samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Kovasti hymyilyttää se, että tässä lisätalousarviossa on näin vahva painotus osaamiseen ja koulutukseen. Kaikkialta Suomesta kantautuu viestiä siitä, että meillä on pulaa osaavasta työvoimasta, ja sen lisäksi esimerkiksi aikuisten Pisa-tutkimus eli PIAAC-tutkimus kertoo meille sen, että meillä on runsaasti aikuisväestöä, joka on työelämässä ja jolta puuttuu keskeisiä digiaikakauden taitoja. Näihin tarpeisiin hallitus vastaa moninaisesti isolla, noin 60 miljoonan euron osaamisen paketilla jo tänä vuonna. Käyntiin laitetaan muuntokoulutusta, ammatillisen koulutuksen lyhytkestoisia pilotteja, joilla pystytään nopeasti saattelemaan ihmisiä jälleen takaisin työelämään. Vapaa sivistystyö eli meidän arvokkaat, upeat kansalaisopistot pääsevät vahvistumaan sitä kautta, että erityisesti näitä aikuisten digitaitoja pyritään sitä kautta vahvistamaan. Olen kovin iloinen tästä, samoin kuin siitä, että pääsemme pilotoimaan eri puolilla Suomea sitä, miten voidaan toisen asteen oppimateriaalikustannuksia alentaa sen varmistamiseksi, että jokaisella on mahdollisuus opiskella eivätkä kustannukset muodostu esteeksi. Siinähän se oppimateriaalilisä on tietysti vielä se iso, iso ratkaisu. Eli erinomainen, tulevaisuuteen katsova lisätalousarvio, joka ajoittuu juuri oikein eli hetkeen, jolloin Suomessa tarvitaan panostuksia osaamiseen, jotta pystymme tätä työllisyyskehitystä vahvistamaan ja kasvua edelleen ruokkimaan ja viemään eteenpäin. Toivon tietysti kovasti, että tämä arvokas lisätalousarvio saisi eduskunnassa myötämielisen vastaanoton ja pääsisimme käynnistämään nämä koulutukset välittömästi.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-06-06 Eivät ratkaise kaikkia ongelmia, eivät tietenkään, nämä nopean koulutuksen välineet, joista ministeri Grahn-Laasonen tuossa mainitsi. Nämä ovat tietenkin yksi työkalu. Me tiedämme ongelmat, me tiedämme liikkuvuuteen, asumiseen liittyvät ongelmat, mutta yritysvierailuilla, joilla olen käynyt, tulee oikeastaan palautetta siitä, että ei sitä osaavaa työvoimaa tule, mutta on myös semmoista palautetta, että ylipäätään ei kiinnosta jokin ala, jolloin meillä on ongelma sen toimialan sisällä. Olen vedonnut yrityksiin siitä, pitäisikö teidän markkinoida omaa toimialaa. Esimerkkinä vaikkapa metalliala: se ei ole tänä päivänä pelkkää likaisissa haalareissa roikkumista, vaan se on erittäin korkean osaamisen toimintaa, ja tämän markkinoiminen olisi varmaan viisasta. Sitten tämmöinen ajattelu, että meillä on miesten ja naisten töitä: se on vanhanaikaista. Kannustan naisia muun muassa metallialan töihin ja miehiä hoitoalan töihin. — No, totta kai tässä on edustaja Tolppasella oma mielipide, mutta silti kannustan. — Osaajien houkuttelu Suomeen, Talent Boost ‑ohjelma, työlupaprosessien nopeuttaminen ja sitten työttömyyden rakenteen selvitystyö, joka osaltaan varmaan tuo vastauksia, minkälaisia toimenpiteitä meidän pitäisi tehdä osatyökykyisille, minkälaisia toimenpiteitä niille ihmisille, jotka eivät enää avoimille työmarkkinoille pääse. Monta asiaa on liikkeellä. Me emme ratkaise kaikkia Suomen ongelmia, tämäkään hallitus, mutta nämä on käynnistetty, ja uskon, että kun nämä saadaan sujuvasti maaliin, niin me olemme ihan toisenlaisessa tilanteessa. Mutta se iso kysymys on se, minkä edustaja Adlercreutz esitti tässä eli millä me pääsemme 75 prosentin työllisyysasteeseen, ja siitä
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa ministeri Orpo, viittasitte äsken tuohon Talouselämän juttuun, ja se on kai tämmöinen ekonomistikone.fi, jonka pohjalta tämä juttu on tehty Talouselämään. Ymmärsin, että sanoitte, että 50 ekonomistia on sitä mieltä, että
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-06 useammassa puheenvuorossa selvästi esille, työttömyys on vähentynyt. Mutta emme voi luottaa siihen, että nykyinen talouskasvu jatkuu hamaan tappiin asti. Suomen alhaiset syntyvyysluvut, samaan aikaan kun väestö ikääntyy, aiheuttavat isoja haasteita pitkällä aikavälillä. Joidenkin arvioiden mukaan valtionvelka lähtee tästä syystä taas kasvamaan vuonna 25 ja eteenpäin.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 puhemies! Tässä keskusteltiin näistä prosenteista tähän kyseiseen Talouselämän juttuun liittyen, ja otin sen tähän esille: ”Ekonomistien enemmistö näkee kiky-sopimuksen parantaneen Suomen kustannuskilpailukykyä merkittävästi. Väittämän kanssa samaa mieltä tai vahvasti samaa mieltä on 63 prosenttia ekonomisteista. Epävarmoja on 14 ja eri mieltä 8 prosenttia. Kukaan kyselyyn vastanneista ei ole väitteen kanssa vahvasti eri mieltä.” Kysymys oli kustannuskilpailukyvyn parantamisesta. Arvoisa puhemies! Kiitän hallitusta siitä, että koulutukseen on panostettu ja erityisesti muuntokoulutukseen, koska työvoimapula vaivaa nykyisin sellaisia alueita, joilla työvoimapulaa ei pitäisi olla, esimerkiksi Itä-Suomea. Nyt kysyn opetusministeriltä tai työministeriltä: vastaako meidän muuntokoulutus nyt siihen joustavasti, niin että yritykset saisivat koulutettua sitä henkilökuntaa nopeasti ja joustavasti?
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 On totta, että 25 miljoonaa on tullut sadonkorjuuolosuhteista kärsineille viljelijöille tämän lisätalousarvion myötä, ja se on hyvä asia. Siitä kiitos. Mutta kun katsoo esitystä 30.10 elikkä maaseudun kehittämistä, niin pistää silmään se, että siellä on pelkkää viivaa. Maataloudessa pitää ennakoida asioita, ja jos ajatellaan ruuantuotantoa, siinä on kiinni satojatuhansia työpaikkoja. Kysymys kuuluukin:
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 onko Suomen talous vetämässä koko maailmantaloutta ylöspäin. Se muuten tietyllä lailla pitää paikkansa. Suomea katsotaan hyvänä esimerkkinä maailmassa, kuinka meillä pelaavat asiat. Suomeen luotetaan, Suomen talous on kunnossa ja vahvistumassa. Monet hallituksen tavoitteista — jolloinka te oppositiosta pilkkasitte tavoitteitamme — bruttokansantuotteen kasvusta, työllisyyden parantamisesta, valtionvelan taittamisesta, kaikista näistä asioista, ovat toteutumassa hyvää vauhtia. Mitä enempää hallitus voisi toivoa? Siinä suhteessa, arvoisa puhemies, hallitukselle on kyllä annettava täysi tuki sen talouspolitiikassa ja finanssipolitiikassa.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 kansanedustajan huulilla tässä salissa. Silloin oli myös esillä se, että sisäisen turvallisuuden toimijoiden resurssit ovat kuitenkin äärimmäisen niukat. Tänään on ylistetty lisätalousarviota, jossa on varmasti myös hyviä asioita, mutta yhdessä kohdassa, poliisitoimi ja sisäinen turvallisuus laajemminkin, pääluokka 26, on kaksi kolmasosaa lisätalousarvioesityksestä ainoastaan tällaisia palkkauksen tarkistuksia ja yksi kolmasosa on
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 sote-sopan keittäminen on kuin Agatha Christien dekkari ”Kokki kadoksissa”. Onko teillä kokki kadoksissa, hyvä hallitus? Nyt olette antaneet kauhan sinne sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, ja kysyn teiltä, kun muun muassa korjaamme rahoituslakia, onko meillä piikki auki. Arvoisa puhemies! Sotilastapaturmalaki on asia, josta olemme täällä eduskunnassa keskustelleet. Olen tehnyt siitä myös lakialoitteen, ja kysyn teiltä, arvoisa ministeri Orpo: missä vaiheessa tämä Suomen varusmiehiä koskettava laki tällä hetkellä menee, onko sitä tulossa?
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 puhemies! Korostaisin tässä keskustelussa liittyen kilpailukykysopimukseen sitä, että se on sillä tavalla erinomainen asia, että kyettiin sopimalla tekemään ratkaisuja, joissa myöskin palkansaajajärjestöt tulivat vastaan, ja siitä pitää heille antaa täysi kiitos. Konsensussopimusyhteiskunta on ollut suomalaisen yhteiskunnan yksi vahvuus, ja viisi kertaahan pääministeri tämän nosti kanveesista ennen kuin siitä saatiin lopputulos. Mutta niin kuin täällä on kuultu, lopputulos on palkinnut hyvin ja Suomi on nousu-uralla. Väitän, että me olemme niin vahvalla nousu-uralla, kun olen tuolla ammatillisen koulutuksen
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 puhemies! Kyllähän tämän hallituskauden aikana, kun ajattelee, mistä lähdettiin liikkeelle, minkälaisesta talouden tilanteesta, minkälaisesta työttömyyden tilanteesta lähdettiin liikkeelle, ne toimenpiteet, joita hallitus on tehnyt, ansaitsevat kiitosta, ja siinä yhtenä tietysti kilpailukykysopimus, josta kiitoksen ansaitsevat työmarkkinajärjestöt. Niistä lomarahojen leikkauksista on täällä niin monta kertaa väännetty, mutta tämä hallitus ei ole kenenkään lomarahoja leikannut. Katsokaa, kenenkä nimet ovat alla siellä kilpailukykysopimuksessa. Sieltä löytyvät ne, jotka tekivät sen ratkaisun lomarahojen leikkauksesta. Hallitus osoittaa erittäin suurta herkkyyttä ja ajassa elämistä nyt tässäkin lisäbudjetissa, koska nyt lisätään osaavan työvoiman
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Kyllä se tosiasia on se, minkä EK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämies myönsi tuossa taannoisessa haastattelussa, jossa hän totesi, että hallituksen pakottamana tuli tämä kiky-sopimus voimaan lomarahojen leikkauksen osalta. Se on siis työnantajapuolen toteama toteamus tähän asiaan. Mutta minä haluaisin sanoa sen, ministeri Orpo, Tehy-lehti kirjoitti helmikuussa tänä vuonna, että jokaiselta tehyläiseltä sairaanhoitajalta, fysioterapeutilta ja niin edelleen, ahkerilta ihmisiltä, menee 600 euroa vuodessa pois rahaa sen takia, että te päätitte, niin kuin Jyri Häkämies vahvisti, leikata lomarahoja. Pakotitte leikkaamaan lomarahoja. Tämä on 700 miljoonaa euroa vuodessa näiltä ihmisiltä rahaa pois. Pidättekö te itseänne näitten ihmisten edusmiehenä oikealla tavalla?
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-06 Häkämies totesi: ammattiyhdistysliike oli kanveesissa, miksemme hoitaneet loppuun asti. Se tarkoitti sitä, että osoitus oli oikeistopuolueiden hallitusrintamalle, olisi pitänyt vielä enemmän murskata. Mutta ei meidän kannata kiistellä siitä, etteikö se poliittinen paine olisi aiheuttanut sitä, että lomarahoja leikattiin. Nyt olisi vain lohdullista ja hyvä katsoa — kun taloudellinen kehitys on ollut positiivinen — ja meidän pitäisi pystyä näkemään se, että julkisen puolen lomarahoja pitäisi palauttaa.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-06 tämä hallitus ei poista ulkomaisen työvoiman saatavuusharkintaa. Se, mitä sitten joku tuleva hallitus tekee, on sen vastuulla. Täällä edustaja Kari otti aivan oikein sisäisen turvallisuuden esille. Siihen on laitettu aikaisemmin lisärahaa, ja tässä lisätalousarviossa katsotaan nimenomaan rahaa sotilaalliseen kriisinhallintaan: Irakin
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Voin sanoa hyvällä omallatunnolla, että jos sosiaalidemokraatit olisivat olleet hallitusvastuussa, niin pienipalkkaisilta naisilta ei oltaisi viety 400—500:aa euroa kuukaudessa lomarahoja leikkaamalla. Näin se vain on. Ja tässä on myöskin puolueitten ero, se kannattaa muistaa ja todeta. Mutta semmoinen myönteinen asia: on tietysti hyvä, että hallitus nyt laittaa 60 miljoonaa euroa osaavaan työvoimaan täsmäkoulutuksen kautta ja muuten. Muistutan nyt siitä, että se on kuitenkin vain muutama prosentti siitä, mitä koulutuksesta ja osaamisesta on leikattu, mutta on erinomainen asia, että nyt herätään tähän tärkeään kohtaan, työvoiman kohtaantoon. Siitä on tietysti annettava tunnustuskin.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa herra puhemies! Pääministeri Sipilän hallituksen lääkkeet talouskasvun ja työllisyyden edistämiseen ja velaksi elämisen loppumiseen ovat olleet oikeita. Niitä on syytä todistaa ja todentaa vielä kertaalleen täällä eduskunnassakin. Nyt tehtävään lisätalousarvioon tulevat täsmälääkkeet pyrkivät siihen, että tämä kasvu myöskin jatkuisi tästä eteenpäin. Työllisyys jatkuisi edelleen plusmerkkisenä, ja ihmiset saisivat myöskin parempaa sosiaaliturvaa, eli sitä jaettavaa meillä olisi tulevinakin vuosina enemmän. Siksi iloitsen, että täällä on koulutukseen ja työllisyyteen rahoja tulossa. Mutta erityisen tärkeänä pidän sitä, että perusväylänpitoon ja väyläverkoston kehittämiseen on löytynyt myöskin useiden miljoonien eurojen satsaukset, jotka laittavat liikenteeseen sitä kasvua ja kehitystä maakunnissa ja työpaikoilla, yrityksissä. Niihin on taas onneksi varaa.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 tietysti ongelmana on se, että ensin myönnetään rahoja, kuitenkaan laista ei ole vielä tietoa. Tietääkseni Suomessa on vielä olemassa laillisuusperiaate, eli toivottavasti me emme siirry siihen, että säädetään lait sitten, kun jaksetaan. Mutta sitten olisin sanonut vielä tästä tai oikeastaan kysynyt, onko tulossa Kelalle lisärahoitusta. Olen Kansaneläkelaitoksen valtuutettu ja eilen kuulin, että siellä kuitenkin henkilöstötarve jatkuvasti kasvaa. Esimerkiksi aktiivimallista on tullut valtava
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Tämä on aika vakava paikka, kun arvioidaan kilpailukykysopimuksen merkitystä Suomen tulevan kilpailukyvyn kannalta. Jos hallituspuolueet todella ovat sitä mieltä, että tällaiset toimenpiteet, kuten lomarahojen leikkaaminen, työajan pidentäminen, sosiaaliturvamaksujen siirtäminen työnantajilta palkansaajien maksettavaksi, ovat niitä keinoja, joilla suomalaista työelämää ja suomalaista kilpailukykyä parannetaan, niin äänestäjän kannattaa olla aika tarkkana seuraavissa vaaleissa äänestäessään puolueita, koska tästähän on tehtävä johtopäätös, että näin mahtavia keinoja nämä puolueet tulevat myös jatkossa esittämään. Vasemmistoliiton vaihtoehto on toinen. Se on se, että Suomen kilpailukyky pitemmällä aikavälillä ja myöskin kestävyysvajeen haasteet hoidetaan sillä, että me satsaamme laadukkaaseen työelämään, laadukkaisiin tuotteisiin, tutkimukseen, koulutukseen ja osaamiseen ja sitä kautta tulevaan kokonaisvaltaiseen kilpailukykyyn. Ei alipalkkauksen, työajan pidennyksen kautta eikä palkansaajia nöyryyttämällä suomalaista kilpailukykyä pitemmän päälle paranneta.
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa herra puhemies! Kyllähän tuo opposition kritiikki on siinä mielessä epärehellistä, kun se kohdistuu hallituspuolueisiin näiden lomarahojen osalta, koska eivät hallituspuolueet ole tehneet mitään sopimusta. Sopimusoikeudessa sopimuksen tekevät ne, joiden nimi on alla. Katsokaa kilpailukykysopimuksesta, keiden nimet ovat alla, ja jos on aihetta kritiikkiin, osoittakaa se kritiikki niille tahoille, jotka ovat sen sopimuksen tehneet, mahdollisesti poliittisiinkin ryhmiin, jotka ammattijärjestöjen vaaleissa ovat pärjänneet ja hallitsevat siellä neuvotteluilmapiiriä. Siellä ei ole hallituspuolueiden nimiä alla. Mutta vielä tästä vastuullisesta talouspolitiikasta haluan nostaa huomion. Valtiovarainministeri Orpo tekee erittäin hyvää työtä talouspolitiikassa. Se nähdään muun muassa siinä, että nyt tämän lisätalousarvion myötä valtion nettolainanotto vähenee 1,3 miljardia euroa. Se on suuri summa. Tulevaisuuden
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 ja tällä kaudella näitä muutoksia saatiin. Kyllä kiky-sopimuksella on siihen merkittävä vaikutus. Tuossa jo aikaisemmin kerrottiinkin, ketkä tästä sopimuksesta ovat vastanneet ja keinoista ovat linjanneet. Ja on vielä kerta kaikkiaan oikaistava, että ainakin pääministeri Sipilän suulla on todettu, että hänen toiveensa oli nimenomaan työajan pidentäminen, ei missään nimessä lomarahojen leikkaus. Tästä ovat työmarkkinanjärjestöt itse päättäneet.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Haluan toistaa ministeri Orpolle kysymyksen siitä, aiotteko kunnioittaa tätä perustuslakivaliokunnan kahteen kertaan ilmaisemaa kantaa, että pilotit pysäytetään, nämä rahat poistetaan tästä lisätalousarviosta ja edellinen oikeudeton rahanjako peruutetaan. Tämä on nyt oikeastaan kuitenkin tämän istunnon tärkein ja painavin kysymys demokratian kannalta. Ja pakko myöntää, että kuulosti tuolta ministeriaitiosta, että ei kovin vakavasti oteta perustuslakivaliokunnan kantaa, jos ei se satu itseä miellyttämään. Sanon, että tältä se kuulosti. Voitte oikaista tämän näkemyksen ennen kaikkea toimimalla sen mukaisesti — ettekä niin, että kun perustuslakivaliokunta toteaa, että nämä pilotit ovat jo osa toimeenpanoa,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa herra puhemies! Näin ensikertalaisena haluan osallistua tähän keskusteluun myös ja muistuttaa, että keskustelemme lisätalousarviosta 2018 ja siinä mielessä työllisyyteen kohdistuvat tunnusluvut ja paraneminen ovat ainakin itsestäni erittäin mieluisaa luettavaa. Samoin väyläinvestointeihin panostaminen on auttanut monessa maakunnassa. Se näkyy tuolla liikenteessä liikkuville. Täällä on myös siteerattu ylöjärveläistä orkesteria. Haluan myös itse
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 herra puhemies! Mielestäni tämä lisäbudjetti muun muassa verotulolisäyksineen todistaa siitä, miten hallituksen talouspolitiikka ja valtiovarainministeri Petteri Orpon työ kantavat positiivista hedelmää. Kun täällä on palattu kiky-sopimukseen, niin on tämä aika kummallista, että silloin kun tuo kilpailukykysopimus tehtiin, eduskunnassa kaikki muut paitsi vasemmistoliitto liputtivat tuon sopimuksen puolesta. Muun muassa sosiaalidemokraatit ja vihreät ilmoittivat — vihreät vielä kysyttäessä näin ilmoittivat, koska he yrittivät antaa kahdenlaista viestiä — että kyllä he ovat tämän kiky-sopimuksen kannalla.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 nimenomaan hallituksen vaatimuksesta nämä kiky-sopimuksen lomarahaleikkaukset tehtiin. Niin kuin täällä aikaisemmin totesin — edustaja Zyskowicz ei ollut täällä salissa silloin — SDP ei ole koskaan kannattanut pienituloisilta, erityisesti naisvaltaisilta aloilta julkisella sektorilla lomarahaleikkausta. Se on tehty painostuksen alla, hallituksen painostuksen alla, niin kuin EK:n Häkämies on 2.10.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-06-06 koulutuspaketille tässä lisätalousarviossa. Eli 60 miljoonaa euroa osaavan työvoiman saatavuuteen ja hyvin kohdennettuna, koska Suomi todella kärsii nyt osaajapulasta ja siihen pystymme näillä hyvinkin joustavasti ja nopeasti tuomaan ratkaisuja. Se, mikä tässä keskustelussa ehkä sävyltään hivenen yllättää, on se, että kuin aika pitkälti mennään näillä menneisyyden asioilla, kun voitaisiin samanaikaisesti olla keskustelemassa siitä, miten huolehditaan kasvun jatkumisesta, osaavan työvoiman saatavuudesta, tulevaisuuden rakentamisesta. Jollain tavalla hiukan ihmetyttääkin se sävy, miten on jääty ikään kuin jumiin keskustelemaan siitä, oliko nyt kenen ansiota ja miten tämä meni, kun hallituksen tulokset selkeästi osoittavat sen, että talous on saatu kasvamaan
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-06-06 Vierailin pari kolme viikkoa sitten Tehyn hallituksessa, ja kävimme erittäin hyvää ja rakentavaa keskustelua. Katsoimme siellä aika paljon eteenpäin, ja täällä katsotaan aika tukevasti taaksepäin, ja minusta se ei ole kovin hyvää politiikkaa. Tulee katsoa eteenpäin. Oleellista on katsoa isoa kuvaa. Niin kuin täällä on hienosti kerrottu salista: talous kasvaa, työllisyys paranee. Kun työllisyys paranee, niin yhä useampi ihminen pääsee pois työttömyydestä ja köyhyydestä ja hänellä hyvän elämän edellytykset paranevat. Se on se iso kuva, mikä on tapahtunut tämän hallituskauden aikana. Saamme kiittää siitä ihan varmasti maailmantaloutta ja euroalueen kasvua, mutta omilla toimillamme on ollut kiistatonta merkitystä. 48 prosenttia näistä 40 ekonomistista sanoi, että kiky-sopimus on selvästi tukenut talouskasvua. Siis 48 prosenttia sanoi näin. 13 prosenttia sanoi, että on eri mieltä. Ekonomisteihin täällä on vedottu niin monet kerrat, niin eikö se nyt kelpaa? Tämä on hyvä viesti. Näistä piloteista nyt vielä kerran. Toivoisin, edustaja Harakka, että ette tulkitse minua, sano sellaista, mitä en ole sanonut. PeVin lausunto pitää ottaa vakavasti ja meidän tehtävämme on tehdä se laki sellaiseksi, että se on PeVin lausunnon ja ponsien mukainen. Lisäksi olen kertonut, että pilotit eivät ole käynnistyneet eikä yhtään rahaa mene minnekään, ennen kuin lait ovat voimassa. Minusta tämä on aika selkeää. Ja silloin kun sitä lainsäädäntöä viimeistellään, pitää ottaa huomioon se perustuslakivaliokunnan lausunto. Tämä on selvä asia. Sitten muutamia yksityiskohtia nopeasti, puhemies. maatalous, suomalainen elintarviketuotanto: tässä lisätalousarviossa energiatukea 25 miljoonaa ja maaseudun kehittämisrahastoon, sen pääomittamiseen, 10 miljoonaa, tärkeitä tukia suomalaiselle ruuantuotannolle vaikean kannattavuustilanteen keskellä. Lisäksi edustaja Kari kysyi sinnikkäänä poliisin edunvalvojana poliisin ja sisäisen turvallisuuden rahoista. Tässä lisätalousarviossa osoitetaan noin 4,5 miljoonaa euroa jälleen, taas sisäiseen turvallisuuteen. Me olemme lisänneet kymmeniä miljoonia vaikean turvallisuustilanteen takia tällä hallituskaudella poliisille, suojelupoliisille, Rajavartiolaitokselle. Nämä ovat olleet välttämättömiä panostuksia, mutta mielestäni erittäin tarpeellisia.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Ettei jää epäselvyyttä, ministeri Orpo: sosiaalidemokraatit ja minä henkilökohtaisesti olemme kovin tyytyväisiä siitä, että talous kasvaa ja työllisyys vahvistuu. Siitä ei ole puhetta sanaakaan, etteikö tämä olisi erinomainen asia, että näin tapahtuu. ministeri Orpo, tästä syystä tuntuu entistäkin pahemmalta ja väärältä se, että tänäkin kesänä ne Tehyn aktiiviset henkilöt, sairaanhoitajat, fysiatrit, poliisit, palomiehet ja niin edelleen, julkisen sektorin ahkerat työntekijät, menettävät lomarahansa.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 Puhemies! Edustaja Satonen täällä aikaisemmin kuulutti sitä, täytyisikö meidän enemmän kuunnella näitä ay-pomoja ja heidän viestejään. Ehkä kannattaisi, saavathan he muun muassa, kun katsoo tätä Kojamon tilannetta, valtavia hallituspalkkioita, ja ne tulevat nousemaan Kojamonkin Aallolla 24 000:sta 60 000:een, niin että kuunnella — entinen yleishyödyllinen yhteisö VVO, nykyinen yleishyödytön yhteisö. Totta kai ammattiyhdistysliikkeet tulevat tässä listautumisessa saamaan myöskin 300 miljoonaa samalla, niin että kyllä täytyy jossain kohtaa hymyilyttää. Kaiken kaikkiaan haluaisin vielä nostaa tämän osaavan työvoiman saamisen Suomeen
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 herra puhemies! Olen itse ehdottomasti sitä mieltä, että kannattaa katsoa tulevaisuuteen. Tulevaisuudessakin on paljon tehtävää, siitä kertovat muun muassa kasvaneet valtiontalouden riskit. Meidän velka on lähes kaksinkertaistunut 10 vuodessa, ja valtion epäsuorat vastuut ovat myös kasvaneet nopeasti. Myös muita piileviä vastuita on runsaasti. Mutta kikyyn täytyy sen verran palata kuitenkin, että olemme toimineet täysin samalla tavalla niin kokoomuksessa kuin sosiaalidemokraattienkin ryhmässä eli olemme hyväksyneet sen ison kokonaisuuden. Lukuisia kertoja esimerkiksi vieressäni äsken istunut edustaja Zyskowicz toi esille, että hän olisi toiminut lomarahojen suhteen toisella tavalla, mutta se oli siinä kokonaisuudessa, minkä työntekijät ja työnantajat hyväksyivät, tekivät, allekirjoittivat,
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Kyllähän me oppositiosta muistutamme menneestä. Me muistutamme siitä, että tämä 60 miljoonaa osaamiseen on murusia sen rinnalla, mitä hallitus on aikaisempien vuosien aikana leikannut opetuksesta ja osaamisesta. Kyllä me muistutamme näistä menneistä asioista, vaikka pitääkin katsoa eteenpäin. onneksi täällä ei valtiovarainvaliokunnan ennakoivassa kuulemisessa nyt sentään laitettu tätä Finnveran rahaston ennenaikaista maksamista hallituksen aktiivisen finanssipolitiikan ansioksi. Minusta oli oikein rehellistä, että ministeri Orpo tässä esittelypuheenvuorossaan totesi, että vaikka se nyt tänä vuonna
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 puhemies! Todellakin tulevaisuuden ennustaminen on aina vaikeaa, mutta tämän kiky-sopimuksen, josta mielestäni kyllä eduskunnan ei kovin paljon enää kannattaisi väitellä, miksi se on tehty ja kuka sen on tehnyt ja näin edelleen, ansiot ovat kuitenkin kiistattomia. Totta kai se on vaikuttanut työntekijöiden asemaan, ja se on näkynyt hyvin konkreettisesti esimerkiksi sairaanhoitopiireissä miljoonaluokan muodossa tuloksenteon kautta. Näin ollen on pystytty toimimaan niin, että myös henkilöstöä on pystytty pitämään paremmin töissä. Ei ole tarvinnut tehdä henkilöstön vähentämistä. Tämä on ollut tuon kiky-sopimuksen yksi vaikutus hyvin konkreettisesti. Tässä mielessä kyllä, kun tätä mietitään, se kilpailukyky lähtee käytännössä hyvin pienistä asioista,
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 se, että hallituspuolueiden kansanedustajat ottavat ikään kuin kaiken kiitoksen ja kunnian näistä kiky-asioista vastaan mutta eivät sitä osoittavaa sormea silloin, kun puhutaan vaikkapa lomarahaleikkauksista, naispalkkaisten alojen ylikävelystä ja niin poispäin, niin että älkää ihan niin paljon ottako kunniaa, jos ette ota myös moitteita vastaan. Mutta puheenvuoroni ydin ei ollut se, puheenvuoroni ydin oli vastata valtiovarainministerille, joka ehti jo lähteä pois. Kun 2015 hallitus aloitti, muistaakseni silloin olivat myös perussuomalaiset hallituspuolueena, silloin esitettiin hallituksen esityksenä talousarviosta leikattavaksi harmaan talouden tutkimisen määrärahoista, poliisin määrärahoista. Silloin sanottiin, että kun talous vähän sukeltaa, niin pitää tehdä nämä leikkaukset. Nyt kun talous nousee, myös harmaa talous nousee. Miksi harmaan talouden tutkinnan määrärahoja ei nyt lisätä, kun niihin olisi tarvetta?
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-06 lisätalousarviossa on lisätty hyvin pieni summa, pari miljoonaa euroa, siihen, että suomen ja ruotsin kielen koulutusta vapaan sivistystyön oppilaitoksissa voidaan lisätä. Erityisesti, kun meillä tuli tämä lakiuudistus, jossa perusopetuksen oppimäärän voi suorittaa myöskin myöskin aikuinen ihminen, haluaisin vain ihan kaikille kollegoille sanoa, että se on ollut valtavan hyvä tapa. Maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat, jotka ovat osallistuneet näihin koulutuksiin, ovat samalla saaneet suomalaisen peruskoulun päättötodistuksen ja pystyneet hakemaan sillä jatko-opintoihin ja oppineet myöskin kielitaidon — väittäisin, että jopa paremmin kuin näillä erilaisilla kurssituksilla, mitä
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 Tämä edustaja Karin nostama asia on toki aiheellinen siinä mielessä, että tällaiset toimenpiteet täytyisi ottaa uudelleen käyttöön kuin harmaan talouden torjunta ja niiden määrärahojen tarkistaminen. Tämän varmasti otamme yhdessä mekin esille jaostossa, jossa molemmat istumme. Mutta, arvoisa puhemies, asia koskee tätä, että Suomessa on tämä EU:n maksama osuus turvapaikanhakijoiden tänne tulosta johtuvaan sisäisen turvallisuuden ja maahanmuuton hallintaan vain 3,68 miljoonaa euroa
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Kyllä me tässä kilpailukykysopimusasiassa tiedämme, mistä kaikki alkoi. Se alkoi siitä, kun hallitus hyppäsi heti alusta asti Elinkeinoelämän keskusliiton pukukoppiin niin, että kopisi. Silloin alkoivat sitten uhkailut näillä pakkolaeilla. Minä tässä katselen, että silloin olisi ollut hallitus valmis tarjoamaan loppiaista ja helatorstaita palkattomiksi, sairausloman palkkaa olisi leikattu, olisi muuten lyhennetty vuosilomaoikeutta, mikä myös erityisesti julkisen sektorin työntekijöitä olisi koskenut, sitten siellä on tämä lomarahaleikkauskin listalla. Tässä oli hallituksen tarjotin. Tässä oli hallituksen tarjotin, ja nämä hallitus olisi tehnyt. Hallitus uhkasi pakkolaeilla, minkä seurauksena kilpailukykysopimus syntyi tässä muodossaan. Voi sanoa, puhemies, tämän johtopäätöksenä, että kokoomus leikkasi sairaanhoitajien, opettajien, poliisien lomarahat käytännössä. Se, mistä olen oikeasti todella huolissani, on se, että tuntuu siltä, että teidän mielestänne tämä on yhdentekevää, sillä ei ole väliä. Te vain julistatte, kuinka hienoa on kilpailukykysopimus...
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Itse pitkään virkamiehenä ja tuomioistuinlaitoksessakin työskennelleenä pidän hyvin valitettavana sitä, että heillä työt kasvavat mutta resurssit eivät koskaan. Esitinkin välihuudon, kun sisäiseen turvallisuuteen tulee rahaa ja hallinto-oikeuksiinkin on tullut tämän turvapaikkaprosessin myötä lisää rahaa mutta yleisiin tuomioistuimiin ei tule koskaan, tulee vain lisää velvoitteita ja siellä on tämä lomarahaleikkaus. Tiedän hyvin paljon ihmisiä, jotka ovat todella väsyneitä sen pitkän päivänsä kanssa. Mutta olen iloinen siitä, että ministeri Orpo nyt lupasi, että perustuslakivaliokunnan lausuntoa noudatetaan. Pilotointien osalta viime kesänä sitä ei luettu tarkkaan. En saanut mitään vastausta siihen Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna,
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 kiky-sopimuksen ovat tehneet työmarkkinajärjestöt. Ei mikään puolue eduskunnassa ole sitä tehnyt, eikä hallitus. Mutta aivan niin kuin opetusministeri Grahn-Laasonen sanoi ja edustaja Essayahkin, kyllä meidän pitäisi pikkuisen keskustella siitä, miten me pystymme tätä talouskasvua, positiivista kehitystä jatkamaan tässä maassa. Tässä yhteydessä sitäkin sitäkin työllisyystavoitetta, joka hallituksen tavoitteista nyt täyttyy, 72 prosenttia, hyvin todennäköisesti, meidän täytyy kyllä siirtää eteenpäin 75—76 prosenttiin — työllisyystavoite, joka vastaisi muita Pohjoismaita.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 todennut tähän kilpailukykysopimukseen oikeastaan hyvin samalla tavalla kuin edustaja Kari, että on siinä mielessä hassua, että hallitus sanoo, että sen omin toimin työllisyys on parantunut, ja sitten samaan aikaan se sanoo, että sillä ei ole osuutta kilpailukykysopimuksen ikäviin asioihin. Mutta tosiasia on se, että meillä oli olemassa hallituksen esitys, joka oli lausuntokierroksella ja jossa muun muassa olisi heikennetty huomattavasti sairausajan palkkaa. Sairausajalle olisi tuotu karenssipäivä, joka olisi vienyt korvauksen kokonaan, ja sen lisäksi sen jälkeistä korvausta olisi alennettu huomattavasti, loppiaisen ja helatorstain työaikaa olisi pidennetty ja vuosilomien enimmäispituutta ja lomarahojen enimmäismäärää olisi rajoitettu
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa herra puhemies! Tässä lisätalousarviossa on hyviäkin asioita. Muun muassa sähköautojen latauspisteiden tuki asuinrakennuksille on erittäin hyvä asia, ja perussuomalaiset ovat olleet sitä ajamassa. Olen itse tehnyt muun muassa lakialoitteen liittyen sähköautoiluun. Toinen tärkeä asia, minkä haluan nostaa tässä esille, minkä eteen perussuomalaiset ovat myös tehneet kovasti toimia, liittyy syöpäkeskusten toiminnan perustamiseen ja genomikeskukseen. On erittäin hieno asia, että tämä asia on nyt kunnossa. Kannan kuitenkin huolta siitä, kun nyt täällä momentissa esitetään, että tätä määrärahaa saa käyttää lääkekehityskeskuksen perustamisen valmistelusta aiheutuvien menojen maksamiseen. Toivon kuitenkin, että syöpäkeskuksella säilyvät myös resurssit toimia, koska Suomessa tehdään uraauurtavaa, ennenkuulumatonta, hienoa tutkimustyötä asioiden eteen. Kannustan kaikkia osallistumaan myös henkilökohtaisesti erilaisiin keräyksiin liittyen syövän tutkimukseen muun muassa Syöpäsäätiölle.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 erittäin iso syy, ja se on se, että tällä maalla on varaa jättää ammattitaitoinen työvoima työvoiman ulkopuolelle, ja sen tekevät tämän maan kannustinloukut. Meillä on liki puoli miljoonaa ihmistä ulosotossa, ja näistä ihmisistä läheskään kaikki eivät voi ottaa työtä vastaan, koska perhe ei sen jälkeen elä. Ulosottoasiaa on uudistettava tässä maassa, ja se auttaa myöskin tähän asiaan. Toinen on sitten se, kun kun täällä on sanottu moneen kertaan, kuinka paljon meillä on työllisyys parantunut nytten. Kai tarkoitetaan lähinnä sitä, kuinka paljon ihmisiä on lähtenyt pois kortistosta? Sieltähän ihmisiä on lähtenyt pois. 5 000 lähti eläkkeelle, ja aika iso osa on lähtenyt yksityisiin työnvälitysfirmoihin, joihin he saavat sopimuksen saman tien, kun menevät sisälle, mutta tuo sopimus on nollatyösopimus.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa rouva puhemies! Tätä lisätalousarviota voisi kuvata hyväksi ja tasapainoiseksi esitykseksi, joka ottaa huomioon Suomen talouden lyhyen ja pidemmän aikavälin haasteet. Lyhyellä tähtäimellä isoin haaste on nykyisen talouskasvun ylläpito, ja siinä erityisesti osaavan työvoiman saanti on kynnyskysymyksiä. Siksi on hyvä, että tässä lisätalousarviossa esitetään 60 miljoonan euron lisäpanostusta juuri tämän ongelman lievittämiseen. Pidemmän ajan haasteista merkittävin on puolestaan edelleen julkisen talouden kestävyys 2020- ja 2030-luvuilla, kun väestön ikääntymisestä johtuvat menopaineet realisoituvat. Paras keino kohdata tämä todellisuus on vakaan ja tiukankin talouspolitiikan harjoittaminen, ja siinä tämä lisätalousarvio onnistuu hyvin. Talouskasvusta huolimatta me velkaannumme edelleen miljarditahdilla, ja tässä tilanteessa menojen merkittävä lisääminen ja kehyssäännön rikkominen olisi huonoa talouspolitiikkaa. Menojen voimakas lisääminen ylikuumentaisi taloutta ja lisäisi valtion velkaantumista sekä kasvattaisi kestävyysvajetta. Arvoisa puhemies! Vaalivaihteelle heittäytynyttä oppositiota tämä ei tietysti haittaa, vaan puheiden sivulauseissa luvataan miljardilisäyksiä milloin mihinkin hyvään kohteeseen. Tätä vastuutonta hyvinvointisosialismia, kuten maanantain Kauppalehden kolumnisti Jarkko Vesikansa totesi, on harjoittanut erityisesti SDP. Samalla ne, jotka hyvinvointiyhteiskuntaa eniten rahoittavat, yrittäjät ja keskituloiset, ovat vaalipuheista unohtuneet, tai pahimmillaan heihin suhtaudutaan pohjattomana rahastona, josta yhteiseen hyvään voidaan kaivaa pohjattomasti varoja. Monet nuoret ja korkeasti koulutetut aikuiset ovat jo nyt muuttaneet ulkomaille paremman uran mutta myös paremman ansiotulon perässä. Arvoisa puhemies! Yksittäisistä määrärahalisäyksistä hallitus ja erityisesti ministeri Mykkänen ansaitsevat kiitokset nopeasta reagoinnista Keksi-Suomen poliisin toiminnan turvaamiseksi. Täällä salissa varsinkin SDP:n toimesta kyseltiin sisäisen turvallisuuden perään. Sisäilmaongelmat Jyväskylän poliisivankilassa ovat vakavat, ja tällä määrärahalla saadaan nyt helpotusta poliisin normaalin arjen pyörittämiseen vaikeassa tilanteessa. Tämä ainakin lisää sisäistä turvallisuutta Keski-Suomessa. Toki toivottavasti kyseessä on vain tilapäisratkaisu. Pidemmän päälle on kuitenkin selvää, että kasvava Jyväskylä tarvitsee tulevaisuudessa uuden ja terveen poliisitalon.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 vuoden 2017 satovahinkokorvaukset, jotka maksetaan energiaveron alennuksina. Kysymyshän oli hyvin kosteasta vuodesta, ja korjuu- ja kuivatuskustannukset muodostuivat poikkeuksellisen korkeiksi, ja siksi valittiin tällainen tapa korvata. Se osuu suhteellisen hyvin, koska valtaosa viljelijöistä käyttää kevyttä polttoöljyä, kaikki käyttävät työkoneissa ja traktoreissa ja leikkuupuimureissa ja ehdoton valtaosa myöskin viljan kuivatuksessa. Kaiken kaikkiaan tämä korvaussumma, 25 miljoonaa euroa, vaikka se ei ole suuren suuri, vastaa suurin piirtein niitä summia, joita aikanaan voimassa olevan satovahinkokorvausjärjestelmän mukaan maksettiin. Ne jäivät aika vaatimattomiksi silloin. Tämä nyt on minusta siinä mielessä fiksua, että tämä on yleiskorvauksen luonteinen ja ottaa huomioon tuollaisena vuonna kuin oli vuosi 2017 koko viljelijäkunnan vaikeudet. Viljelijät tietysti odottavat, koko rahastokautena 2015—2020 noudatettaisiin niitä periaatteita, jotka rahastokauden alussa hyväksyttiin. Tähän vuoteen asti on menty aivan niin kuin kirjoitettu on, mutta tänä vuonnahan luonnonhaittakorvausta leikataan tuollainen runsaat 20 miljoonaa euroa, mikä on lähes se summa, mikä nyt maksetaan toisaalla energiaveron alennuksina, eli mitään erityisiä verosuunnitteluongelmia viljelijöille tässä ei ole missään mielessä odotettavissa. Tietysti on irvokasta edes puhua verosuunnittelusta, kun tuo 25 miljoonaa euroa on nimenomaan vahinkojen korvaamiseen tarkoitettu summa. Ensi vuodelle hallitus on ilmoittanut peruvansa tuon vuoden 2015 vaikeissa olosuhteissa — silloinhan talous oli matalalla — sovitun luonnonhaittakorvauksen leikkauksen. Sekin olisi ollut runsaat 20 miljoonaa euroa vuodessa, ensi vuonna, mutta se on sovittu poistettavaksi, ja rahoja odotetaan sitten vuoden 2019 talousarvioon syksyllä. Sitten vuosi 2020, joka on rahastokauden viimeinen vuosi, sehän on tulevan hallituksen murheena, mutta sitäkin olisi jo ennakoitava. Siihenkin kirjoitettu luonnonhaittakorvauksen leikkaus 20 miljoonaa euroa olisi tietysti peruutettava. Lisäksi ongelma on ympäristökorvaus. Se on iso ongelma, sillä vuonna 2015 noita ympäristökorvauksia viljelijät hakivat odotettua enemmän. Lisäksi vuoden 2015 kehyksistä, jotka siis koskivat uutta rahastokautta, maksettiin vielä vuoden 2014 menoja, joten sekin vaikuttaa tuon ympäristökorvauksen rahoituksen riittävyyteen, johon uhkaa tulla vuonna 2020 ainakin 100 miljoonan euron aukko. Siihen pitäisi kiinnittää huomiota nyt täällä eduskunnassa käsiteltävänä olevassa julkisen talouden suunnitelmassa, josta valtiovarainvaliokunta kohta tekee mietintönsä. Tuo ongelma ympäristökorvauksissa johtuu siitä, että nuo toimenpiteet, joita viljelijöillä oli oikeus valita, olivat kiinnostavampia kuin kuin osattiin odottaa. Rahaa on kulunut yllättävän paljon sellaisiin toimenpiteisiin ympäristökorvauksissa kuin suojavyöhykkeisiin, saneerauskasveihin, kerääjäkasveihin ja hiukan odotettua enemmän myöskin talviaikaiseen kasvipeitteisyyteen. Näitä toimenpiteitä viljelijöillä oli kuitenkin oikeus valita. On ehdottoman tärkeää, että myös rahastokauden viimeisenä vuonna
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-06 4,64 miljoonaa euroa. Tämä rahoitus on erittäin tärkeää, koska näin samalla Joensuun ratapihan remontti nytkähtää eteenpäin. Tässä remontissa ratapihan ylittävä silta puretaan pois ja tilalle rakennetaan kokonaan uusi silta. Tällä hetkellä sillan ali menee yksi raide, jatkossa seitsemän. Syynä tähän on, että ratapihaa levennetään etelään päin noin 300 metrin verran. Samassa yhteydessä on tarkoitus rakentaa jalankulun ja pyöräilyn alikulkuyhteys Tapionkadun päästä Lillukkatielle. Kuhasalontien remontti on ensimmäinen pala Joensuun ratapihan massiiviseen uudistamiseen.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 Uusikaupunki, Rauma, Pietarsaari, vähän Loimaallakin on tällaista vientitoimintaa. Voidaankin puhua, että Suomen vienti ei ole täällä Helsingissä. Täällä on todella yksi venäläisten telakka, mutta onkohan siellä yhtään tilausta tällä hetkellä? Toivottavasti on.
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Monta kertaa, kun tätä salikeskustelua kuuntelee, ei tahdo uskoa todeksi niitä raportteja, joissa — esimerkiksi YK:n mukaan — Suomi on rankattu maailman onnellisimmaksi maaksi. Kun maailmantaloudessa jatkuu hyvä vire ja kun suomalaisten yritysten ja elinkeinoelämän kilpailukyky on parantunut, olemme pystyneet valtaamaan lisää markkinoita, ja tämä on mahdollistanut sen talouskasvun, joka tässä lisäbudjetissakin todetaan. Se, että tämä jatkossa olisi mahdollista, edellyttää, että Suomessa jatkossakin kyetään tekemään rakenteellisia uudistuksia, ollaan ketteriä ja pystytään huolehtimaan siitä, että tuottavuus paranee ja työllisyysaste nousee. Se kaikki mahdollistaa sen, että Suomi jatkossakin voi olla maailman onnellisin maa ja että suomalaiset jatkossakin voivat löytää työtä Suomesta. Se edellyttää tämänkaltaisia panostuksia, joita tässä lisäbudjetissa on. Tämä on hyvä jatko sille uskottavuuden kasvulle, että tänne kannattaa investoida ja täällä kannattaa jatkossakin yrittää. — Kiitoksia.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa rouva puhemies! Esityksessä ehdotetaan kumottavaksi lainajyvästöistä ja siemenrahastoista annettu laki. Esityksen myötä lainajyvästöt ja siemenrahastot lakkautettaisiin, koska ne eivät enää nykyisin toimi kyseisten lakien mukaisessa tarkoituksessa. Tämä ei ole ollenkaan ihme, koska lainajyvästö- ja siemenrahastojärjestelmä on peräisin Ruotsin vallan ajalta. Lainajyvästön tarkoitus on ollut erinomainen. Eli tarkoituksena on ollut hankkia, säilyttää ja antaa velaksi siemen- tai syömäviljaa tai molempia. Siemenrahaston tarkoitus on ollut vähintäänkin yhtä hyvä, eli tarkoituksena on ollut antaa etupäässä kadon aiheuttaman pulan vallitessa rahavaroja velaksi siemenviljan hankintaa varten. Lainajyvästöt ja siemenrahastot ovat kuitenkin nykyoloissa menettäneet lain tarkoittaman merkityksensä. Viime vuosina tehtyjen selvitysten mukaan on olemassa vielä seitsemän lainajyvästöä tai siemenrahastoa. Lakkautettavien lainajyvästöjen ja siemenrahastojen tulee kahden vuoden kuluessa lain voimaantulosta tehdä selvitys niiden omaisuudesta, veroista ja varoista sekä luovuttaa omaisuus ja varat velkojen maksamisen jälkeen maataloutta edistävään toimintaan ja ilmoittaa toimenpiteiden suorittamisesta maa- ja metsätalousministeriölle. Jos toimenpiteitä ei toteuteta säädetyssä määräajassa, siirtyvät lainajyvästöjen ja siemenrahastojen omaisuus, varat ja velat kunnalle tai manttaalikunnalle. Kunnan ja manttaalikunnan tulee tämän jälkeen käyttää omaisuus ja varat maataloutta edistävään toimintaan alueellaan. Esityksellä ei arvioida olevan merkittäviä taloudellisia vaikutuksia eikä vaikutuksia viranomaisten toimintaan. Mielestäni tämä on hyvä ja tarpeellinen esitys, koska lakien kumoaminen poistaa samalla tarpeetonta sääntelyä.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-01 rouva puhemies! On erinomainen asia, että tarkastusvaliokunta otti esiin myös valtionyhtiöiden ylimmän johdon palkitsemisasiat ja erikseen myös tämän Finnairin tapauksen. Mielestäni keskustelu Finnairin pääjohtajan lisäeläkkeestä on ollut vähän väärillä raiteilla, kun on keskusteltu, että eikö Finnairin tulos ja myös osakekurssi ole kehittynyt niin hienosti, että on paikallaan, että siitä palkitaan myös toimitusjohtajaa aivan erikseen. Tästähän ei ole kyse. Finnairin tulos ja kurssikehitys on ollut huikeaa. Johtuuko se kaikki nykyisen johdon toimista? Ei tietystikään, mutta se on ollut huikeaa, ja siitä on seurannut myös johdolle, jonka palkitseminen on osin ollut kiinni osakkeissa, asianmukaista korvausta. Keskustelun olisi pitänyt keskittyä kahteen asiaan. Ensinnäkin, tuskin oli kiky-sopimuksesta muste kuivunut, kun seuraavassa kuussa Finnairin hallitus mietti, miten tätä miljoonaa euroa vuodessa tienaavaa miestä erikseen palkitaan. Ja toiseksi, kun tiedettiin, että omistaja ei kannata lisäeläkkeiden käyttämistä palkitsemiseen, niin siitä huolimatta Finnairin hallitus päätti vastoin enemmistöomistajan kantaa käyttää niitä. Eli johtopäätös on se, että Finnairiin on saatava semmoinen hallitus, joka kunnioittaa omistajan
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-01 Arvoisa puhemies! Tässä tarkastusvaliokunnan mietinnössä on paljon keskeisiä kysymyksiä, mutta nostan esille EU-politiikkaan liittyvän ponnen. Vaadimme, että hallitus vahvistaa ja selkeyttää tavoitteen asettelua euroalueen tulevaisuudesta ja selkeyttää kokonaiskuvan antamista eduskunnalle. Tämä on tässä hetkessä erityisen tärkeää siksikin, että Suomi on EU:n puheenjohtajamaa vuonna 2019. Me tarvitsemme selkeät tavoitteet EU:n uudistamiselle ja tavoitteet sille, mitkä ovat Suomen keskeiset kysymykset, mitä johdamme puheenjohtajakautemme aikana.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-01 puhemies! Tämä kertomus osuu päivään, jolloin myöskin julkistettiin valiokunnan mietintö eduskunnan valvonta- ja budjettivallasta, sehän tietysti liittyy tähän tarkastuskertomukseen hyvin oleellisesti. On tärkeää, että budjettivalta toimii, vaikka se on kaventunut, ja että sitten sen päätöksenteon legitimiteetin tulee vahvistua valvontavallan kautta, niin kuin on tapahtunutkin. Tässä mietinnössä minusta tämä ponsi koskien vastuukysymysten selvittämistä, niin kuin puheenjohtaja mainitsikin, koskien rakentamisen ongelmia kaikkinensa, kosteusvaurio-ongelmia, on tärkeä, ja se täytyy selvittää, koska muutoin me emme ehkä saa korjausta tähän ongelmaan Suomessa. Todellakin, EU:n valvontavalta on ongelma. Yksi, joka on noussut esille,
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-01 puhemies! Haluan kiinnittää huomiota erityisen ajankohtaiseen asiaan. Se on tämä toimeentulotuen siirto Kelalle. Sitähän perusteltiin sillä, että se tuo kustannussäästöjä, mutta nyt kun jälkikäteen olemme tarkastaneet asiaa, niin olemme nähneet, että se päinvastoin on kasvattanut kustannuksia. miksi tämä on näin ajankohtainen ja tärkeä asia, että sen ääreen on syytä pysähtyä? Myös siitä syystä, että hallitus on tuomassa eduskuntaan sellaista sote- ja maakuntauudistusta, jonka kustannussäästötavoitteet asiantuntijat ovat laajasti etukäteen kyseenalaistaneet. On vastuutonta ja kyseenalaista, että hallitus jatkaa tätä sote-maakuntamallinsa valmistelua, vaikka jo etukäteen tiedetään, etteivät sen alkuperäiset tavoitteet terveydenhuollon integraatiosta tai kustannusten hillitsemisestä tule toteutumaan. Hallituksella ei kerta kaikkiaan ole oikeutusta ottaa tällaista riskiä veronmaksajien piikkiin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-01 digitaalisuus ei ole siellä arkipäivää. Meille tulee erittäin paljon postitoimituksia, ja valitettavasti siellä on erittäin vaarallisia aineita, joihin tarvittaisiin automaatiovalvontaa — henkilöstöresursseilla ei pystytä hoitamaan tätä kaikkea postiliikennettä, mitä tällä hetkellä Suomeen tulee enenevässä määrin. Eli kun on tavallaan nämä alustataloudet, jotka mahdollistavat tavaroiden vapaata liikkuvuutta, niin meillä pitää olla Tullilla resursseja, meillä pitää olla myös henkilöstöresursseja. Tullin ikärakenne on jatkuvassa nousussa; pitäisi palkata uutta, teknologian hyvin hallitsevaa henkilöstöä. Näiden kaikkien yhdessä pitäisi tapahtua nyt eikä vasta muutamien vuosien päästä.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-04-25 Arvoisa herra puhemies! Tässä esityksessähän valtio luopuu virkamiesten ja työntekijöiden ulkomaan matkavakuutuskäytännöstä. Asiaa on jonkin verran sivuttu myös Puolustusvoimien kohdalla, kun me lähetämme miehiä ja naisia kriisinhallintatehtäviin. Tämä ei suoranaisesti heitä koske, mutta koskee lukuisia meidän virkamiehiä ja työntekijöitä, jotka lähtevät tänä päivänä myös entistä vaarallisempiin paikkoihin näille työkomennuksille. Tämähän on puhtaasti säästölaki. Tällä tavoitellaan noin puolen miljoonan euron vuosittaisia säästöjä. Esityksessä todetaan, että tällä ratkaistaan myös ne ongelmat, joita on esiintynyt meille kutsuttujen asiantuntijoiden vakuutusturvan järjestämiseksi, eli tavoitteena on yhtenäistää tätä vakuutusturvaa. Tämä vaatii siis lainsäädännön sen takia, että lainsäädännössä määriteltäisiin korvattavuuden edellytykset ja matkustajille myönnettävät etuudet, ja nämä hoitaisi siis jatkossa Valtiokonttori. Itse toivon, että kun valiokunta kuulemisen nyt tämän asian tiimoilta käy, niin tutustuisivat myös ainakin osittain kriisinhallintaveteraaneille nyt tehtyyn kriha-veteraaniohjelmaan, jossa vähän samantyyppisestä turvasta on kyse, eli on haluttu varmistaa se, että kun me lähetämme meidän naisia ja miehiä tällaisiin vaativiin tehtäviin maailmalle, niin me kannamme myös pahimmalla hetkellä vastuun onnettomuuden sattuessa vaikkapa heidän terveydestään tai läheisistään. Kun tämän esityksen luin, niin täällä tuodaan esille myös korvauksia esimerkiksi kuolemantapauksen kohdalla ja muualla, mutta minulla itselläni läheisten kautta on kokemusta, että Valtiokonttorilta eivät nämä ole aina toimineet niin kuin,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-25 Arvoisa puhemies! Hallituksen esitys on sisällöllisesti varsin mielenkiintoinen. Esitetään säädettäväksi lakia, jolla virkamatkojen matkustuskäytäntöä muutetaan niin, että yksityiseltä yritykseltä ostettu toiminta siirrettäisiin valtion omaksi toiminnaksi, ja tästä koituisi säästöjä jopa puoli miljoonaa euroa vuodessa. Ideologisen yksityistämisen vastustamisen ja kannattamisen sijaan tämän kaltainen suhtautuminen asioihin, että ostetaan yksityiseltä, jos se kannattaa, tai tuotetaan itse, jos se kannattaa paremmin, on viisasta poliittista ajattelua.