Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-21 ensi vuoden talousarviota koskien on erittäin hyvä ja perusteltu ja kuvaa hyvin sitä, mikä on Suomen talouden tilanne tällä hetkellä. Talous kasvaa, ja kuten olemme kuulleet noista eri taloustutkimuslaitosten ja pankkien ennusteista ensi vuodelle ja seuraavalle vuodelle ja voin sanoa ihan puhtaalla omallatunnolla, tilanne on aivan toinen kuin se oli esimerkiksi neljä vuotta sitten. Talous kasvaa, ja kuten Erkki Liikanen, Suomen Pankin pääjohtaja, on monessa yhteydessä todennut taloustutkimuslaitosten johtajien kera, parhaillaan kasvu on kaikilla talouden pääalueilla erittäin voimakasta ja investointeja tehdään. Se on tärkeää, että investoinnit ovat lähteneet liikkeelle. Metsäteollisuus on tässä asiassa näyttänyt tietä investoinneille. Tämä Äänekosken monipuolisen sellutehtaan, biotehtaan rakentaminen oli eräänlainen henkinen voitto siinä, että tähänkin maahan vielä investoidaan. Kannattaa panna merkille se, minkä varassa Suomen kansantalous tällä hetkellä edelleen seisoo. Se on hyvin pitkälti metsien tuotteet. Metsätalous ja metsäteollisuus, sieltä se tämän maan kasvu tulee, ja tähän hetkeen sopii erinomaisesti se sanoma, että meidän on pidettävä huoli siitä, että Suomen metsiä pystytään myös tulevaisuudessa hyödyntämään. Olen lievästi järkyttyneenä seurannut keskustelua tästä LULUCF-asetuksesta ja samoin RED II ‑direktiivistä, elikkä uusiutuvan energian kestävyyskriteereistä, joita parhaillaan EU:ssa viilataan loppuasentoon. Olen aivan järkyttyneenä seurannut niitä puheenvuoroja, mitä Suomestakin kuulee, että me emme saisi omia metsiämme hakata, ja samaan aikaan esimerkiksi Ruotsi hakkaa 80 prosenttia metsiensä kasvusta, ja se ei tässä talossa haittaa opposition kansanedustajia, varsinkaan vihreitä, yhtään ollenkaan. Mutta kun Suomessa ollaan noin 65 prosentin tasolla tällä hetkellä ja oltaisiin nostamassa hakkuumäärä noin 80 prosenttiin vuotuisesta kasvusta, se on sitten valtava ongelma. Ilmastopolitiikasta kun puhutaan, niin luulisi nyt hyvänen aika sentään olevan kuitenkin ihan se ja kun naapurukset pääsisivät samalle tasolle ja hoitaisivat metsänsä hyvin. Sitenhän tehdään hyvää ilmastopolitiikkaa, joka vaikuttaisi meidän talousarvioon ja toisi liikkumavaraa kansanta- louteen, ja ennen kaikkea työllisyys paranisi. Tämän lisätalousarvion numeroista käy ilmi, että työllisyys on parantunut. Työllisyysaste on tällä hetkellä 69,7 prosenttia. Päästäänkö 72 prosenttiin tämän vaalikauden aikana, mikä oli tavoite? Se on edelleen mahdollista saavuttaa, mutta se tarkoittaa sitä, että talouskurin on pidettävä. Meidän on pystyttävä antamaan itsestämme ulospäin kuva, että me olemme luotettava yhteistyökumppani kaikille kauppakumppaneille ja kaikille yrityksille ja myös niille ihmisille, jotka työtä tekevät, koska pitkäjänteisyydellä ja uskottavuudella ja luotettavuudella luomme sitä kasvua, joka kantaa sitten pitkälle. Jos talouden kasvun puolella lähdetään hakemaan pikavoittoja tai peräti tekemään lisävelkaa sillä perusteella, että tällä se maailma paranee silmänräpäyksessä, kun otetaan muutama miljardi velkaa ja ruvetaan tekemään joitakin hurjia juttuja... Se ei pidä paikkaansa. Suomi on elvyttänyt, ottanut velkaa yli 100 miljardia euroa jo tähän päivään asti. Ensi vuoden talousarviossa on 3 miljardin euron velanotto edelleen. Sitä kuuluisaa jakovaraa ei kerta kaikkiaan ole. Tämän takia on aivan välttämätöntä, että jatketaan samalla linjalla, ja olen hieman ihmeissäni siitä, että oppositio on puheenvuoroissaan moittinut tätä kilpailukykysopimusta. Lähinnä vasemmistoliiton riveistä on näitä kriittisiä puheenvuoroja tullut, mutta hieman demareistakin siitä on kaikuja kuullut. Se oli kuitenkin työmarkkinajärjestöjen tekemä oma sopimus ja se oli aivan hyvä sellainen. Pitää muistaa — monelta arvostelijalta unohtui se sanoa — että näiden kilpailukykysopimukseen liittyvien leikkausten kompensoiminen verotuksen kautta on jo tehty. Verotusta on kevennetty sillä keinoin, että tutkimuslaitosten puolueettomien tutkimusten mukaan kompensaatio on hieman plussalla, muutaman euron plussalla. Ihan tarkkoja lukuja en muista, mutta noin 3—4 euroa se on plussalla kuitenkin. Elikkä on tehty leikkauksia, jotka on pakko kuitenkin ollut tehdä, että valtiontalous saadaan kuntoon. Se vanha kansanviisaus, että hyvä ja toimiva ja kunnossa oleva valtiontalous on meidän kaikkien paras ystävä, koskee vähäosaisimpia ja kaikkein eniten apua tarvitsevia ihmisiä, sairaita, vanhuksia. Heidänkin kannaltaan vahva julkinen talous on aina paras ystävä. Arvoisa puhemies! Lopuksi vielä: Se, että kun nyt työllisyys on parantunut olennaisesti ja työpaikkoja syntyy ja ennen kaikkea pitkäaikaistyöttömyydessäkin on päästy alle 100 000:n, on aivan valtavan hieno saavutus, koska sen ihmisen kannalta työpaikan saaminen, olkoon se sitten vaikka hieman eri alalta kuin millä hän on tottunut työtä tekemään, on äärimmäisen arvokasta. Se julkisen talouden osa, joka on äärimmäisen tärkeä tavalliselle ihmiselle, on kuntatalous, ja kuntatalous on parantunut viime vuosien aikana hurjaa vauhtia ja on tällä hetkellä reilusti plussalla, kun se viime vaalikaudella oli koko ajan miinuksella, rajusti miinuksella, kun kunnilta leikattiin ihan valtavia summia pois. Näin ollen me kannamme suurta huolta ja vastuuta siitä, että julkinen talous tervehtyy ja myös kuntatalous pysyy kunnossa, ja sitten näiden kasvun hedelmien jakaminen yhä suuremmalle alueelle tähän maahan ja meille kaikille on äärimmäisen tärkeää. Siksi biotalouden harjoittaminen ja työpaikkojen syntyminen metsäpuolelle on äärimmäisen tärkeää, ettemme tästä talosta rakenna esteitä metsien käytölle,