tässä vahvistuisi, mutta sitten suhteellisuus kyllä heikkenisi. Eli ehkä meidän täytyy nyt kuitenkin miettiä ensisijaisesti muita keinoja kuin tätä omaa meppipaikkaa. Toki jos saamme rutkasti lisää paikkoja sinne Euroopan parlamenttiin, niin mikä ettei sen jälkeen. Kuitenkin haluaisin herättää tässä kohtaa vähän laajempaa keskustelua siitä, miksi meillä ei voisi olla Euroopan parlamentin vaaleissa vaalipiirejä. Tämähän on hyvin poikkeuksellinen juttu. Meillä on kaikissa muissa Suomen vaaleissa vaalipiirejä, on sitten kunta tai oma vaalipiirinsä, mutta EU-vaaleissa koko maa on yksi vaalipiiri, ja se kyllä aiheuttaa tosi pahoja ongelmia. Kampanjat ovat erittäin kalliita. Tämä vaikeuttaa naisten, nuorten läpimenemistä, ja väitän, että se laskee myös äänestysaktiivisuutta. En kannata sitä, että EU-vaaleissa olisi niin monta vaalipiiriä kuin eduskuntavaaleissa, mutta minusta vaikkapa kolme tai neljä vaalipiiriä voisi olla ihan perusteltua, ja siinä sitä Ahvenanmaankin roolia voisi tarkastella.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-15 puhuu ja hienolla tavalla edustaa Ahvenanmaata myös täällä eduskunnassa ja julkisuudessa. Ahvenanmaan itsehallinnon asemaa on syytä kunnioittaa, mutta mielestäni nämä tässä esitetyt perustelut eivät kuitenkaan ole riittäviä sille, että Suomen yhtenäinen vaalipiiri hajotettaisiin. Tulee muistaa, että verrattuna siihen, että nämä nyt kaavaillut europarlamenttipaikat tulisivat koko Suomen jaettavaksi, se tarkoittaisi sitä, että äänikynnys olisi sitten korkeampi. Meillä on tälläkin hetkellä sellaisia pienempiä poliittisia ryhmiä, esimerkiksi kristillisdemokraatit, joiden kannattajakunta on suurempi kuin Ahvenanmaan väestö mutta joilla ei ole omaa edustajaa Euroopan parlamentissa. Sen vuoksi tällainen muutos voisi kyllä herättää aika paljon myös Manner-Suomessa kielteistä mielialaa,
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-15 Arvoisa puhemies! Jag tycker det är mycket viktigt att vi har den här lagmotionen här i plenum. Tack till ledamot Löfström. Ennen kaikkea siksi, että tässä vuosien varrella, kun Suomi on ollut EU:n jäsen, Ahvenanmaan suuntaan on annettu vähän pehmeitä lupauksia siitä, että mahdollisesti omaa paikkaa voisi jossain kohtaa harkita, niin jos nyt rehellisiä ollaan, varmasti tämä on nyt se kohta, milloin se harkinta pitää tehdä. Siksi minusta on aiheellista, että tästä käydään nyt keskusteluja ja katsotaan, mikä Suomen kanta sitten on. On aivan selvää, niin kuin aiemmin perustuslakivaliokuntakin on todennut, kun tämä asia on ollut keskustelussa, että se Ahvenanmaan paikka sopii huonosti suhteellisen vaalitavan vaatimukseen ja yhtäläisen äänioikeuden periaatteeseen, vaikka toisaalta valiokunta on myös todennut, että on syytä ottaa huomioon Ahvenanmaan osittain oma oikeusjärjestys, johon EU-lainsäädännöllä on suora vaikutus ilman, että Ahvenanmaalla on omaa edustajaa. Ja kuten tässä lakialoitteen esittelyssä tuli esiin, perustuslakivaliokunta on myös todennut, että kyllähän kyse on viime kädessä poliittisesta ratkaisusta. Itse näen, että on tärkeää vahvistaa Ahvenanmaan äänivaltaa EU:ssa, ja pidän erittäin hyvänä sitä, että tällä hetkellä Ahvenanmaalla on edustaja alueiden komiteassa. Tämä on yksi hyvä tapa, jolla Ahvenanmaa on päässyt mukaan siihen päätöksentekoon, mitä EU:ssa tapahtuu. Oman meppipaikan kiintiöittäminen Ahvenanmaalle varmasti aiheuttaisi kyllä paljonkin kysymyksiä, ja juuri nämä suhteellisuuden ongelmat nousisivat vahvasti esiin, joten sen miettimistä en ehkä tässä vaiheessa pidä kuitenkaan realistisena. Mutta niitä muita keinoja, miten Ahvenanmaan vaikutusvaltaa on syytä edistää, pitää koko ajan koko ajan miettiä. Ehkä haluan myös sanoa sen, että en näe, että tämä on vain Ahvenanmaan asia, vaikka edustaja Löfström on saanut täällä paljon kiitosta siitä, että hän tuo nyt oman alueensa asioita esille. Kyllähän tämä on koko Suomen asia. Suomi on kuitenkin esimerkillisesti hoitanut
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-15 Arvoisa rouva puhemies! Vierailin aikanaan perustuslakivaliokunnan kanssa Ahvenanmaalla, ja täytyy sanoa ja myöntää, että mannermaalaisena valtakunnan asukkaana ensimmäistä kertaa silloin. Kyllä teki vaikutuksen se työ, mitä maakuntahallinto siellä tekee, ja selvästi se osaaminen, jolla maakunnan asioita hoidetaan. Kävimme silloin hyvän keskustelun myös Ahvenanmaan ja valtakunnan välisistä suhteista ja tulevaisuudesta. Kun miettii sitten tätä lakialoitetta, niin kuten tässä on tullut esille, tosiaan on koko maan vaalipiiri eurovaaleissa. Meillä ei ole kiintiöitä tavallaan millekään maakunnalle eikä ole millekään väestöryhmällekään, mihin vähän tässä edustaja Räsänen kristillisdemokraattien kohdalla viittasi omassa puheenvuorossaan. Ei myöskään millekään vähemmistöryhmille tässä suhteessa ole näissä vaaleissa kiintiöitä. Käytännössä katson, että täytyy lähteä vain ehdolle vaaleihin listalla ja sitten hakea kannatusta koko maasta sille omalle linjalle ja ehdokkaalle. Kyllä on tärkeää kuulla Ahvenanmaan näkemyksiä. Täällä tuli jo niitä tapoja, joilla Ahvenanmaa on mukana eurooppalaisessa päätöksenteossa tällä hetkellä, mutta myös, totta kai, on tärkeää puolueiden kautta kuulla näkemyksiä. Mutta se ajatus, että kiintiöitäisiin yksi meppipaikka Ahvenanmaalle, vaikka nyt näyttää siltä, että yksi paikka Suomelle lisää europarlamenttiin tulee, ei ole minun nähdäkseni realistinen eikä kannatettava, ja siniset ei sitä näkemystä hallituksessa voi tukea. Pidin hieman harmillisena sitä, että pääministeri Sipilä, kun tästä häneltä kysyttiin helmikuussa, antoi tavallaan liekaa ja sanoi, että tällaista voitaisiin harkita. Ajattelin jo silloin, että tätä ei kyllä valitettavasti voi edes harkita. Uusjaon jälkeenhän, jos Suomelle nyt tulee sitten uusi meppi lisää, yksi meppi vastaa Suomessa 390 000:ta asukasta, ja kun siihen vertaa sitten Ahvenanmaan 30 000:ta asukasta — kaikki kunnia jokaiselle heistä — niin kyllä se epäsuhta on selvä, eli en pysty näkemään, että tällaiseen kiintiöintiin voitaisiin mennä. Sen sijaan se, mitä edustaja Kurvinen toi esille tästä vaalipiirijaottelusta noin yleisesti eurovaaleissa, on harkitsemisen arvoinen asia.
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-15 befolkningen på Åland är 30 000 och motsvarar en Europaparlamentsplats medan det i hela Finland är 300 000. Det här kan man också jämföra med många andra länder. Till exempel i Frankrike är det 800 000 invånare för en Europaparlamentsplats, så det är klart att man kan diskutera befolkningsgrunden, men också kontra den konstitutionella rätten för Åland som ett självstyrt område att ha en egen plats, på samma sätt som Grönland hade en egen plats i kungariket Danmark de tysktalande regionerna i Belgien, med samma befolkningsrelation som Åland i Finland, har en egen plats. Jag tackar ledamot Kurvinen för att han noterar behovet av att stärka Ålands påverkningsmöjligheter i EU. Till ledamot Räsänen: att KD inte har en plats har också att göra med befolkningsgrunden, vill man se det här från ett befolkningsgrundsperspektiv eller ett konstitutionellt perspektiv. Grundlagsutskottet har konstaterat att det här i sista hand är en politisk fråga. ledamot Mikkonen: tack för stödet för att detta diskuteras. Detta diskuterades också i en lagmotion år 1994 av Gunnar Jansson, Ålands dåvarande ledamot, och i samband med Finlands EU-medlemskap. Också i en lagmotion år 2006 av Roger Jansson och en framställan av lagtinget år 2007, i samband med Lissabonfördraget, har samma fråga diskuterats. Frågan blir aktuell nu igen eftersom toppmötet 28—29 juni närmar sig, där Finland kommer att få en plats till, och jag vet också att lagtinget kommer att göra en framställan till riksdagen i den här frågan. också ledamot Mikkonen upp regionkommittén, men den har inte några reella påverkningsmöjligheter i EU. Det är en fin plats, men den har inte någon formell beslutandemakt. Tack ännu till ledamot Mikkonen för att hon konstaterar att det här inte bara är en åländsk fråga utan en fråga för hela landet. Tack också till ledamot Elo för att han deltog i debatten, även om vi inte är av samma åsikt.
Puhuja: Mats Nylund
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-15 Nyt pidämme kaikki täysin luonnollisena, että Ahvenanmaa on oma vaalipiirinsä ja että heillä on oma kansanedustajansa. Näin ei ole aina ollut. En muista, milloin se muutos tehtiin, mutta ehkä 50-luvulla Ahvenanmaa sai oman kansanedustajansa, ja kukaan ei halua luovuttaa tätä nyt. on linjakasta, että Ahvenanmaa saa myös oman parlamentaarikon paikan Brysselissä, ja haluan alleviivata sitä, että mahdollinen Ahvenanmaan parlamentaarikko edustaa myös Suomea, tietenkin. Hän edustajaa Suomea aivan samalla tavalla kuin kollega Löfström edustaa Suomen eduskunnassa. — Kiitos.
Puhuja: Annika Lapintie
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Erityisesti yhdenvertaisen kohtelun näkökulmasta hyvityksestä tulisi säätää lailla. Nykyinen tilanne, jossa toiminnalta puuttuu selkeä lainsäädännöllinen pohja, ei ole hyvä. Kun oikeuskäytäntöä ja hyvitysratkaisuja on jo kerääntynyt, niiden pohjalta pitäisi saada kehitettyä yhdenmukainen ja yhdenvertainen hyvityssäännöstö. Perustuslakivaliokunnan mielestä tällaisen uudistuksen tarvetta on syytä harkita, että valtioneuvosto ratkaisisi asian tarvittaessa lainsäädäntöesityksellä. Kertomusvuonna vietettiin myös painovapausasetuksen 250-vuotisjuhlavuotta, jonka yhteydessä apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin kirjoittaa sananvapaudesta, ja erityisesti vuoden lopulla käytiin vilkasta keskustelua lehdistön ja poliittisten päättäjien välisestä suhteesta. Muita teemoja olivat toimituksellinen vapaus, median itsesääntely ja yksittäisen toimittajan vapauden ulottuvuudet. Perustuslakivaliokunta korostaa sananvapauden käyttöön myös liittyvää vastuuta ja velvollisuuksia. Lisäksi perustuslakivaliokunta on käsitellyt laillisuusvalvonnan työnjaon ja yhteistyön kehittämistä, ja koska seuraavassa asiakohdassa on oikeuskanslerin kertomus, niin ajattelin siinä yhteydessä käsitellä tätä tematiikkaa, joka on valiokunnan mietinnöissä molemmista kertomuksista noussut esille, niin tänä vuonna kuin aikaisemminkin. Oikeusasiamiehen Oikeusasiamiehen toiminta tilastojen valossa: Kertomusvuonna on saapunut 4 922 kantelua, mikä on 160 kappaletta enemmän kuin vuonna 2015, ja kertomusvuonna ratkaistiin 4 839 asiaa eli suunnilleen sama määrä kuin niitä saapui. Tämän vuoksi tilanne on hallinnassa.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Kiitän ensinnäkin perustuslakivaliokunnan puheenjohtajaa, edustaja Lapintietä esittelystä. Kaksi vuotta perustuslakivaliokunnassa toimineena tiedän, että puheenjohtaja on tehnyt hyvää, asiallista työtä. Siitä kiitos. En voi kuitenkaan olla kommentoimatta käsitettä "paperiton", mikä tässä puheenvuorossa tuli. Kyllä lähden siitä, mistä Suomen hallituskin, että oikea termi on "laittomasti maassa oleva". "Paperiton" on minun nähdäkseni laajempi käsite, johon voi liittyä ihan laillisiakin näkökohtia, mutta kun on laittomasti maassa, niin silloin on suomen kielellä laittomasti maassa, ja tämä tulee myös tällaisessa keskustelussa ottaa huomioon. Se ei, hyvät edustajat, tarkoita, että ihminen olisi laiton, mutta se tilanne, missä hän on, on lain silmissä laiton.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Tiedättekö muuten, että tällä hetkellä esimerkiksi säästöjen takia meidän vanhuksemme elävät tilanteessa, jossa yököttäjä — siis yöhoitaja — hoitaa 30:tä dementoitunutta potilasta yhtä aikaa? Potilaat ovat kahdessa eri kerroksessa. Jos sivistysvaltio Suomessa voidaan tehdä näin, niin minä kyllä sanoisin, että meidän vanhustemme ihmisoikeudet ovat kyseenalaisia. Tällaiselle politiikalle meidän täytyy uskaltaa sanoa kiitos ei. Meidän täytyy kunnioittaa ihmistä, meidän täytyy kunnioittaa ihmiselämää ja meidän täytyy kunnioittaa myös vanhuksia. Nämä leikkaukset ovat valitettavasti tosiasia tässä maassa. Kyse ei ole siitä, kuka on tehnyt ja mitä on tehnyt. Kyse on siitä, miten tällä hetkellä kohdellaan vanhuksia, ja tällä hetkellä heitä kohdellaan siten, että heillä ei ole ihmisarvoa. Jos tähän tilanteeseen on jouduttu, niin tällä salilla on vastuu. Tällä salilla on vastuu siitä, että ihmisiä kohdellaan oikein ja ihmisille annetaan ihmisarvo. Se on valitettavaa, että tällä hetkellä myöskin kotihoidossa siitä ajasta, mikä vanhuksille on jätetty, yli puolet menee siihen, kun siellä koodataan sisäänmenoa ja ulostuloa ja kirjoitetaan raportteja siitä, mitä siellä on tehty. Tosiasia on se, että meidän vanhuksemme kotona elävät märissä vaipoissa ja kylmän ruuan kanssa eikä ole aikaa kenenkään kanssa keskustella, ja se, että jos yksi ihminen yököttää
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 tai lähes kaikki vuosia vanhoja ja jatkuvasti yritetään, totta kai, kohentaa vaikeassa asemassa olevien ihmisten olosuhteita. Sellainen näkemys, että esimerkiksi tämä lista olisi jotenkin nykyhallituksen aikana syntynyt, on tietysti täysin perusteeton. Sen sijaan nykyhallituksen aikana ollaan viemässä eteenpäin sote-uudistusta, joka vanhusten ja vammaisten tilannetta juuri tämän valinnanvapauden ja siihen kuuluvan niin sanotun henkilökohtaisen budjetin kautta tulee kohentamaan. Kysykää vaikka potilas- ja vammaisjärjestöiltä.
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 minä nyt ihmettelen tätä keskustalaisen edustajan puheenvuoroa. He oikeuttavat omat leikkauksensa sillä, että on joskus aikaisemminkin leikattu. Mitä tuumivat tällaisesta retoriikasta ne vanhukset, jotka ihan aidosti ovat viime hallituskaudella luottaneet siihen, että kun vanhuspalvelulaki tulee, niin se takaa heille tiettyjä asioita? Katsokaa itseänne peiliin, mitä te olette tehneet. Te olette sitä vanhuspalvelulakia, joka viime hallituskaudella saatiin kovan työn tuloksena aikaiseksi ja voimaan, lähteneet heikentämään ja nyt luoneet tilanteen, jossa ollaan taannuttu vanhuspalvelulain säätämistä edeltäneeseen aikaan,
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! On erittäin tärkeää, että vanhusten asiallisesta hoidosta käydään täällä keskustelua ja ollaan huolissaan siitä, että se hoito on hyvää, hyvätasoista ja ihmisarvolle sopivaa, mutta sillä ei ole mitään tekemistä tämän eduskunnan oikeusasiamiehen kertomuksen kanssa, jos väitetään täällä salissa, että eduskunnan oikeusasiamiehen kertomuksessa sanottaisiin, että tämä hallitus on syypää ihmisoikeuksien vastaiseen hoitoon. Tässä tulee nyt aivan väärä käsitys tästä asiasta. Me olemme kaikki huolissamme siitä ja me teemme parhaamme siinä. Niin kuin täällä edustaja Zyskowicz totesi, sen takiahan sote-uudistuskin on käynnistetty, että voitaisiin parantaa tätä nykyistä tilannetta.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-25 Itse perustuslakivaliokunnan jäsenenä tietysti toivon, että jos haluaa vaikuttaa lausuntoihin tai keskusteluun, niin silloin kannattaisi olla paikalla. Katsoin näistä molemmista valiokunnan mietinnöistä, että siellä eivät kaikkien puolueiden hyvinkin kriittistä arvostelua Lapintien puheista osoittaneet eduskuntaryhmän jäsenet olleet lainkaan paikalla. Eli siellä voisi käydä mielellään avointa keskustelua, eikä sitten tulla tänne
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Oikeusasiamiehen kertomus on erittäin terveellistä luettavaa meille kaikille. Sen lisäksi — ja ehkä nyt minun kohteeni on edustaja Elon puheenvuoro niin sanotuista paperittomista — että se käsittelee paljon niitä ongelmia ja asioita ja substanssia, se myöskin ohjaa meitä kansanedustajia siinä, mikä kielenkäyttö on enemmän ihmisoikeusmyönteistä. Oikeusasiamies puhuu niin sanotuista paperittomista ja viittaa esimerkiksi tulevaan ongelmaan, sivulla 121, jossa päätökset vastaanottopalveluiden lakkauttamisesta tulevat todennäköisesti lisääntymään, koska kielteisiä päätöksiä on tehty aikaisempaa enemmän sellaisille turvapaikanhakijoille, joiden lähtömaihin käännyttäminen vasten tahtoa ei onnistu.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Ei varmaan voida osoittaa jotakin tiettyä päivämäärää, josta lähtien meidän vanhustenhuollon taso olisi romahtanut tai alamäki olisi alkanut. Kyllä se on valitettavasti jatkunut pitkään hyvin monen hallituksen aikana, ja siinä on valitettavasti ollut jo kauan piirteitä, jotka lähentelevät ihmisen ihmisen konkurssitilaa, niin että se ei ole kunniaksi ihmislajille. Mutta tämä varsinainen asia, josta tämä debatti alkoi edustaja Elon toimesta, liittyi paperittomien käsitteeseen, ja ylipäätänsä, kun maahanmuuttopolitiikkaa kohtaan hyvin monet kansalaiset kokevat epäluottamusta, kyllä tällaiset eufemismit, peitekieli, sitä myös osaltaan lisäävät ja syventävät.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Henkilö, joka oleskelee Suomessa ilman siihen oikeuttavia oleskeluasiakirjoja, syyllistyy ulkomaalaislain rikkomukseen mutta ei ole laiton sen enempää kuin ovat laittomia ne minun edustajakollegani, jotka ehkä ovat saaneet joskus ylinopeussakon.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 että sellaisia henkilöitä, jotta ovat maassa laittomasti. Näin ollen, jos käytetään yleiskäsitettä "paperiton", se ei vielä kerro mitään siitä, mikä on tämän henkilön oikeudellinen asema suhteessa oikeuteen olla maassa. Esimerkiksi Helsingissä, kun perustettiin paperittomien klinikka auttamaan lähinnä näitä Bulgarian ja Romanian kansalaisia, jotka ovat tulleet Suomeen kerjäämään, eivät he ole laittomasti maassa.
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa rouva puhemies! Tässä kysymyksessä, johon edustaja äsken viittasi, lähdettiin liikkeelle siitä, mitä edustaja Elo täällä käsittääkseni sanoi aiemmin ja mikä nimenomaan oli omiaan sekoittamaan tätä käsiteasiaa, kun hän sanoi täällä, että että kaikki paperittomat ovat laittomasti maassa olevia, ja näin asian laita ei todellakaan ole. Puhemies! Haluaisin vielä jatkaa keskustelua ikäihmisten hoidosta ja hoivasta: On erittäin hyvä asia, että oikeusasiamiehen kertomus tarjoaa meille näistä asioista lisää tietoa, ja haluan tässä yhteydessä kiittää oikeusasiamiestä mutta myös valiokuntaa, joka on perusteellisesti asian käsitellyt. Haasteet ovat varmasti yhteisiä, siitä emme pääse mihinkään, mutta on kyllä myös totta se, että tällä kaudella vanhuspalvelulakiin tehdyt heikennykset ovat olleet omiaan vahvistamaan sitä vanhuspalveluiden haastetta, joka meillä on ollut tiedossa jo pidempään. Tosiasia on myös se, että kaikkein heikoimmassa asemassa oleville tehdyt tulonsiirtoleikkaukset eivät ole vahvistaneet ihmisten
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 siellä voidaan paremmin — sekä henkilökunta voi paremmin että vanhukset. Tämä ei ole minun keksintöni, vaan kyllä tästä on lukemattomia selvityksiä tehty. Tällä kaudella on muuten laitettu aika paljon rahaa omaishoidon kehittämiseen ja perhehoidon kehittämiseen. Se on yksi erittäin inhimillinen vaihtoehto nimenomaan turvattomille vanhuksille, jotka esimerkiksi sairastavat alkavaa muistisairautta. Toivoisin,
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-25 Kiinnitän huomiota siihen, että tämä ei ole nyt hetkellinen asia vaan nimenomaan vallitseva tila. Vuodesta 2013 lähtien nämä ovat pysyneet oikeusasiamiehen listalla mukana, joten jokaisella — tällä hallituksella ja edellisellä — on peiliin katsomisen paikka, miten tässä on toimittu. Kiinnittäisin huomiota tähän oikeusprosessien pitkäkestoisuuteen ja siihen, että resurssit eivät ole riittävät. Meillä oli täällä salissa eilen käräjäoikeusuudistuslaki, joka meni pöydälle, ja siinä näitä resursseja heikennetään edelleen. Saa nähdä, kuinka kauan tämä osio tulee olemaan oikeusasiamiehen listalla.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Minuakin huolestuttaa se, että nämä kysymykset ovat olleet pitkään meillä ja me emme ole löytäneet ratkaisuja niihin — tai halua ratkaista niitä. Mutta minua huolestuttaa kyllä ehkä kaikkein eniten se, että on tullut tällainen ilmapiiri, että jopa oikeusasiamiehen ihmisoikeusosaamista haastetaan suoraan ja väitetään, että itsellä on jotenkin totuus siitä, millaista kieltä käytetään. Oikeusasiamiehen kertomuksessa nimenomaan puhutaan niin sanotuista paperittomista ja siihen laitetaan iso ryhmä ihmisiä, jotka ovat paperittomia juuri meidän viranomaispäätöksistä johtuen. Puhutaan myöskin puutteellisesta oikeusavun saannista, mikä voi liittyä siihen, että joutuu tähän tilanteeseen. EU-kansalaiset eivät välttämättä ole ilman passia, mutta silti heitä syrjitään omassa maassaan ja heillä ei ole pääsyä terveydenhuoltoon ja mekin jatkamme sitä syrjintää emmekä päästä heitä meidän terveydenhuoltoon. Se ei liity sellaiseen, että onko passia. Tämä on tällainen yleinen kuvailu siitä, että ihminen on todellisuudessa
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Haluan palata vielä tähän "paperittomat"-käsitteeseen. Minusta se on aika lailla synonyymi henkilölle, jolla ei ole laillista oleskelulupaa täällä. Siinä on taustalla joko kielteinen turvapaikkapäätös, kielteinen oleskelulupapäätös, viisumi on vanhentunut tai oleskelulupa vanhentunut, tai sitten ei ole haettu ollenkaan oleskelulupaa. Mutta sitten on olemassa se iso joukko, joka voidaan rinnastaa näihin olosuhteiden takia, eli he eivät ole esimerkiksi meidän sosiaaliturvan piirissä. piirissä. Kutsutaanko heitä sitten millä nimellä, niin se ei minusta ole oleellista, vaan oleellista on se, että se on hyvin moninainen joukko ja siellä on hyvin erilaisella taustalla olevia ihmisiä. Tärkeintä on minusta se, että me noudatamme niitä pelisääntöjä, jotka meidän perustuslaistamme lähtevät, eli jokaiselle, joka täällä Suomessa on syystä tai toisesta, pitää tarjota inhimillisen elämän edellytykset. Tämä lähtee jo kansainvälisistä ihmisoikeussopimuksista.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Kun me puhumme laittomuudesta, silloin me puhumme rikollisuuden kehikossa ja kysymykset asettuvat aivan eri tavalla. On totta, että paperittomuus on kattokäsite, mutta niin on kattokäsite myös laiton maahanmuutto. Sen piirissä puhutaan esimerkiksi sellaisista turvapaikanhakijoista, jotka tänne tullessaan ovat oikeutettuja tänne tulemaan ja jättämään sen turvapaikkahakemuksen, vaikka ovatkin ylittäneet rajan
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Ihmisoikeuksien vaalimisenhan pitää olla valintoja, valitaan sen todellisen — tämän salin, tämän talon ulkopuolella vallitsevan — tilanteen tiedostaminen. Jos jokin ei ole kunnossa, se pitää korjata eikä olla defensiivinen ja katsoa vaikkapa viime hallituskauteen tai sitä edelliseen hallituskauteen ja sanoa, että no, se ongelma oli silloinkin, niin emme mekään siihen tartu — eihän se sillä tavalla voi mennä. Toivon, että hallituspuolueiden edustajat kuuntelivat tarkkaan perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan puheenvuoroa, joka liittyi myöskin vammaisten oikeuksiin. Nythän on kansalaisaloite "Ei myytävänä" varmasti kantautunut myös hallituspuolueiden edustajien korviin.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Todellakin on niin, että kun kunnat järjestävät asukkailleen palveluita, niin kyllähän me kaikki päättäjinä ymmärrämme sen, että se, mikä on kunnan taloudellinen asema, vaikuttaa aivan ratkaisevasti siihen, mitä palveluja kunnassa on olemassa. Kotikunnassani Ilomantsissa on niin, tiedän sen, että Ilomantsi on järjestänyt, uskallan sanoa, kohtuudella hyvin nämä. On rakennettu uusia vanhusten palvelutiloja, korjattu entisiä, palkattu henkilöstöä ja niin edelleen, vain sen takia, että kunnan talous on kohtuullisen hyvässä kunnossa. Sen tautta valtiovalta on tehnyt hyvän, linjakkaan päätöksen siitä, että viime vaalikaudella tehdyt rajut leikkaukset kuntatalouteen ovat muuttuneet nyt plusmerkkisiksi, mikä antaa sen mahdollisuuden, että kunnat tekevät hyviä palveluita. Tästähän on kaikki kiinni.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 puhemies! Vanhuspalvelujen laatu on ihmisoikeusasia, ja on surullista, jos asiasta keskustellaan lähinnä talousasiana. Ongelmahan on tällä hetkellä se, että sitä vanhuspalvelulakia ei noudateta, ja siihen on tehty kyllä tällä kaudella myöskin heikennyksiä. Kotona asuu tällä hetkellä ikäihmisiä, joiden oikea paikka ei ole kotona ja siinä omassa kodissa, ja voi olla, että siellä on lähes vuodepotilashenkilö, joka on oman onnensa nojassa jopa yli 10 tuntia vuorokaudessa, tai kotihoidon tilanne on sellainen, että iltavuorossa käy hoitaja 30 paikassa ja yhtä asiakasta kohden on aikaa 5—6 minuuttia.
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa rouva puhemies! Vielä palaan tähän vanhuspalveluista käytyyn keskusteluun ja totean kyllä, että olen samaa mieltä esimerkiksi edustaja Paloniemen kanssa siitä, että meillä on vaihtelua sen osalta, minkälaisia paikkoja meillä Suomessa on, mutta ei se ole mikään syy esimerkiksi lähteä heikentämään vanhuspalvelulain sanotaanpa vaikka henkilöstömitoituksia tai henkilöstön pätevyysvaatimuksia, että jossakin osataan tehdä ilman tällaista velvoittavuutta asioita paremmin. Kyllä meidän täytyy lainsäädännöllä kyetä varmistamaan, että kaikki pysyvät tässä kehityksessä mukana, ja sen vuoksi olen hyvin surullinen siitä, että tämä hallitus on päätynyt tekemään heikennyksiä viime kaudella historiallisesti saavutettuun vanhuspalvelulakiin. Tosiasia on myös se, että tämä hallitus on omilla toimillaan heikentänyt
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 puheenvuorossa totesin jo, että sote-uudistus ja siihen liittyvä valinnanvapaus tulee vahvistamaan vanhusten ja esimerkiksi vammaisten tilannetta, tämän henkilökohtaisen budjetin kautta ennen kaikkea. Ne hankaluudet kilpailuttamisessa, mihin edustaja Guzenina viittasi ilmeisen aiheellisesti, tulevat vähenemään, kun enää kunta ei kilpailuta vaan asianomaiset itse saavat eri tavoin valita. Myös terveyspalveluiden saatavuudessa olevia puutteita tässä listassa on varmasti aiheellisesti tuotu esiin. Kun me sote-uudistuksen myötä menemme valinnanvapausjärjestelmään perusterveydenhuollossa, niin jos se jonkun asian aivan varmasti korjaa, niin se korjaa ongelmat saatavuudessa. Se on aivan varmaa. Sitten voidaan kiistellä siitä, korjaako se riittävästi muita asioita.
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowicz maalasi kovin kaunista kuvaa palvelusetelimallista ja henkilökohtaisesta budjetista. Nyt kysyn, ovatko salissa olevat keskustan edustajat samaa mieltä siitä, että tämä palvelusetelimalli tulee kertaheitolla poistamaan ongelmat vanhusten palveluista
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Oikeusasiamiehen lausunto on surullista luettavaa. On äärimmäisen surullista, että oikeusasiamiehen täytyy lausunnossaan puuttua tällaisiin asioihin, mitä nyt esimerkiksi tämä kymmenen kohdan lista kertoo. Sen on täytynyt olla myöskin valiokunnassa äärimmäisen raskasta käsitellä, koska ihmisillä on joka tapauksessa tunteet, pitäisi ainakin olla, myös poliitikoilla. Mutta jos me vuodesta toiseen joudumme kirjaamaan tällaisia asioita ylös, niin kyllä tässä salissa täytyy tapahtua jotakin, jotakin muutakin kuin pennien laskemista, mitä kirstussa on ja mitä ei. Nimittäin asia on kyllä niin, että huono talous tai köyhyys ei oikeuta ketään viemään toiselta ihmisoikeutta. Tämä hallitus on valitettavasti tehnyt asioita, jotka edesauttavat tuonkaltaista kehitystä. Sieltä olisi syytä siirtää näitä rahoja siihen käyttöön, että saisimme ihmisille ihmisarvoisen elämän. On todella järkyttävää, että kahden viikon sisällä olen lukenut otsikon: "77-vuotias omaishoitaja surmasi uupumuksen takia." "Kahdeksankymppinen tappoi vaimonsa." "Vanhus otti yliannoksen." Nämä ovat niitä asioita, joihin meidän on puututtava. Meillä on hyvin pieni kansa, ja kun me tiedämme, että meillä köyhyysrajan alapuolella asuu lähemmäs miljoona ihmistä, noin 900 000 ihmistä, niin se on todella järkyttävää. Meillä asuu tiettyjen tilastojen mukaan niin järkyttävä osa kuin 500 000 työssä käyvää ihmistä alle köyhyysrajan. Missä on tämän maan tasa-arvo? Missä on tämän maan inhimillisyys? Missä on oikeutus sille, että me seisomme edelleen selkä suorana ja sanomme, että me elämme sivistysvaltio Suomessa? Tämänkaltainen toiminta ei ole, kuulkaas, sivistysvaltion toimintaa. Se ei vain yksinkertaisesti ole. Näihin asioihin on kiinnitettävä huomiota. Lapsiperheiden arkeen on kiinnitettävä huomiota, opiskelijoiden arkeen, eläkeläisten ja työttömien. Mitä on tehty tällä kaudella? Pienennetty, heikennetty kaikkien näiden syrjäytyneiden ihmisten ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten elämisen ehtoja. Siinä saisi jokainen tuntea kyllä piston sydämessään. Heillä, jotka käyvät töissä, pitäisi olla myöskin selkärankaa maksaa veronsa ja maksaa ne sillä tavalla, että niitä ei yritettäisi kiertää eikä kierrättää eikä myöskään viedä harmaan talouden piikkiin. Nämä ovat niitä asioita, joista minun mielestäni tässä salissa pitää keskustella. Mutta vielä ihan erilliskiitos siitä, mitä valiokunta on tehnyt tämän eteen
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 järjestelmä. Se, että meillä on sitten myös oikeuskanslerijärjestelmä, vaatii tutkiskelua, kuten perustuslakivaliokunta on oikein omassa mietinnössään jälleen kerran todennut ja viitaten oikeusasiamiehen kannanottoon jälleen kerran. Se todellakin ihmetyttää, miksi tässä työnjakokysymyksessä ei ole päästy eteenpäin. Näyttää olevan asioita, joita kaikki kannattavat mutta jotka eivät kuitenkaan etene. On varmaan myös asioita, joita kukaan ei kannata, ja silti ne etenevät. En toivoisi, että tämä työnjakokysymys olisi sarjassa, jota kaikki kannattavat, mutta asia ei etene. Kun perustuslakivaliokunta nyt jälleen — onko toisen vai jo kolmannenkin kerran, pitkään on vuosien saatossa asiasta myös keskusteltu — ottanut kantaa siihen, että tähän järjestelmään täytyy löytyä selkeyttä, niin mielestäni oikeusministeriön tulee nyt ryhtyä asiassa toimiin. Edellytänkin kyllä kansanedustajana, että oikeusministeriö ja -ministeri ottavat tämän nyt niin, että eivät lähde ainoastaan selvittämään tätä kysymystä vaan tuomaan sen lainsäädäntömuutoksen kautta siltä osin, että päästään sitten laillisuusvalvojien tehtävienjaosta annetun lain muuttamiseen ja kehittämiseen niin, että siihen tulee selkeä selkeys. selkeys. Muutoinkin normipurkua on tällä vaalikaudella hyvin ansiokkaasti pystytty viemään eteenpäin. Tässä on substanssikysymys myös. Se on tehtäväjako, joka helpottaa tätä hallinnollista taakkaa, mutta ehkä vielä tärkeämpi kysymys on se, että kansalaisille syntyy selkeämpi kuva siitä, mihinkä minä valitan, jos esimerkiksi lainsäädännön valvonnassa asiat eivät toimi, ja mihinkä minun
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 mutta kun kyse on lapsista, vanhuksista ja vammaisista ja heidän tilanteensa parantamisesta, niin usein sanotaan, että heihin meillä ei ole varaa. Toivon kovasti, kaikki täällä salissa olijat, niin hallituspuolueissa kuin oppositiossa, että jos ette ole tätä oikeusasiamiehen kertomusta lukeneet, niin toivottavasti edes kuuntelitte, mitä perustuslakivaliokunnan asiantuntijapuheenjohtaja Lapintie täällä omassa puheenvuorossaan nosti esille. Vanhusten oikeudet, lastensuojelun puutteet, vammaisten oikeudet ja monet muut — näihin meidän on fokusoitava. Me olemme Suomen eduskunta, ja niiden päätösten, joita me täällä teemme, ihmisoikeusnäkökulmien täytyy olla kestäviä. Ja tällä hetkellä, kun me katsomme tämän meidän rakkaan isänmaamme tilaa, niiden puutteiden määrää, jotka täällä ovat tässä ajassa — tällä vauraudella, jolla Suomi on varustettu
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-25 Oikeusasiamiehen esille tuomista, vuodesta toiseen samoina pysyvistä ongelmista haluan tuoda esille sekä vanhusten että vammaisten kohdalla esiin tulevat itsemääräämisoikeuden puutteet. On käsittämätöntä, että tämä ihmisoikeuksiin kuuluva perusasia ei sivistyneessä yhteiskunnassa toteudu vieläkään. Meillä on ministeriössä tällä hetkellä valmisteilla itsemääräämisoikeuslainsäädäntö. Olen toisaalta hyvin surullinen siitä, että tähän asiaan tarvitaan lakia, kun tämän pitäisi olla aivan selvä asia meille kaikille. Mutta olen itse Muistiliiton puheenjohtaja ja vuosikausia tätä asiaa läheltä seuranneena olen kyllä sitä mieltä, että me tarvitsemme tämän lain. Laki ei kuitenkaan yksin riitä, sillä kysymys on myös yhteiskunnan ja läheisten ihmisten ja työntekijöidenkin arvoista ja erityisesti ammattitaidosta ja osaamisesta, mutta laki kenties ja toivottavasti antaa juridisen perustan tämän asian korjaamiseksi ja myöskin hoitoyhteisöjen kulttuurien muuttamiseksi. Toinen asia, tämmöinen ikuisuusasia, jonka haluan nostaa esille, on palvelujen esteettömyys ja saavutettavuus, johon myöskin oikeusasiamies otti kantaa. Esteettömyyshän ei tarkoita ainoastaan liikuntaesteettömyyttä vaan kaikkien aistien esteettömyyttä ja myös esimerkiksi digitaalisten palvelujen helppokäyttöisyyttä.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Otan tässä neljä huomiota esiin eduskunnan oikeusasiamiehen kertomuksesta, jotka tulivat kyllä osittain myös perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan, edustaja Lapintien puheessa: Ensimmäinen on se, että minusta on ihan merkille pantavaa, että näitten kantelujen määrähän on vuodesta toiseen erittäin korkea nyt 4 922 — mutta Oikeusasiamiehen kanslia on pystynyt ratkaisuja tekemään suurin piirtein saman määrän ja ne tavoiteajat käsittelylle, joita on asetettu, ovat toteutuneet hyvin. Tästä kertomuksesta voi tarkemmin siitä lukea, mutta minusta tämä on tyytyväisyydellä merkille pantavaa. Toinen asia, jonka haluan nostaa esille, on tuomioistuinviraston perustaminen, joka täällä oli jo vähän esillä. Minusta on aivan erinomainen asia, että nyt oikeusministeriö on linjannut, että tullaan esittämään tämän viraston perustamista. Siitähän on tehty vuosien varrella useampi selvitys ja jo vuosikausia on mietitty, tulisiko tämä perustaa. Nyt viimeksi myös Oikeusvaltioseminaarissa tämä nousi esille, että jos me haluamme oikeusvaltiota kehittää, niin tämä on yksi askel eteenpäin tässä työssä. On hyvä, että siinä edetään. Sitten kolmantena asiana nostan esille työnjakokysymykset: Toivon, että tässä päästäisiin nyt oikeuskanslerin ja oikeusasiamiehen työnjaossa eteenpäin. Se on täällä perustuslakivaliokunnan mietinnössä nostettu hyvin esille. Neljäntenä asiana voisin antaa kiitosta Kansaneläkelaitokselle, että vaikka sattui niin valitettava tilanne, että toimeentulotukikäsittelyjen siirtyessä
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-25 että meillä on erittäin tehokkaasti, ammattitaitoisesti, korkealla ammattietiikalla toimiva tämä instituutio, plus että se nauttii oikeutetusti myös laajaa arvostusta, tällaisen instituution olemassaolo tehokkaana kuuluu inhimilliseen sivistysyhteiskuntaan. Edellinen puhuja viittasi kanteluitten korkeaan määrään. Varmasti näissä kanteluissa, luvalla sanoen, on paljon sellaisia, jotka ovat kenties tässä sähköisessä maailmassa viikonloppuna öiseen aikaan herkässä mielentilassa tehtyjä kanteluita, jotka eivät ehkä niin vakavasti otettavia ole. Mutta kaikkien kukkien tulee saada kukkia. Niin kuin jo puhemies Mao Tse-tung sanoi, niin joissakin maissa kai on käytäntö, että ei oteta kuin perinteisellä pekanpostilla lähetetyt kantelut käsiteltäväksi, mutta meillä esimerkiksi muutaman vuoden takaa on esimerkki, että lapsi lastensuojelulaitoksesta teki sähköisesti yhteydenoton oikeusasiamiehelle ja se johti toimenpiteisiin. Tämä varmasti kuitenkin puolustaa paikkaansa, vaikka lieveilmiöitä tämän ympärillä on. Mutta tähän aika-käsitteeseen, joka on siis merkillinen käsite: sitä on samalla kertaa paljon ja vähän, ja se kuluu nopeasti ja hitaasti. Tässä talossa ja perustusvaliokunnassa meidän pitäisi vielä skarpata niin, että saisimme tämän
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa rouva puhemies! Kiinnitän nyt huomiota kertomuksen sivulla 75 olevaan kohtaan "Puutteet lainmukaisten palvelusuunnitelmien ja erityishuolto-ohjelmien laatimisessa vammaisille". Nostan esille kaksi asiaa, ensinnäkin välinpitämättömyyden ja toiseksi harkitun aliresursoinnin. Otan esimerkin kotikaupungistani Espoosta. Täällä edustaja Hoskonen mainitsi siitä, että kunnilla ei ole rahaa tehdä näitä palvelusopimuksia ja arviointeja, ja vaikka olisi rahaa tehdä ne arvioinnit, niin ei ole sitten rahaa tuottaa niitä palveluja. Valitettavasti kotikaupungissani Espoossa — on hyvä, että täällä on vielä muutama espoolainen kansanedustaja mukana istuntosalissa viime vuonna 2016 kaupungin ylijäämä oli 62 miljoonaa, 2015 vuonna 21 miljoonaa, 2014 yli 20 miljoonaa, taisi olla yli 30 miljoonaa — ja silti edelleen, kaupunkimme tarkastuslautakunnankin huomioista huolimatta, vammaispalveluissa nämä palvelusuunnitelmat ja erityishuolto-ohjelmat on tekemättä yli kolmannekselle vammaispalvelun piirissä olevista ihmisistä. Pidän tätä tilannetta erittäin huolestuttavana, ja ansiokkaana pidän oikeusasiamiehen tähän asiaan puuttumista. sivulla 76 on muun muassa tällainen teksti: "Oikeusasiamies katsoi kunnan viivytelleen sosiaalihuollon asiakaslain ja vammaispalvelulain vastaisesti palvelusuunnitelman laatimisessa, kun palvelusuunnitelman laatimiseen oli kulunut yli vuosi." Meillä tilanne on se, että vaikka kunta on varakas, niin silti nähdään jotkut muut asiat tärkeämpinä kuin tämän kuitenkin aika vähän rahaa vievän asian kuntoon laittaminen. Miksi haluan nostaa tämän asian esille näin voimakkaasti? Ehkä joku voi ajatella, että mikä on se viisaus ja ajatus siinä, että tällä tavalla oman kotikaupunkinsa tilan tuo esille. No, syy on se, että olen istunut 17 vuotta valtuustossa ja olen tästä asiasta puhunut kohta jo kuusi vuotta ja vieläkään se ei oikene, joten kysyn, olisiko jo aika tuoda lakiin sanktiot ja selkeät korvausvelvollisuudet, jos näitä muun muassa vammaisille tehtyjä palvelusopimuksia ei saada kuntoon, ei edes tätä tarpeen todellista arviointia saada kuntoon. En tiedä, onko se meidän tehtävämme puuttua siihen, onko se oikeusministerin tehtävä puuttua siihen, mutta onhan tämä tilanne nyt kohtuuton, kun oikeusasiamieskin joutuu näistä samoista asioista vuosi toisensa perään huomauttamaan. Kun lähiystäväni, jotka eivät niin hirveän innoissaan politiikasta ole, ole, tätä tilannetta seuraavat, niin he kysyvät, että eikö teillä nyt ole siellä valta tehdä sellaisia lakeja ja päätöksiä, että nämä asiat tulisivat kuntoon. Joutuu joka kerta toteamaan, että näin minäkin ajattelin, kun tänne pyrin. Nyt kun olen täällä, luen näitä raportteja ja pohdin, onko meillä valtaa vai eikö meillä ole valtaa. Tästä toivoisin vilpitöntä keskustelua. jotka olette täällä istuneet ehkä jo neljä kautta, viidettä kautta: miten nämä asiat oikein käytännössä menevät? Eihän tämä voi jatkua tällä tavalla näiden ihmisten kohdalla, jotka eivät pysty itseänsä mitenkään auttamaan ja ovat siis täysin ulkopuolisen huolehtijan varassa. Sitten säädetään lakeja, annetaan kunnille ohjeita ja kunnat
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-25 rouva puhemies! Muutamia huomioita tähän keskusteluun. Edustaja Hoskonen tuntui saaneen hyvinkin negatiivisen kuvan kotikaupungistani Tampereelta, ja hän korosti, kuinka sosiaalipalvelujen mahdolliset heikkoudet johtuvat kaupungin tekemistä suurinvestoinneista. Minä nyt haluaisin kuitenkin muistuttaa tässä salissa, että meidän ei kannattaisi tällaisia populistisia yleistyksiä tehdä, sillä suurinvestoinnit kasvavilla kaupunkiseuduilla ovat juuri niitä, joiden avulla ne kaupunkiseudut saadaan pysymään pinnalla. Pidän erikoisena sitä ajatusta, että jos esimerkiksi valtio on leikannut viimeisen seitsemän vuoden aikana Tampereen valtionosuuksia 4 veroprosenttiyksikön verran, niin sitten kaupungin, joka on Suomen johtava muuttovoittokaupunki esimerkiksi työttömien nuorten aikuisten keskuudessa, sosiaaliset haasteet tai palvelujen ruuhkautumiset johtuisivat esimerkiksi raitiotiestä tai muista hankkeista, joilla pyritään eheyttämään kaupunkirakennetta. Toivotankin edustaja Hoskosen tervetulleeksi Tampereelle, voimme sitten yhdessä käydä näitä asioita läpi. Esittelen mielelläni kaupunkimme hankkeita hänellekin. Valtiohan on niihin onneksi osallistunutkin aktiivisesti, myös edustaja Hoskosen puolueen, keskustan, johdolla. Hyvä niin. Muutamia muita huomioita: Edustaja Lohi mainitsi tuomioistuinviraston. Toivoisin, että kun tuomioistuinvirasto toivottavasti Suomeen saadaan rakennettua, niin huomaisimme sen — käsittelimme eilen täällä tuomioistuimiin liittyvää lainsäädäntöä — että emme tekisi hätiköityjä päätöksiä, jotka ovat sellaisia, että ne kuuluisivat itse asiassa juurikin tämän uuden viraston arvioitavaksi. Loppuun haluaisin vielä korostaa Maahanmuuttovirasto Migrin toiminnan arviointia, jonka edustaja Biaudet nosti ansiokkaassa puheenvuorossaan esiin. Mielestäni olisi Maahanmuuttoviraston henkilökunnan, Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijoiden, Suomen poliittisen järjestelmän legitimiteetin ja ylipäätään tämän talon toiminnan kannalta järkevää, että me teettäisimme Migrissä arvioinnin. Se olisi varmasti kaikkien etu.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 rouva puhemies! Täällä on päivitelty aika paljon sitä, miksi ongelmat vuodesta toiseen toistuvat, oikeusasiamies niistä kirjoittaa ja perustuslakivaliokunta mietinnöissään asiallisesti ja vakavasti kiinnittää niihin huomiota. Täällä on myöskin puhuttu siitä, mikä on aikataulu. Elikkä vähän viiveellä joudutaan toimimaan, mutta uskon, että vaikka tämä kertomus koskee vuotta 2016, niin nämä ongelmat eivät ole kovin paljon korjaantuneet, kun kirjoitetaan kertomusta vuodelta 2017. Vaikka osa ongelmista on kuntien käsissä ja kuntien kuriin laittamiseksi varmaan tarvitaan erilaisia toimenpiteitä, vaikkapa sanktioita tai sitten ohjauksen lisäämistä, meillä on tällä hetkellä menossa täällä eduskunnassa ensi vuoden budjetin käsittely. Meillä on käsissämme hallituksen esitys, ja hallituksen esityksessä on joko hyviä tai huonoja asioita liittyen näihin ongelmiin, mitkä oikeusasiamiehen kertomuksessa on tuotu esiin. Me olemme tekemässä kukin tahoillamme vaihtoehtoja, vaihtoehtobudjetteja hallituksen esitykselle, ja kun täällä kaivattiin keskustelua siitä, miten päästäisiin eteenpäin, niin minä lähtisin siitä, että oikeusasiamiehen kertomus ja siitä perustuslakivaliokunnan antama mietintö on eräällä tavalla
Puhuja: Outi Mäkelä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-10-25 Arvoisa puhemies! Täällä on käyty hyvää keskustelua tästä tärkeästä aiheesta. Oikeusasiamiehen kertomus on monella tavalla vuosittainen summaus siitä, missä maamme makaa ja minkälaisiin asioihin on syytä kiinnittää huomiota. Valiokunnan mietinnössä erityisesti painoarvon on saanut laillisuusvalvonnan työnjako, ja siihen onkin syytä kiinnittää huomiota. Meillähän on Euroopassa vain kolme maata, Suomi ja Ruotsi sekä Viro, joissa on kaksi ylintä lainvalvojaa, ja muissa Euroopan maissa pärjätään yhdellä ylimmällä lainvalvojalla. Ongelmallista tästä tekee se, että meillä on todellakin oikeusasiamiehellä ja oikeuskanslerilla sama sama toimivalta ja samanlaisia tehtäviä, ja näiden päällekkäisten tehtävien poistamiseen tai vähentämiseen ei ole tässä vuosien varrella tartuttu, vaikka näistä on huomioita ja toiveita esitettykin, eikä tätä asiaa ole
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-10-25 tuntuu, että on välttämätöntä kuitenkin vastata. Olen iloinen siitä, edustaja Meri, että te nostitte esille vanhukset ja lapset. Ne ovat kaikki tärkeitä asioita. Ihmisoikeudethan eivät ole sellaisia, että voi mitata niin, että toisen ihmisoikeus on toiselta pois, vaan ne koskevat jokaista yksilöä. Ja siitä syystä ehkä, kun ajatellaan pakolaisten oikeuksia, tilanne on siinä mielessä erilainen kuin silloin, kun puhutaan vanhustenhuollosta yleisesti, mutta se ei ole erilainen välttämättä, jos puhutaan yhden vanhuksen vaikeasta tilanteesta, ne varmaan voivat olla ihan yhtä tärkeitä. Mutta tietenkin, kun pakolaisuudesta puhutaan, silloin se vaino ja se vaara voi olla jopa sellaista, että se voi olla hengen menoksi, jos tehdään huonoja tai vääriä päätöksiä. Nyt halusin kertoa siitä, että on tullut hyvin paljon raportteja sellaisista ihmisistä, jotka tekevät näiden turvapaikanhakijoiden kanssa töitä. Koska meille tuli
Puhuja: Annika Lapintie
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Tarkoitukseni oli todellakin, rouva puhemies, kiittää tästä vilkkaasta keskustelusta, jota täysistuntosalissa käytiin. Tuossa laskin 40 puheenvuoroa ja puolitoista tuntia, ja eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläinen on myös ollut läsnä koko tämän ajan. Mielestäni se todistaa sitä, miten tärkeänä oikeusasiamiesinstituutiota pidetään, ja toivottavasti edelleen asettaa lisää paineita tälle hyvälle työlle, jota Oikeusasiamiehen kanslia on tehnyt. Tätä työtähän
Puhuja: Annika Lapintie
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-25 Eli jos tätä lakia lähdetään kehittämään, niin sillä tavalla voidaan haitat, ongelmat ja vaarat poistaa. Erityisesti nämä ongelmat hallinnollisesta ajanhukasta, kantelijoiden ja yleisön epätietoisuudesta sekä ratkaisukäytännön yhdenmukaisuudesta ja johdonmukaisuudesta ovat tulleet enemmän esille siitä johtuen, siitä johtuen, että oikeusasiamiehen ja ‑kanslerin tehtävissä on tapahtunut eriytymistä ja erikoistumista. Erikoistumista ovat lisänneet uudet, kansainvälisiin sopimuksiin perustuvat oikeusasiamiehen erityistehtävät. Esimerkiksi YK:n kidutuksen vastaisen yleissopimuksen mukainen kansallisen valvontaelimen tehtävä ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mukaiset tehtävät ovat lisänneet oikeusasiamiehen tehtäviä. Perustuslakivaliokunta on todennut, että päällekkäisyyden poistaminen tarjoaa kummallekin laillisuusvalvojalle mahdollisuuden kehittää entisestään toimintaansa niissä asiaryhmissä, jotka heille osoitettaisiin. Tehtävien jakaminen tarjoaisi myös mahdollisuuden kehittää oikeuskanslerin työn painopistettä valtioneuvoston lainvalmistelutyötä tukevan riippumattoman oikeuspalvelun suuntaan. Ja, kuten tuossa ykköskohdassa eli lainvalmistelun periaatteissa toin esille, siihen tuntuu olevan tarvetta. Eli perustuslakivaliokunta huomauttaa, että on ottanut kantaa jo useasti tähän työnjakoon, ja kiirehtii tätä selvitystä. Vaikka laillisuusvalvonnan eri osa-alueilla on pitkät perinteet, joita tulee kunnioittaa, myös laillisuusvalvonnan tulee elää ajassa ja sen kehittämistä tulee ilman ennakkoluuloja harkita. Sitten viimeisenä tämä luvan saaneiden oikeudenkäyntiavustajien toiminnan valvonta. Tämän osalta oikeuskansleri on todennut, että oikeudenkäyntiavustajien valvontaa pitäisi selvittää ja sen vuoksi muun muassa luvan hakijoiden kelpoisuutta ja oikeuskanslerin muutoksenhakuoikeutta koskevilta osin tähän olisi syytä puuttua. Oikeuskanslerinvirasto on tehnyt tästä myös ehdotuksen oikeusministeriölle, ja perustuslakivaliokunta pitää tärkeänä, että tätä asiaa vietäisiin esille. Sitten ihan viimeisenä kohtana liittyen näihin luvan saaneisiin oikeudenkäyntiavustajiin: Kysymykset oikeudellisen avun saamisesta ovat merkityksellisiä