Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa rouva puhemies! Kestävän kehityksen käsite pohjautuu pohjoismaiseen arvopohjaan. Käsitteen lanseerasi ensimmäisenä Brundtlandin komissio vuonna 1987. Pohjoismailla on osaamisensa puolesta erityinen vastuu taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöllisen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa niin meillä Pohjolassa kuin maailmanlaajuisestikin. Suomi on tarttunut kestävän kehityksen velvoitteeseen edelläkävijän otteella. Tänään käsittelyssä oleva valtioneuvoston selonteko on satavuotiaan Suomen toimintaohjelma tavoitteiden edistämiseksi maassamme, ja olemme saaneet siitä maailmanlaajuistakin kiitosta. Keskustan eduskuntaryhmä kiittää valtioneuvostoa ohjelman laaja-alaisesta valmistelusta. Hallitus on kuullut isoa joukkoa sidosryhmiä ja hyödyntänyt tilaisuuksissa esitettyjä näkemyksiä. Ohjelman toteuttaminen on hallituksen vastuulla, mutta ei nykyinen hallitus eivätkä tulevatkaan hallitukset voi onnistua yksin. Onnistumisen ratkaisee laaja-alainen sitoutuminen, jossa ovat mukana valtion lisäksi kunnat, maakunnat, yritykset, kansalaisyhteiskunta kokonaisuudessaan. Arvoisa puhemies! Kestävä kehitys lähtee arjen valinnoista. Suomalaisten tekemät päivittäiset päätökset kodeissa, kaupoissa, työpaikoilla muodostavat pohjan kestävälle tulevaisuudelle. Vastuullinen kuluttaminen, kierrättäminen, lähiruuan suosiminen ja ruokahävikin vähentäminen, uusiutuvan energian ratkaisut liikkumisessa ja lämmittämisessä ovat esimerkkejä toiminnasta, jolla on suuri merkitys tavoiteltaessa ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavaa elämäntapaa. Valtiovallan vastuulla on puolestaan luoda otolliset edellytykset ja kannustimet vastuullisten valintojen edistämiselle. Julkisista hankinnoista kaksi kolmasosaa tehdään kunnissa. Kunnilla on siten merkittävä rooli kestävien valintojen tekemisessä. Lähestyvissä kunnallisvaaleissa valitut uudet valtuustot voivat osaltaan vauhdittaa kehitystä ja kannustaa kotikuntiaan laatimaan omat kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumuksensa. Ilmastonmuutoksen torjunta edellyttää erityisesti fossiilisista polttoaineista luopumista. Hallituksen uusiutuvan energian kärkihanke tähtää yli 50 prosenttiin uusiutuvan energian käytössä 2020-luvulla. Vuoteen 2030 mennessä liikenteen uusiutuvien polttoaineiden osuutta nostetaan vähintään 40 prosenttiin. Kestävät bio- ja kiertotalouden ratkaisut ovat Suomelle myös merkittävä vientisektori, jolla osallistumme ilmastonmuutoksen torjuntaan. Biotalouden ja cleantech-liiketoiminnan mahdollisuuksia on edistettävä tutkimus- ja innovaatiopolitiikalla. Keskustan eduskuntaryhmä kannustaa hallitusta ohjaamaan yritystukia niin, että ne entistä tehokkaammin johtaisivat kestävän kehityksen innovatiivisiin ratkaisuihin. Arvoisa puhemies! Kestävä talouskasvu luo pohjaa yhdenvertaiselle, tasa-arvoiselle ja osaavalle Suomelle. Palvelujen uudistaminen on toteutettava sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävällä tavalla. Muun muassa sosiaali- ja terveysuudistus mahdollistaa voimavarojen kohdentamisen asiakaslähtöisesti yhä enemmän ennalta ehkäisevään ja vaikuttavaan työhön. Kehittyvillä digitaalisilla palveluilla puolestaan voidaan vahvistaa iäkkäiden toimintakykyä, tukea kotona asumista ja luoda uusia yhteyksiä huolenpidolle. Kestävässä kehityksessä on kyse globaalista ylisukupolvisuudesta. Suomen on jatkettava kehityksen kärjessä niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin.