Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-07 rahankeräyslain uudistus on mitä tervetulluin uudistus. Tämä uudistushan viime hallituskaudella vietiin melkein loppusuoralle saakka, kunnes sitten ministeriryhmien välisissä neuvotteluissa hallituksessa sosiaalidemokraatit yllättäen asettuivat silloista esitystä vastaan ja se valtava työ, joka silloin tehtiin, jäi kokonaan toteutumatta. Nyt tässä esityksessä on hyödynnetty sitä työtä ja on parannettu, ja aivan erityisen kiitoksen haluamme antaa ministerille ja ministeriölle siitä, että tässä on käyty laaja ja perusteellinen keskustelu kansalaisyhteiskunnan kanssa. Eli tämä on erittäin monipuolisesti huomioitu monesta eri suunnasta katsottuna, eli on todella paneuduttu ja haluttu tehdä huolellista työtä tämän lain eteen. Voisin sanoa, että tämän hallituksen tuotoksista tämä on varmaan tällä kaudella yksi huolellisimpia ja parhaiten tehtyjä. Kristillisdemokraatit pitävät tätä kokonaisuutta ja siinä olevia ratkaisuja hyvinä. Keskeisen tavoitteen uudistuksen toteuttamisessa tulee olla rahankeräyksen luotettavuuden turvaaminen, ja se on nyt tässä toteutunut. Kaikki muistamme ja olemme lukeneet uutisista, kuinka rahankeräyksen takana saattaakin olla paljonkin vilpillisiä tarkoituksia, vaikka ne näyttävät ulospäin hyviltä ja kunnioitettavilta. Myös käytännön sujuvoittaminen ja turhan byrokratian karsiminen ovat erittäin tervetulleita. Myös uusi pienkeräyslupa ja ‑mahdollisuus ovat kertakaikkisen tervetulleita ja palvelevat monien pienten yhdistysten tarvetta toimia ja näin tukevat myös kansalaisjärjestöjen toimintaa. Myös yleishyödyllisyyden käsite, joka on erittäin paljon aiheuttanut ongelmia viimeisten vuosien aikana tulkinnat siitä, mikä on yleishyödyllistä — nyt tässä selkeytetään ja määritellään hyvin, joten enää viranomaisen ei tarvitse arpoa mielessänsä työryhmissä, milloin mikäkin toiminta on yleishyödyllistä, vaan tässä esityksessä se hyvin avataan. Toinen erittäin keskeinen asia on se, että nyt tavallinen yhdistys voi myös omilla internetsivuillaan, kun kertoo omasta toiminnastaan, yhteystietoihinsa laittaa pankkitilitiedot. Tämän oli Poliisihallitus aikaisemmin estänyt ja ilmoittanut, että näitä tilitietoja ei saa olla siellä ilman rahankeräyslupaa. Ja tästä syntyi hyvin mielenkiintoinen tilanne, kun Patentti- ja rekisterihallitus taas hyväksyessään yhdistyksen säännöt sallii rahankeräyksen ja sen, että yhdistys voi toimintansa tueksi kerätä varoja. Nyt nämä tulkintaongelmat poistuvat, mikä selkeyttää tätä tilannetta ja on varmasti monelle yhdistykselle merkittävä asia. Myös Suomessa rekisteröidyn yhdistyksen tai säätiön järjestämään yleisölle avoimeen maksuttomaan tilaisuuteen osallistuvien keskuudessa yhdistyksen tai säätiön toiminnan tarkoituksen tukemiseksi järjestettävä rahalahjoitusten keräys, kun tilaisuus järjestetään sisätiloissa, poistetaan nyt rahankeräysluvan piiristä ja annetaan oikeus kerätä rahaa. Tämä on erityisen merkittävä tieto ja uutinen kaikille yhdistyspohjaisesti toimiville seurakunnille, joita tässä maassa on yli 800. Nyt Nyt myös nämä yhdistykset, jotka ovat seurakuntatoimintaa järjestäneet — siellä on siis seurakuntatoiminnan takana juridisena henkilönä yhdistys — tulevat niin sanotun kolehdinkannon piiriin. Aikaisemmin tämä kolehdinkanto oli rajattu vain yhdyskuntien oikeudeksi. Nyt tässä laissa tämä muutetaan niin, että yhdistys, joka järjestää jumalanpalvelusta, voi osana jumalanpalvelustaan järjestää myös kolehdinkeräyksen ilman rahankeräyslupaa. Kun me katsomme suomalaista seurakuntakenttää, me ymmärrämme, että valtaosa näistä toimijoista on tämmöisiä 50—70 henkilön yhdistyksiä, joille on ollut täysin käsittämätöntä, että ne ovat tarvinneet rahankeräysluvan jumalanpalveluksen yhteydessä kerättävään kolehtiin. Nyt tämä asia selkeytyy, ja tästä lämpimät onnittelut, että näitä yhdistyksiä on kuultu. Ja ihan kuriositeettina, että meidän valtakirkkoon ja ortodoksiseen kirkkoon kuuluu alle 600 seurakuntaa, ja näitä pieniä yhteisöitä, jotka yhdistysmuodossa toimivat, on yli 800, eli ne eivät ole ihan pieni ryhmä. Jos olisi vanhan rahankeräysluvan mukaan menty ihan kirjaimellisesti, se olisi tarkoittanut vielä sitä, että kahden vuoden välein olisi pitänyt nämä kolehtikipot rekisteröidä Poliisihallituksessa, ja tässä valmistelun yhteydessä kysyin avoimesti, onko tosiaan näin, että Poliisihallitus haluaa työkseen kahden vuoden välein 10 000 uhrikoppaa leimattavaksi, ja kuinka monta työntekijää se aikoo siihen palkata. Puhemies, nämä ovat käytännön asioita, jotka nyt tässä yhteydessä hienosti tulevat selkeytetyiksi. Myös määräaikaisuuden poistaminen on tervetullut uutinen. Sanottakoon nyt, että tämä ei poista sitä velvollisuutta, että kerääjän täytyy pitää kirjaa siitä, mihin rahat on kerätty ja miten ne on käytetty. Se säilyy tässä laissa erittäin selkeänä, ja minusta se on hyvä. Suomalaisten täytyy tietää, mihin he rahansa antavat ja menevätkö ne sinne, mihin ne on kerätty, ja tämä on tässä laissa erittäin hyvin huomioitu. Arvoisa puhemies! Nyt