Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-10 Arvoisa puhemies! Ihan aluksi edeltävälle puhujalle totean, että jos katsotaan kansainvälistä tutkimuskirjallisuutta valinnanvapaudesta, niin sieltä löydetään hyviä esimerkkejä, että valinnanvapaudella on voitu löytää ratkaisuja, joista hyötyvät niin veronmaksajat kuin laadun kautta palvelun käyttäjät. Hallituksen esitys on arvioitu sen kaiken taidon mukaan, mitä meidän virkamiehistömme tekee keskeisissä lakiesityksissä, ja tässä on poikkeuksellisen laajasti näitä vaikutuksia arvioitu. Siihen, että tämä vaikutusten arviointi on ollut hankalaa: jos edustaja luki vaikutusarviot, niin siellä todettiin niistä, että haastavaksi tämän tekee esimerkiksi se, että tämäntyyppistä uudistusta ei aikaisemmin ole tehty, jolloin silloin tutkimuskirjallisuutta ei ole. Tämä ehkä tarkennuksena edelliseen puheeseen. Arvoisa puhemies! Oli todellakin välttämätöntä, että hallitus huomioi lausuntokierroksen palautteen. Nyt on eduskunnan vuoro puida tämä laki huolella ja varmistaa todellakin, että esitys tukee tehokkaasti koko sosiaali- ja terveydenhuollon tavoitetta. Ihmisten kannalta on erittäin tervetullutta peruspalveluiden vahvistaminen ja mahdollisuus saada yhdenvertaisesti ja oikea-aikaisesti vaikuttavat sote-palvelut. Tämä on ihmisille hyvä uudistus. Valinnanvapaus tuo myös kipeästi kaivatun kannusteen kustannusvaikuttavaan toimintaan, jatkuvaan kehittämiseen ja innovaatioihin. Aiemmista sote-yrityksistä on tämä olennainen pala puuttunut. Eli sote ei ole vain hallintohimmeliharjoitus — sitäkin se on — vaan se on todellakin mittava toiminnallinen uudistus, ja on tärkeää, että me huolella käymme läpi tämän lakiesityksen. Olen samaa mieltä edeltävän puhujan kanssa siitä, että tämä on huolella tehtävä. On tärkeää, että palveluiden tuotanto jatkuu uudistuksen pyörteissäkin. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut ovat elämän ja kuoleman kysymys, ja siksi on tärkeää, että jatkuvuus turvataan. Onnistuminen todellakin edellyttää tietojärjestelmien yhteensovittamista, täysin uudistunutta, moniammatillista johtamista, koko henkilöstön vahvaa mukanaoloa sekä huolellista yhdessä tekemistä. Mutta on hyvä alleviivata, että lait luovat puitteet ja onnistumisessa avainasemassa on maakuntien osaaminen ja kyky. Lausuntokierroksen pohjalta esityksessä tarkennettiin sote-keskusten palvelutarjontaa, kaikkia koskevaa palveluohjaus- ja neuvontavaadetta ja palvelun yhteensovittamisen vaadetta. Tarkennettu velvoite yksityisen, kolmannen sektorin ja julkisen sektorin tuotteille taata sujuvat palvelut oli välttämätön, jotta päästään nykyisestä pallottelusta sujuviin hoitoketjuihin, joissa ihminen on se tärkein eikä järjestelmä. Noissa korjausliikkeissä, mitä hallitus teki, tehtiin myöskin muutokset tuottajakorvauksiin ja todellakin siten, että ihmisten henkilökohtainen hyvinvointi ja terveysriski eli hoitoisuus huomioidaan, ja toivon, että oppositio myöskin lukee nämä korjaukset. Totean, että VATT on muun muassa korostanut, että onnistuneella korvausjärjestelmällä voidaan saavuttaa tavoitteet kustannusten hillinnästä ja eriarvoisuuden kaventamisesta. Ja todellakin tällä muokatulla korvauksella on mahdollista kitkeä vääränlaisia kannusteita, kermankuorintaa, ja kannustaa hoitamaan erilaiset ihmiset heidän tarpeidensa mukaan. Tuo korvauksen mitoitus on uudistuksen onnistumisen kannalta aivan keskeinen, ja oli tärkeää, että siitä käytiin laajaa keskustelua, ja on erittäin tärkeää, että korvauksen korvauksen vaikutuksia seurataan ja että niitä tarpeen tullen ripeästi muokataan, kun todellakin kokemuksia ja tietoa saadaan. Sen haluan tässä sanoa, että kun lakiesityksen olen käynyt läpi ja myöskin vaikutusarviot, niin voi sanoa, että tällä uudistetulla suomalaisella valinnanvapausmallilla voidaan kannustaa tuottajia toteuttamaan asiakkaiden palvelut eheinä kokonaisuuksina ja siten, että niihin liitetään tarpeen mukaan ennalta ehkäiseviä toimia ja varhaisia interventioita. Mallilla voidaan parantaa palveluiden tarjontaa heikommassa sosioekonomisessa asemassa oleville ja luoda myöskin edellytyksiä hyvinvointi- ja terveyserojen kaventamiselle. Tämä osuus kaikista opposition vaihtoehtomalleista ikävä kyllä puuttuu. Tuo sote-keskukseen pääsyn nopeuttaminen ehkäisee ongelmien kasautumista ja vähentää erityistason palveluiden tarvetta eli tuo kustannustehokkuutta. Sosiaalihuollon ohjauksen ja neuvonnan sijoittaminen osaksi suoran valinnan palveluja mahdollistaa ihmisten ohjaamisen myös esimerkiksi järjestöjen vertaistukeen, ja todella tärkeää on huolehtia tämän uudistuksen aikana järjestöjen toimintamahdollisuuksista ja rahoituksesta. Eduskunnassa on varmasti tähän sote-lakipakettiin lisättävä maakuntien velvoite tehdä yhteistyötä järjestöjen kanssa. Se ikävä kyllä tuosta laista vielä puuttui. On myös hyvä todeta, kun tätä keskustelua käy, että nämä valinnanvapauden piiriin tulevat palvelut ovat nyt aloilla, joilla on jo yksityisiä toimijoita. Kun vaikutusarviointeja katsoo, niin pienten ja keskisuurten yritysten määrän on vaikutusarvioinneissa todettu pysyvän ennallaan tai lisääntyvän jonkin verran muun muassa suorahankintojen, asiakasseteleiden ja henkilökohtaisen budjetin ansiosta. Suoran valinnan palveluiden tuottajilta edellytetty palvelukokonaisuuden laajuus todennäköisesti johtaa siihen, että sote-keskusten tuottajina on pääasiassa suurehkoja yrityksiä. Tähän vaikuttaa tietenkin myös se, minkälaiseksi maakunnat määrittelevät kapitaatiorahoituksen. Pidän erittäin tärkeänä, että eduskunta varmistaa ja arvioi erityisesti sen, ettei uuden yrittäjän tai järjestön tulo valinnanvapaustuottajaksi ole liian korkean kynnyksen takana. Tarkoitus ei ole todellakaan tehdä suurten yritysten temmellyskenttää eikä mahdollistaa eikä luoda oligopoleja, eli tämä on vielä tarkkaan varmistettava, mutta hallitus on tehnyt tässä erittäin välttämättömiä ja hyviä korjausliikkeitä. Erityisen tarkkaan eduskunnan on käytävä läpi tuo markkinoiden muodostamisen käynnistymisvaihe. Se on tässä yksi kriittinen kohta. Ja oli todella tervetullutta, että maakunnat voivat toimeenpanon osalta päättää niille parhaiten sopivista aikatauluista. On erittäin tärkeää se, että maakunnat ovat erikokoisia. Niitä mielestäni on liikaa, olisin kannattanut viiden sote-alueen ratkaisua, mutta me olemme nyt maakuntamallissa ja siihen olemme sopeutuneet, ja sen kanssa mennään eteenpäin. On tärkeää, että kun maakunnat ovat eriko-koisia kantokyvyltään ja toimintakyvyltäänkin varmasti, että tämä kokoero ei aiheuta sellaisia päätöksiä, jotka eivät ole tarkoituksenmukaisia. On tärkeää, että näemme Uudenmaan tilanteen, ja meille tämä siirtymäaika oli tärkeä. Mutta kiinnitän ministereiden huomiota siihen, että nuo pilottirahojen ehdot eivät ole sopivia suurimpiin maakuntiin eli Varsinais-Suomeen ja Uuteenmaahan. Toivon, että niitä katsotaan, että myös rahoitus tulee sinne, missä on mittavasti ihmisiä. Kaiken kaikkiaan on olennaista, että Uudenmaan rahoitus vastaa sen asukasmäärää ja sen saamia erityistehtäviä. Tässä on tarkan tekemisen paikka. paikka. Puhemies! Totean, että aikataulu on erittäin kireä. Julkinen tuotanto joutuu sopeutumaan aivan uudenlaiseen toimintaympäristöön, ja nopeat muutokset toiminnassa ovat haasteellisia erityisesti henkilöstösiirtojen osalta. Mutta on hyvä todeta, että ydin ei muutu. Julkisen sektorin sote-sektorin tehtävä on ollut tuottaa ihmisille palveluita. Se pysyy ja vahvistuu. Uskon, että suomalainen julkinen terveydenhuolto palveluiden tuottajana on entistä vahvempi tulevaisuudessa, ja tuo kokemus ja asiakaskunta, joka sillä on, on osattava kääntää vahvaksi kilpailueduksi.