samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Muutama vuosi sitten kohtasin kadulla läheisensä kuolemaa surevan ystäväni. Pitkä sairastaminen monine eri vaiheineen oli viimein päättynyt kuolemaan. Sairastuneen elämän viimeisiä kuukausia oli vietetty perheen kesken, milloin konsertissa yhdessä tanssien, milloin kotona kovien kipujen kanssa taistellen. Kova elämänhalu ja sitkeys sekä perhe saivat sairaanakin osallistumaan monenlaisiin tapahtumiin. Elämänhalusta huolimatta tämän kuolevan ihmisen viimeiset viikot olivat tuskaisia niin hänelle itselleen kuin hänen läheisilleen. Vahva, rakkauden täyttämä sydän kesti sairautta paljon enemmän kuin hän itse olisi kestänyt kipua ja hidasta riutumistaan kohti kuolemaa. Hänen läheisilleen esittämänsä viimeinen pyyntö auttaa häntä jo pääsemään pois oli musertavaa, sillä omaiset eivät voineet auttaa häntä millään muulla tavalla kuin huolehtimalla kivunlievityksen saamisesta. Ystäväni kysyi tuolloin tavatessamme minulta, miksi tällaista kärsimystä pitää pitkittää, eikö Suomessa voisi olla oikeus myös kuolla. Jokainen elämä on lahja, joka meille annetaan. Lahja vastaanotetaan sellaisena kuin se saadaan. Onko meillä kuitenkin oikeus vakavasti sairaana päättää kuolemasta? Keskustelua eutanasiasta on käyty pitkään. Aihe oli aikoinaan koulun väittelykisoissa väittelijälle helppo, sillä siihen löytyi aina hyviä ja uskottavia perusteluja sekä puolesta että vastaan. Nykyisin asiassa ei minulle ole enää kyse väittelyn voittamisesta tai häviämisestä vaan yhteiskunnan sekä ihmisen kannalta oikean ja väärän ymmärtämisestä. Lainsäätäjänä monen asian määrittely on vaikeaa, ja sitä se erityisesti on eutanasiassa. Millaiseen kärsimykseen yhteiskunnan tulisi vastata eutanasialla? Lakia tehtäessä olisi kyettävä määrittelemään, milloin kärsimys voitaisiin katsoa niin sietämättömäksi, että se johtaisi potilaan toistuvien, omien kuolinpyyntöjen jälkeen eutanasiaan. Miten määriteltäisiin lääkärien oikeusturva, kun he ottavat vastuun kärsimyksen ja potilaan toiveen lainmukaisesta tulkinnasta? Moni eutanasiaa vastustava näkee vaarana ulkopuolisen mahdollisuuden painostaa potilasta kuolemanpyyntöön tai jopa pahimmillaan yhteiskunnan alkavan säästää kalliissa hoidoissa eutanasian avulla. Arvoisa puhemies! Vaikka kaikki nämä näkökulmat on otettava huomioon, tuntuvat ne kuitenkin toissijaisilta vakavasti sairaan toiveeseen nähden. Edes lupaus parantaa saattohoitoa ja kivunlievitystä ei poista sitä tosiasiaa, että kaikille vakavasti sairaille ei edes nykykeinoin voida löytää inhimillistä tapaa kuolla. Monelle pitkään sairastaneelle tärkeäksi nousee myös se, että kuoleman hetkellä vierellä voisi olla läheinen. Se on tärkeää myös läheiselle. Eikö hyvinvointiyhteiskunnassa tulisi olla aivan jokaisella oikeus hyvään ja arvokkaaseen kuolemaan? Ystäväni kysymys minulle vahvisti mielessäni jo aikaisemmin piilleen ajatuksen: Suomessa on syytä selvittää eutanasian mahdollistaminen. Päättäjät eivät saa piiloutua vaikean ja monimutkaisen asian taakse. On etsittävä ratkaisuja esteisiin pysähtymisen sijaan. Lainsäädännöllä on suojeltava ihmistä ja oikeutta elämään ja hyvään kuolemaan,
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Itsekin halusin tulla kiittämään tästä arvokkaasta keskustelusta arvokkaassa asiassa ja samalla toki todeta sen, niin kuin moni meistä on tänään todennut, että asia on vaikea ja monella tavalla haastava ja sen takia on todella tärkeätä, että me käymme tätä keskustelua. Mutta oikeastaan halusin pyytää puheenvuoron senkin takia, että kun olen tässä nyt seurannut arvostamani pitkäaikaisen parlamentaarikon, muun muassa, Esko Seppäsen elämää — viimeksi tänään kahviossa sain kunnian keskustella hänen kanssaan elämänsä vaiheista ja niistä asioista, mitä hän on kokenut ja miksi hän ollut aktiivinen tässä asiassa niin minun mielestäni, kun me keskustelemme täällä ihmisarvosta, itsemääräämisoikeudesta, toki samalla oikeudesta elämään eli, voi sanoa, aivan niistä elämän perusasioita, niin kuin meidän pitääkin, siinä mielessä on arvokasta, että tämä keskustelu käydään. Itsellenikin tämä on ollut hyvin vaikea asia. Olen asunut Hollannissa, Keski-Euroopassa, seurannut sitä keskusteluilmapiiriä jo 90-luvulta, ja toki, kuten tässä edustaja Tanus totesi, tätä keskustelua on käyty Euroopassa jo pidempään ja siellä on tehty omanlaisia ratkaisuja. Toki arvostan lääkärikunnan, edustaja Räsäsen ja muiden alan ammattilaisten mielipiteitä, ja aivan oikein totesitte sen, miten hyvää saattohoito Suomessa on, ja olen itsekin sitä läheltä seurannut. Mutta oikeastaan itselleni tämä kysymys tuli eteen huhtikuussa 2016, kun olimme isäni saattohoitoa tekemässä Lahdessa, ja silloin minullekin niin kaukainen asia kuin eutanasia tuli sillä tavalla mieleen — tai oikeastaan ihan kirjaimellisesti esiin — että pari päivää ennen kuolemaansa isäni kysyi minulta: poika, voisitko järjestää minulle menolipun Geneveen? Lääkärit eivät ymmärtäneet, mitä hän tarkoitti, eivätkä hoitajat, mutta minä ymmärsin. Se kysymys, johon en pystynyt silloin vastaamaan, on jäänyt sinänsä mieleeni siinä mielessä, että tiesin heti, että hän tarkoitti sitä, että hän voisi itse määrätä siitä, mitä nyt tulee tapahtumaan, samalla varmasti tietäen, että elinaikaa ei ole paljon jäljellä. Tällä haluan sanoa sitä, että näinkin vaikeassa asiassa joskus se oma kokemus auttaa
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-03 tekemää esitystä. Arvoisa puhemies! Tuossa pöntössä pidinkin jo pienen puheenvuoron, mutta siinä jäi vielä mainitsematta saattohoitoon liittyen se, että meillähän joulukuussa uudistettiin ministeriössä saattohoito-ohjeistukset, ja samalla kuitenkin se ryhmä, joka vielä jäi huomiotta, on lapset. Elikkä meiltä puuttuvat Suomesta Käypä hoito ‑suositukset lapsipotilaille, siellä on Käypä hoito ‑suositukset kyllä muutoin saattohoitopotilaille. Elikkä pitäisin hirveän tärkeänä, että myös huomioidaan se, että meillä on kaikenikäisiä, myös lapsia, saattohoidossa. On ollut erityisen tunteisiin käypää myös kohdata vanhempia, joiden lapset ovat olleet saattohoidossa. Se on hyvin tärkeä aihe, ja olen tehnyt siitä toimenpidealoitteen, että meillä myös nämä suositukset laitetaan kuntoon ja niitä lähdetään kehittämään. Toki on ymmärrettävää, että puhumme isoista asioista ja tarvitaan paljon tietoa, osaamista ja myös aikaa, että saadaan asioita vietyä eteenpäin. Saattohoito on asia, joka koskettaa sillä hetkellä, kun se kohdalle tulee — nyt puhun saattohoidosta, eutanasiaan otin jo kantaa tuossa puheessani. Se on tärkeää läheisille, jotka seuraavat hoidon onnistumista, toki myös sille potilaalle, joka on siinä keskiössä, mutta myös hoitohenkilöstölle. On erittäin tärkeää, että koulutusta lisätään niin siinä vaiheessa, kun ollaan hoitoalan peruskoulutuksessa, hoitoalan peruskoulutuksessa, kuin täydennyskoulutuksessa. Eli koko ajan hoitajien uran aikana annetaan mahdollisuuksia osallistua erilaisiin koulutuksiin, se on erittäin tärkeää. Toivon, että
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 yhteinen nimittäjä lähes kaikissa puheenvuoroissa on ollut vaatimus saada meille hyvää, laadukasta saattohoitoa, joka olisi kaikkien kuolevien potilaiden ulottuvilla, ja toivon todella, että tämä keskustelu johtaa myös konkreettisiin tekoihin tässä asiassa. Saattohoidon kehittämisessä on oleellista koulutus kaikkien niiden terveydenhuollon henkilöiden kohdalla, jotka osallistuvat kuolevien potilaiden hoitoon, mutta myös oikea organisointi, esimerkiksi niin, että kotihoidossa olevalla potilaalla olisi lupa milloin tahansa päästä saattohoidon osastolle ilman jonoja, ilman erityisiä lähetteitä, vain menemällä sinne, ja toiseksi täytyy olla kunnolliset konsultaatioväylät. Terveyskeskuksessa tai kotona toteutettava saattohoito onnistuu usein ihan niillä tavanomaisilla menetelmillä, kipulääkityksillä ja muilla oireita lievittävillä hoidoilla, mutta joskus tarvitaan erityisen vaativan saattohoidon keinoja, ja konsultaatiomahdollisuus terveyskeskuslääkärillä, osastonlääkärillä tulisi olla milloin tahansa erityisen vaativan saattohoidon yksikköön.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Halusin vielä ottaa puheenvuoron muistuttaakseni siitä, että myös Euroopasta tulleet viestit ovat olleet sellaisia, että ennen kuin missään nimessä harkittaisiin vaihtoehtoa eutanasiasta, saattohoidon tulisi olla kunnossa tulisi olla kunnossa ja se tulisi ulottaa kaikille sitä tarvitseville kaikkialla maassa. Se oli hyvin selkeä tohtori Boerin viesti myös, että näin tulisi toimia, koska niin kuin hän sanoi, Hollannissa siinä vaiheessa, kun eutanasia on laillistettu, saattohoidon kehittäminen on kuitenkin jäänyt sivuun. Tällä hetkellä noin 9 prosenttia syöpäsairaista Hollannissa kuolee eutanasiaan. En tiedä, kuinka monet edustajista, jotka täällä ovat puhuneet, tai kuinka monet kansalaisaloitteen allekirjoittajista ovat itse olleet läsnä, kun kuolema on tullut, kun läheinen tai omainen on siirtynyt Itse olen lähemmäs 30 vuotta ollut lääkärinä ja useita kertoja ollut läsnä, kun rajan yli siirtyminen on tapahtunut. En tiedä, kuinka monet eutanasia-aloitteen kannattajista olette miettineet, olisitteko itse valmiita toteuttamaan eutanasian, antamaan niitä lääkkeitä ja sitten seuraamaan, että hengitys loppuu, sydämen syke loppuu. En tiedä, kuinka monet teistä olette miettineet, mitä se merkitsee lääkärille, lääkärikunnalle. Siinä missä lääkäri on koulutettu ja toivon mukaan myös säilyttää herkkyytensä aistia ja kommunikoida vastavuoroisesti potilaan kanssa, etsiä keinoja hoitaa, lohduttaa, löytää yhdessä arvokkuutta elämälle niinä vaikeinakin päivinä, niin mitä se tarkoittaa lääkärikunnalle, jos työnkuvaan kuuluisi myös elämän lopettaminen? Esimerkiksi neljää Euroopan maata lukuun ottamatta — abortti on gynekologeille välttämätön työtehtävä. Monet haluaisivat erikoistua naistentauteihin ja synnytyksiin, mutta Suomessa on ollut tähän asti vaatimuksena, että myös sitä pientä elämää on lopetettava. Eli monet jättävät gynekologian, naistentaudit, synnytykset kokonaan sivuun, koska ei ole mahdollista valikoida
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Edustaja Tanus esitti erittäin hyvän ja syvällisen kysymyksen, ja yritän nyt vastata siihen. Oma kokemukseni näin maallikkona, ei lääkärinä, itsekin erilaisissa tilanteissa olleena on se, että kun seuraa sitten saattohoitopotilaan tilannetta, kieltämättä tilannetta, kieltämättä on se tunne — kun usein tämäkin tila voi jatkua ei päiviä mutta viikkoja ja ollaan kipupumpulla, lisätään lääkkeen määrää, ollaan sedatoituna eli suomen kielellä nukutettuna — ja tietysti kysymys kuuluu: kuinka kauan, ja kuinka inhimillistä sellainen elämä on, ja kuinka paljon ja kuinka paljon sellainen elämäntilanne omaisilta kysyy? Myönnän, että tämä on erittäin vaikea kysymys ollut minullekin kaiken kaikkiaan, mutta äsken tuolta pöntöstä esittämieni perusteiden ja omien kokemusteni jälkeen olen itse tullut siihen tulokseen, että kuitenkin meidän tulisi olla
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 vakaa oma tahto. Mistä tiedämme, että eutanasiaa ei pyydetä sen vuoksi, että on kokemus taakkana olemisesta tai vaivana olemisesta tai jotakin muuta? Saattohoidosta tässä salissa on puhuttu useampaan kertaan, ja itsekin olen moneen otteeseen sanonut, että yksi heikko lenkki, mikä Suomessa saattohoidossa on ollut, mielestäni on omaisten huomioiminen. Se tuska ja ahdistus, mitä omaiset monta kertaa joutuvat käymään läpi omaisen, läheisen kärsiessä ja todellakin niitä kipulääkityksiä lisättäessä tai sedaation vaikutusta odottaessa — monta kertaa läheiset ja omaiset kärsivät niin syvästi ja paljon, ja sitä apua, tukea, mitä omaiset tarvitsisivat, mielestäni Suomessa ei olla riittävästi vielä osoitettu. Itse ajattelen itse asiassa, että jos hyvä saattohoito olisi ollut kaikkialla kaikille tarvitseville Suomessa saatavilla ja jos siinä olisi riittävästi huomioitu myös omaisten kipu ja tuska ja ahdistus ja mahdollisesti myös omaisen kuoleman jälkeen käyty läpi näitä traumoja, haavoja, kipuja, niin en usko, että meillä tänä päivänä olisi tätä kansalaisaloitetta lainkaan käsiteltävänä. Tämä kansalaisaloite on lähtenyt monen ihmisen kivusta ja tuskasta, nimenomaan siitä kokemuksesta, että on joutunut näkemään sellaista kärsimystä, jota mielestäni tämän päivän Suomessa tämän päivän lääketieteen keinoja käyttämällä ei olisi pitänyt joutua kokemaan. Ja kun tätä ajattelen, niin tietysti täytyy sanoa kansalaisaloitteen vireillepanijoille ja monille kannattajille, että olen todella pahoillani, että terveydenhuollossa on ollut laiminlyöntejä, ei olla riittävästi paneuduttu, ei olla riittävän tehokkaasti hoidettu. Mutta laiminlyöntejä ja epäkohtia ei mielestäni tulisi pyrkiä hoitamaan surmaamisen laillistamisella vaan sillä, että saatetaan laadukas saattohoito kaikille sitä tarvitseville kaikkialla Suomessa saavutettavaksi, sellainen saattohoito, joka huomioi riittävästi myös läheiset ja omaiset ja myös henkilökunnan.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 hiljaa hiipuvan läheisensä vierellä voi olla suurempi kuin sen henkilön, jonka tajunnan taso alkaa jo olla hämärtynyt. Mutta kun edustaja Skinnari täällä mainitsi, että meidän tulisi seurata eurooppalaista esimerkkiä, niin haluan kuitenkin muistuttaa, että vain näissä Benelux-maissa — Belgiassa, Hollannissa ja Luxemburgissa — on varsinainen eutanasialainsäädäntö, että esimerkiksi Sveitsissä on kyllä näitä itsemurhaklinikoita mutta ei sellaista lainsäädäntöä, jossa lääkäri toteuttaisi eutanasian, jossa lääkäri surmaisi potilaan. Tämä onkin juuri se kova kysymys lääkärikunnan keskuudessa, että miksi juuri lääkäreiden tulisi tuo toimenpide tehdä, joka on vastoin sitä lääkärin etiikkaa. Miksi lääkärin pitäisi surmata potilaansa, koska ei eutanasian suorittaminen vaadi lääketieteellistä koulutusta? Ei eutanasian suorittaminen ole vaikeaa, siis ihmisen surmaaminen. Miksi ihmeessä lääkäreitä siihen velvoitettaisiin? Tässä mielestäni, vaikka asia on hyvin herkkä ja siitä tulee
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 ja tiedän myös sen Sveitsin tapauksen. Halusin vain tuoda sen esille, koska tällainen kokemus minulla ja meidän perheellä on ollut. Tietysti tämä kysymys kaiken kaikkiaan, niin kuin totesitte itsekin, edustaja Räsänen, on hyvin herkkä, mutta ihan samalla tavalla minäkin haluan, että siitä puhutaan suoraan. On ihan selvää, että on tiettyjä elementtejä tässä asiassa, mistä olemme eri mieltä, ja sekin pitää demokratiassa sallia. Kaiken kaikkiaan toivon, että kävi täällä suuressa salissa tämän asian kanssa miten tahansa, keskustelu jatkuu ja tämä kehitystyö ylipäätään Suomessa, koska tämä on asia, mikä meilläkin nyt vasta
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 päättänyt, että hän haluaa todella Eurooppaan matkustaa ja itse päättää päivistänsä, mutta kerrotaan, että hänen omaisensa olivat ylipuhuneet hänet, että jos hän kuitenkin ensin kokeilisi ja lähtisi sinne Pirkanmaan Hoitokotiin. Kerrotaan, että hän oli ollut siellä päiviä muutaman, kun hän oli todennut, että ei hän ole lähtemässä enää minnekään Sveitsiin. Että vaikka ei ole mitään inhimillisesti tehtävissä, niin oli vielä paljon tekemistä. Siellä on järjestetty muun muassa häitä, mietitty kyllä, että keretäänkö häät järjestämään ennen kuin lähtö tulee. Siellä on eletty täyttä elämää monin tavoin. Itse kun vietin tässä joku aika sitten muutaman tunnin kuunnellen hoitajien ja lääkäreiden tarinoita elävästä elämästä ja tapasin potilaita, kuin heillä motto on, että kun ei ole mitään tehtävissä, niin on paljon tekemistä. Silloin kohdataan ihminen kokonaisvaltaisesti, paitsi ne kivut myös muut oireet, ja löydetään yhdessä vielä se elämän merkitys, siinäkin vaiheessa, kun ehkä inhimillisesti joistakin ympärillä olevista voi näyttää siltä, että onko tässä enää mitään jäljellä. Ihmeellisesti monta kertaa, niin kuin he kertoivat, myös aivan niinä viimeisinä päivinä, ehkä viimeisinä tunteina nousee useasti myös keskustelunaiheita, ehkä vielä läheisten, omaisten kanssa selvitettäviä asioita tai sillä tavalla arvokkaita teemoja, joista mietin, että no, jos eutanasia oltaisiin suoritettu, käytetty, niin kuinka paljon niistä todella arvokkaista, ainutlaatuisista hetkistä toteutumatta. Sitten vielä ihan viimeiseksi haluaisin myös nostaa esiin: Nythän kuitenkin on toisen ihmisen surmaamisesta eutanasiassa kyse — käytetäänkö siitä sitten sanaa surmaaminen, tappo tai murha — mutta valiokunnassahan mietimme myös sitä, että rikoslakiinhan pitäisi tehdä jonkinnäköisiä
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 jos nyt katsoo vaikka Hollannin esimerkkiä, niin kyllä sieltä on löytynyt kuitenkin sitten virkamiehiä, päättäjiä, jotka ovat tämäntyylisen lainsäädäntökokonaisuuden onnistuneet luomaan omalla tavallaan, ja sitten siellä on löytynyt, kuitenkin demokraattisessa oikeusvaltiossa, enemmistö tällaisen kannan taakse. Eli siinä mielessä vain halusin vastata teidän kysymykseenne, kun te kysyitte siitä, miten tämä sitten toteutettaisiin, eli en usko siihen, etteikö sellaista lainsäädäntökehystä, -raamia, ja siihen liittyvää kokonaisuutta pystyttäisi Suomessa toteuttamaan. Jos se pystytään toteuttamaan Benelux-maissa, niin miksi sitä ei pystyttäisi toteuttamaan Suomessa? Tämän halusin näin lopuksi todeta.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-03 kokonaisia konferensseja, missä on erittäin erittäin kriittisiä äänenpainoja noussut lainsäädäntöä ja käytäntöjä kohtaan, mitä tällä hetkellä siellä toteutetaan. Siinä mielessä siitä, mitä siellä tapahtuu, maan sisälläkin on paljon kritiikkiä. Sanoisinko näin, että on hyvin vähän sieltä tulevaa, mistä meidän kannattaa ottaa
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Jokainen lapsi ja nuori tarvitsee kunnolliset elämän eväät aikuiseksi kasvua varten. Aina nämä elämän eväät eivät jakaudu tasaisesti. Tällä viikolla saimme lukea THL:n mittavasta tutkimuksesta, joka käsittelee nyt parikymppisten, vuonna 97 syntyneiden nuorten hyvinvointia. Se on vastaavanlainen selvitys kuin mikä tehtiin kymmenen vuotta sitten vuonna 87 syntyneistä lamalapsista. On hätkähdyttävää, että tämän päivän kaksikymppisillä on enemmän mielenterveysongelmia kuin lama-ajan lapsilla. Samaan aikaan huostaanotot ovat lähes kaksinkertaistuneet. Tämän tuloksen pitäisi pysäyttää meidät päättäjät.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-15 On tärkeää, että meillä kaikilla on yhdessä, nyt tuleviin vaaleihin valmistautuessamme ja täällä päätöksiä tehdessämme, käytettävissä kaikki paras ja mahdollinen tieto hyvinvoinnista ja myös suomalaisten odotuksista yhteisten varojen käyttöön liittyen. Tämä tutkimus, johon edustaja viittaa, on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ansiokas koonti yhden ikäluokan ja samalla yhden sukupolven tarinasta Suomessa. Maalaatte kysymyksessänne kuvan suomalaisten nuorten, nuorten aikuisten, ikäluokasta aika surulliseksi ja tummien pilvien täyttämäksi. Aloitetaan siitä positiivisesta puolesta, kun arvelen, että aiheesta saamme — onneksi — yhdessä puhua pidempään. Tuon tutkimuksen nojalla valtaosalla suomalaisista nuorista ja nuorista aikuisista menee hyvin. Tästä voimme iloita yhdessä.
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Hallitus on koonnut lasten ja perheiden sosiaali- ja terveyspalveluita perhekeskuksiin, ja se on hyvä asia, kiitokset siitä. Kyse on kuitenkin vain viidesosasta lasten ja lapsiperheiden kaikkia palveluita. Kokonaisuudesta puuttuvat kaikkia lapsia ja nuoria koskettavat koulutus- ja vapaa-ajan palvelut. SDP haluaa koota kaikki lasten ja perheiden palvelut yhteen niin, että ne tukevat perheitä aina raskauden alusta siihen asti, kunnes lapsi ja nuori on varttunut itse ottamaan vastuuta tulevaisuudestaan. Neuvolat ja varhaiskasvatus, koulut, oppilashuolto, nuorisotyö ja harrastukset muodostavat SDP:n mallissa yhden kokonaisuuden. Tällaiset oppimis- ja hyvinvointikeskukset tavoittaisivat luontevasti jokaisen lapsen ja nuoren ja perheen arjen luonnollisissa kehitysympäristöissä tukien oikea-aikaisesti heidän kasvuaan ja kehitystään. Arvoisa ministeri Saarikko, voisitteko kerätä kaikki lasten, nuorten ja perheiden palvelut laajasti yhteen niin, että ne muodostaisivat todellisen ja oikeasti vaikuttavan tukiverkon ihan jokaiselle suomalaiselle perheelle, lapselle ja nuorelle, vähän niin kuin Islannin mallin tapaan?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Kiitos ensinnäkin siitä, että lapset ja perheet ovat tänään kyselytunnin pääaiheena. Minä uskon, että varmasti ne tutkimustulokset, joita ollaan saatu lasten ja perheiden pahoinvoinnin kasautumisesta, pysäyttävät ja huolestuttavat meitä kaikkia, vaikka samaan aikaan tässä tutkimuksessa piirtyi myöskin se valoisa puoli, joka on se, että Suomi on erittäin monella tavalla hyvä maa, yksi maailman parhaista maista lapsille ja perheille. Näkökulma palvelujen kehittämisessä tulevaisuudessa pitäisi kääntää järjestelmäkeskeisyydestä ensisijaisesti lapsi- ja perhelähtöisiin palveluihin. Se on ollut ajatus, joka on ollut taustalla myöskin lapsi- ja perhepolitiikan palveluiden muutosohjelmassa, jota tällä hallituskaudella on tehty, ja tiivistäen tehty ennennäkemättömällä tavalla yhteistyötä sivistys- ja sote-palveluiden välillä. Eli lasten ja perheiden näkökulma keskiöön, ja rakennetaan lapsi- ja perhelähtöisiä palveluita, joissa voidaan tuoda yhteen lapsiperheiden kannalta tärkeitä ja kriittisiä palveluja, esimerkiksi kehittää neuvoloiden ja päiväkotien yhteistyötä, koulujen ja sosiaali- ja terveyspalveluiden yhteistyötä, ja sitä kautta tunnistaa varhain ja riittävän ajoissa tuen tarve ja kohdentaa lapsiperheille apua silloin, kun sitä kaikkein kipeimmin tarvitaan.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Minusta tutkimuksen huutomerkki oli perheet. Perheet nousivat merkittävään rooliin lasten hyvinvoinnissa, eivät niinkään yksilöt. Erityisesti kaikille lapsille pitäisi pystyä tarjoamaan paremmat mahdollisuudet vanhempien elämästä ja tilanteesta huolimatta. Hallitus on poistanut lapsilta mahdollisuuden varhaiskasvatukseen juuri vanhempien työtilanteen vuoksi. Nurinkurista, eikö? Myös sote-uudistuksessa on meitä varoitettu neuvolapalveluiden pilkkomisesta. Kaikki tehty työ esimerkiksi perhekeskusten saamiseksi ympäri Suomen valuu hukkaan. Perhekeskukset rakentuvat neuvoloiden ympärille. Jos perheyksiköt hajoavat, kun valitaan terveyspalveluita tai vaihdetaan neuvolapalveluiden tuottajaa, nämä tavoitteet, joita olette myös itse, hallitus, asettaneet, eivät toteudu.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Minusta tämä aihe on kyllin vakava ja vaativa, että voisimme yrittää keskustella faktoilla. Edustaja Salonen, me emme ole poistaneet varhaiskasvatusoikeutta keneltäkään. On kohtuullista, että voitte moittia meitä valinnoista ja päätöksistä, mutta kerrotaan niistä niin kuin asiat ovat tapahtuneet. Joka ikinen suomalainen lapsi vanhemmistaan riippumatta on oikeutettu 20 tuntiin varhaiskasvatusta viikossa. Arvoisa puhemies! Sitten kysymyksenne toiseen osioon, jossa maalaatte niin ikään hyvin synkkää kuvaa suomalaisista neuvolapalveluista, joiden puolustajia varmasti tämä sali on täynnä: Neuvolan ei tarvitse olla muuttumaton, sitäkin palvelua on syytä kehittää. Olen iloinnut esimerkiksi hankkeista, jotka liittyvät siihen, että sekin palvelu tukisi tämän päivän vanhemmuutta yhä enemmän sähköisin ja digitaalisin menetelmin. Mitä tulee neuvoloiden palvelutuottajapohjaan,
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Ei nyt pitäisi yrittää puhua mustaa valkoiseksi. Me kaikki tiedämme hyvin, että hallitus on rajannut lasten varhaiskasvatusoikeutta perustuen vanhempien asemaan. Kaikilla lapsilla ei ole tasa-arvoista mahdollisuutta enää kaikkialla Suomessa täysiaikaiseen varhaiskasvatukseen, ja tämä on fakta. Ja se, mikä tässä nyt on, arvoisa puhemies, tämä itse asia: On totta, niin kuin ministeri sanoi, että täällä on paljon nuoria, joilla menee hyvin, mutta Suomen menestys perustuu siihen, että täällä kenestä tahansa on voinut tulla mitä tahansa. Ja tämän tutkimuksen tärkeä viesti on se, että kun me aikaisempi sukupolvi uskoimme, että lama selittää sen, että syrjäytymistä tapahtuu,
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Jotta ei synny väärää käsitystä, niin jokaisella suomalaisella lapsella on oikeus vähintään 20 tuntiin pedagogista, laadukasta varhaiskasvatusta ja sen yli tarpeen mukaan, jos vanhemmat ovat töissä tai on muu syy, joka esimerkiksi voi olla joissain tapauksissa lapsen etu. Ja uusi varhaiskasvatuslaki on hyväksytty tässä salissa laajalla enemmistöllä: SDP äänesti sitä vastaan, mitä ihmettelen, ottaen huomioon, että uusi varhaiskasvatuslaki vahvistaa entisestään lapsen oikeutta. Se, mikä kaikissa näissä tutkimuksissa, joita on julkaistu ihan viime aikoina, on yhteistä, on se, että ne alleviivaavat ennalta ehkäisevän ja varhaisen tuen merkitystä.
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Me puhumme nyt kansakunnan ydinkysymyksestä. On aivan oikein, niin kuin ministeri Saarikkokin totesi, että meillä lapsista suurin osa, lähes 80 prosenttia, voi hyvin ja itse asiassa koko ajan paremmin ja paremmin. Muistan keskustelleeni jo kymmenisen vuotta sitten professori Matti Rimpelän kanssa, ja Rimpelä jo silloin totesi tilanteen suunnilleen tämänkaltaiseksi. Ja nyt on ydinkysymys se, että tämä kehitys on menossa vakavasti huonoon suuntaan. Meillä ikäluokasta aivan liian suuri osa jää nyt heikoille eväille menestyäkseen koko ajan vaativammassa työelämässä ja elämässä ylipäätään. Tuossa tutkimuksessa toivotaan tällaisia
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Kiitos tärkeästä kysymyksestä. Mitä aiomme tehdä ja olemme tehneet: Täällä aiemmin jo viitattiin perhekeskuksiin. Toisin kuin ehkä kysymyksissä aiemmin annettiin ymmärtää, niiden ydin — koko tämän lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelman ydin — on lapsen ja perheen elämän katsominen kokonaisuutena. Lapsi on oppija, lapsi on päiväkodissa leikkijä. Lapsi on vanhempiensa lapsi, mutta hän on myös ehkä terveyspalveluiden tarvitsija. Ja Ja oleellista on — ja tämän tutkimuksenkin äärellä havahduin sellaiseen ajatukseen — että kyllä Suomessa on upea palvelujärjestelmä. Täällä on kukin hallitus vuorollaan halunnut tehdä parannuksia, muutoksia, katsonut lapsen etua. Mutta ehkä ongelman ydin on se, että meidän palvelut eivät katso samaan suuntaan, aina samaa lasta ja nuorta ja perhettä, ja toimivat siiloissa, omissa putkissaan, ammattilaiset liian yksin. Ja on ehkä vähän vaikea hahmottaa ja selittää, mitä konkreettista muutosta on tapahtunut. Voisin luetella perhekeskusten määrän, laajan koulutusohjelman lastensuojeluammattilaisille,
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 Meidän suurin työn murros koskee juuri näitä noin 15-vuotiaita. Viimeisen 30 vuoden aikana meiltä ovat hävinneet työpaikat, joihin pelkän peruskoulun varassa saattoi päästä. Mutta me emme ole vielä uudistaneet meidän koulutustarjontaamme ja -järjestelmäämme sen mukaisesti, vaan edelleen me hyväksymme sen, että 15-vuotias voi valita ikään kuin jättää opintiensä siihen. Ja vaikka me kuinka olisimme lapsi- tai perhekeskeisiä, niin meillä ei ole ikään kuin välineitä tähän puuttua, ei koulutuksen järjestäjillä eikä vanhemmilla. Tähänhän ratkaisu, joita meillä ovat useat tutkijat, talouspolitiikan arviointineuvosto, monet säätiöiden edustajat esittäneet, ensin varovasti ja sitten koko ajan ponnekkaammin, on ollut oppivelvollisuuden laajentaminen toiselle asteelle. Kysyisin nyt ministeriltä:
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-15 niin sen valossa kaikki tutkimukset viittaavat siihen, että on puututtava ongelmiin varhaisemmassa vaiheessa ennaltaehkäisevästi. Ja sen takia ensisijaista mielestäni olisi vahvistaa varhaiskasvatusta, niin kuin hallitus on tehnytkin. Uusi varhaiskasvatuslaki: Nyt on käynnistynyt 5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilu, ja tällä viikolla kerroimme, että pääsemme laajentamaan sitä niin, että yhä useampi lapsi pääsee maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin ensi vuonna, mikä on hyvä uutinen. Samoin varhaiskasvatukseen on tulossa uudenlainen tasa-arvorahoitus, josta on hyviä kokemuksia peruskoulun puolella, ja peruskoulun puolella tämä tasa-arvorahoitus on kaksinkertaistettu. Samoin tarvitaan panostuksia ihan sinne peruskoulun työhön, jotta varmistetaan, että jokainen lapsi saa vahvat perustiedot ja -taidot, jotka kantavat toisen asteen opinnoissa. Ja ammatillisen koulutuksen uudistusta meidän täytyy pystyä viemään läpi niin, että se vahvistaa jokaisen mahdollisuutta yksilölliseen tukeen.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Perussuomalaiset ovat esittäneet koulurauha-asiamiehen viran perustamista kuntiin, pieniin kuntiin yhteistä. Tämä koulurauha-asiamies opettajien ja rehtorien lisäksi käsittelisi näitä tapauksia myös ulkopuolisena.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Olen samaa mieltä siitä, että koulukiusaaminen on yksi kipeimmistä ongelmista. Edelleen huolimatta kaikesta siitä hyvästä työstä, mitä on tehty vuosien varrella tutkimuspohjaisesti — kouluissa kehitetty koulukiusaamisen ehkäisymalleja — kiusaamista esiintyy. Siihen pitäisi pystyä meidän vaikuttamaan, ja minä ajattelen itse niin, että kiusaamisen ehkäiseminen on aivan jokaisen aikuisen vastuulla, joka siihen törmää. Se on siis kouluyhteisössä näin, myös vanhemmilla ja myöskin ihan niin kuin jokaisen puuttumisen velvoite esimerkiksi koulumatkoilla. Kiusaaminenhan saa koko ajan uusia muotoja myöskin sosiaalisessa mediassa ja niin edelleen, ja aikuisten vastuu korostuu tällöin myöskin kodeissa.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-15 Hallituksen suunta tässä on ollut väärä. Suomalainen peruskoulu tunnetusti pärjää kansainvälisissä vertailuissa sen vuoksi, että meillä on hyvin koulutetut opettajat, mutta myös siksi, että meillä on laadukas oppilaanohjaus ja oppilashuolto, joissa pidetään huolta oppilaasta kokonaisuutena.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Tämä kysymys lähti liikkeelle tästä THL:n tutkimuksesta, joka nosti esiin mielenterveyspalveluiden kasvaneen tarpeen. Olen miettinyt sitä erityisen paljon. Minä yritän nähdä siinä myös sen positiivisen puolen, että ehkä tutkimuksen kohteena on nyt ikäluokka, jolle on entistä avoimempaa ja oikeutetumpaa puhua ääneen ja hakea apua mielen syvimpien salojen ahdistukseen tai muihin mielenterveyden ongelmiin, ja se on lähtökohtaisesti hyvä asia. Se, että mielenterveyden palveluiden käyttö on kasvanut, ei automaattisesti välttämättä tarkoita epäonnistumista. Me emme pysty osoittamaan minun tiedossani olevan tutkimuksen valossa selkeästi lisääntyneitä mielenterveyden ongelmia vaan myös aidosti enemmän
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Hyvinvointivaltion lupaus on ollut se, että vaikka tulee köyhistä tai vaikeista perheolosuhteista, pystytään koulutuksella ja julkisilla palveluilla tasaamaan ihmisten taustoista johtuvia eroja ja myöskin antamaan kaikille tasa-arvoisia mahdollisuuksia rakentaa itselleen hyvä elämä. Kaikista huolestuttavin tulos näistä tutkimuksista on juuri se, että juuri tässä tärkeimmässä tehtävässään suomalainen hyvinvointivaltio on epäonnistunut. Eli me emme ole pystyneet katkaisemaan perheiden köyhyyden kierrettä, vaan toimeentulotukea tarvitsevien perheiden osuus oli pysynyt lähestulkoon samalla tasolla tämän kymmenen vuoden aikajänteen aikana. Kyse ei ole siitä, etteikö tiedettäisi, mitä pitäisi tehdä — pitäisi panostaa ennaltaehkäiseviin palveluihin ja varhaiseen tukeen — ja juuri siksi herää ihmetys, miksi hallitus ei ole valmis myöntämään niitä virheitä, mitä vaalikauden alussa tehtiin varhaiskasvatuksen osalta, ja korjaamaan niitä.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Uskon, että salissa vallitsee laaja yhteinen näkemys tästä arvopohjasta, että turvataan tasa-arvoisia mahdollisuuksia jokaiselle lapselle ihan kotitaustasta riippumatta, ja tähän tähtääviä toimenpiteitä tämä hallitus on tehnyt lukuisia. Yksi niistä on peruskoulun tasa-arvorahoituksen kaksinkertaistaminen ja sen instrumentin tuominen myöskin päiväkoteihin ja varhaiskasvatukseen. Toinen on näkökulman kääntäminen varhaiskasvatuksen osallistumisasteen nostamiseen ja uusi varhaiskasvatuslaki, joka vahvistaa varhaiskasvatuksen laatua ja lapsen edun ensisijaisuutta. Samoin kuin sitten
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Puhemies! Ilmastonmuutos on vakava asia, se on aikamme vakavimpia kysymyksiä. Sen takia puheenjohtajamme Jussi Halla-aho on ehdottanut kansainvälistä ilmastotullia. Ja minkä takia? Sen takia, että suomalaista työmiestä tai eläkeläistä ei saa enää laittaa maksamaan näitä ilmastokysymyksiä, asumisen ja liikkumisen kustannuksia ei saa enää nostaa, ja sen takia, että nämä saastuttajamaat täytyy saada vastuuseen ja ne täytyy laittaa maksamaan. Tällainen maakohtainen ilmastotulli voitaisiin ottaa käyttöön ensiksi hyvin pienenä ja sen jälkeen nostaa sitä vuosittain, jotta saadaan ohjausvaikutuksia. Niitä on kahdenlaisia: Ensinnäkin hankinnat ohjautuvat maihin, jotka saastuttavat vähän, koska niitten tuotteet ovat edullisia. Toisaalta nämä kaikki maat joutuvat laskemaan hiilidioksidipäästöjään. Mutta mikä on hallituksen kanta tähän ehdottamaamme ilmastotulliin? Tuossa eilen valmistui tulevaisuusvaliokunnan lausunto,
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-15 On hyvä, että mietitään erilaisia malleja, millä ilmastokysymykseen, saastuttamiseen päästään kiinni järkevällä ja oikeudenmukaisella tavalla. Mutta mitä tulee tähän esitykseen, kun sitä tässä pohdin, niin tullikysymykset kuuluvat Euroopan unionille, ja meidän täytyy ratkoa niitä siellä yhdessä. Minusta se varsinainen pihvi ja pointti on se, että hiilelle pitää asettaa hinta: globaali hiilen hinnoittelu, joka silloin rankaisee saastuttajaa. Ja tämä on se, minkä eteen hallitus on toiminut ja myöskin itse olen toiminut, Maailmanpankin, IMF:n puitteissa, valtiovarainministereiden kokouksissa, eli ajanut hiilen globaalia hinnoittelua. Rangaistaan siis saastuttajaa, ja sitä kautta saataisiin ohjautumaan vähäpäästöiseen
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 idea. Mutta toisena asiana sitten täytyy ottaa huomioon se, että toisaalta meidän täytyy myöskin kasvattaa sitä omaa hiilinielua. Metsää on tohdittava uudistaa. Sitä täytyy ostaa. Sitä täytyy hakata, kasvattaa ja hoitaa. Ja oikea puulaji siellä hyvin hoidetussa metsässä lisää hiilinielua. Meidän metsien vuosikasvu on 110 miljoonaa kuutiota vuosittain, ja me voisimme hakata vielä 20 miljoonaa kuutiota enemmän vuosittain. Nyt kun kuitupuun hinta on päälle 20 ja tukkipuun liki 70, sitä puuta pitää saada meidän teollisuudelle. Sitä täytyy saada liikkeelle. Meidän täytyy saada metsät kuntoon, ihmiset sinne luontoon, metsiin hoitamaan niitä, hiilinielu kasvuun. Sitten täytyy ottaa huomioon se, että meidän metsä on myöskin monien uusien innovaatioitten lähde, vaikkapa nanosellu, vaatekuidut, puupohjaiset kuidut.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-11-15 Hallituksen kanta on yksiselitteinen. Me haluamme turvata metsien hiilinielun kehittymisen ja kasvun niin kuin on jo tapahtunut pitkään. Me olemme pystyneet 60 vuodessa kaksinkertaistamaan meidän metsiemme kasvun, joka on samalla kaksinkertaistanut myöskin hiilensidontakyvyn. Samalla me haluamme myöskin korvata uusiutuvilla luonnonvaroilla, kestävästi tuotettuna tietenkin, uusiutumattomien luonnonvarojen luonnonvarojen käytön. Uusien tuotteiden osalta olen täysin samaa mieltä kysyjän kanssa. Niitä kaivataan, niitä tarvitaan, ja niitä meidän tutkimus ja tuotekehitys on tuottanut. Niitä on teollisuudella koko ajan uusia piirustuspöydällä. Me voimme ja meidän pitää olla ja me haluamme ja hallitus haluaa, että Suomi on johtava metsämaa maailmassa. Meidän tietotaidollemme on kysyntää, ja totta kai me samalla pidämme omat metsämme kasvukuntoisina, monimuotoisina ja myöskin kestävällä tavalla käytettyinä.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-15 Lisäksi harvaanasutussa Suomessa polttoaineen hinnalla on suuri merkitys kuljetuskustannuksiin ja sitä kautta tuotteiden hintoihin sekä viennin osalta maamme kilpailukykyyn. Perussuomalaiset vaatii, että energiaveroja alennetaan, koska tämä on selvä ilmastoteko, koska silloin Suomen kilpailukyky parantuu.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-15 jättänyt entiselleen fossiilista energiankäyttöä suosivat tuet, joita on yli miljardin verran ensi vuodenkin talousarviossa. Mutta sellainen menettely, jolla EU on todella näyttänyt esimerkkiä maailmalle, on päästökauppa. Siitähän on otettu mallia myös Kiinassa. Ja nyt kysyisin, kun hallitus on antanut lakiesityksen eduskunnalle kivihiilen käyttökiellosta: aikooko hallitus ajaa sitä, että vastaava määrä päästöoikeuksia myös poistetaan EU:n päästökauppamarkkinoilta sitten, kun tämä kivihiilikielto astuu voimaan?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-11-15 Ja se, että me korvaamme sen kotimaisella bioenergialla, on minusta askel ehdottomasti oikeaan suuntaan. Suomi toimii maailmalla esimerkkinä niin bioenergiassa, kiertotaloudessa kuin ilmastonmuutoksen vastaisen teknologian kehittämisessä. vierailin Espanjassa ja Portugalissa muutama viikko sitten, oli todella ilo esitellä sitä. Suomalaisista jätteistä päätyy vain muutama prosentti enää kaatopaikoille. Suurin osa vielä poltetaan mutta yhä suurempi osa käytetään
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Esitin kaksi vuotta sitten, että hiilitullit tulisi käyttöönottaa EU:ssa Pariisin ilmastosopimuksen ulkopuolisille maille. Silloin ministeri valitettavasti torppasi ajatukseni, mutta näkisin, että nyt kun on tullut tämä IPCC:n raportti ja me tiedämme, kuinka akuuttia ilmastonmuutoksen torjuminen on, kuinka vähän meillä on aikaa, niin nyt tulisi uudelleen arvioida tätä kantaa ja miettiä todella, olisiko nämä hiilitullit järkevä keino esimerkiksi USA:ta ja muita Pariisin ilmastosopimuksen ulkopuolelle jättäytyneitä maita kannustamaan.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Aloitan siitä, että mielestäni tämä tilanne on oikeasti niin vakava ilmastonmuutoksen nopeutuneen tahdin myötä, että kyllä meidän täytyy miettiä avoimesti kaikkia erilaisia vaihtoehtoja. Mutta mielestäni hiilitullit — sellaisina kuin ne ymmärrän — voisivat johtaa kaupan esteisiin, ja kun meillä on maailmalla jo tällä hetkellä kasvavaa protektionismia, protektionismia, joka on Suomen kaltaiselle avoimelle maalle erittäin vahingollista, niin mielestäni meidän pitäisi kaikkia näitä ratkaisuja pyrkiä miettimään ei edes eurooppalaisittain vaan globaalisti ja OECD-tasolla, jossa yhteistä veropolitiikkaa tehdään koko ajan. Mutta kyllä minusta se ensisijainen suunta on se, mitä Suomen hallitus on ajanut, eli hiilen hinnoittelu globaalisti:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-15 rouva puhemies! Kuten tiedämme, Suomen päästöt ovat vuodesta 90 puolittuneet, ja viimeisenkin vuoden aikana lasku on ollut noin 5 prosentin luokkaa, elikkä tässä mielessä olemme kyllä ihan maailman johtavia maita. Metsien mahdollisuus tehdä hiilinielua yhä paremmaksi on aivan loistava. Me käymme nyt tänä päivänä keskustelua, saako metsiä hakata. Hyvänen aika, meille on annettu sellainen valtava kansallisaarre, ja ennen kaikkea se on kaikkialla tässä maassa ihan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta, ja kasvu nousee koko ajan, ja meillä on mahdollisuuksia. Tänään iltapäivällä oli talousvaliokunnan avoin kuuleminen, jossa Luonnonvarakeskuksen tutkija sanoi, että meillä on 150 miljoonaa mottia teoreettinen maksimi kasvussa, kun hoidamme asiamme oikein. Elikkä meillä on potentiaali, kun teemme hommamme oikein. Kysynkin maa- ja metsätalousministeriltä, miten hän asennoituu tähän tilanteeseen, kun meillä on mahdollisuuksia aivan vaikka kuinka paljon ja tuntuu, että kaikki ne henkilöt, jotka puoltavat metsien käyttöä ja uutta
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-11-15 tulevaisuudessa ja jo nyt tällä hetkellä. Tuo teoreettinen 150 miljoonan kuution kasvu on mahdollista silloin, kun me hoidamme metsiämme niin hyvin kuin me ikinä osaamme ja meidän uudistamisaineistomme on siellä huippuluokassaan, niin kuin se tällä hetkellä alkaa olla. Siellä on monia muita keinoja myöskin olemassa tähän. Hallituksen taholta me olemme monin eri tavoin kannustaneet sekä metsän omistajia että muita tahoja, ammattilaisia, tähän suuntaan. Kun meillä on 600 000 suomalaista, jotka omistavat metsää, samalla kun me teemme tätä kannustustyötä, samalla on 600 000 erilaista tapaa hoitaa metsää, mikä pitää yllä myös monimuotoisuutta, joka totta kai on myöskin tärkeä.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-15 On todellakin tärkeää, että saamme hiilelle hinnan, ja sen takia on myöskin välttämätöntä, että EU:n laajuinen päästökauppa toimii, ja siihen tarvitsemme sen, että päästöoikeuksista on niukkuutta eikä runsautta. Sen takia on aiheellista kysyä, mitä teemme tulevaisuudessa. Mutta taloudellisia ohjauskeinoja on myös muita.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-15 ympäristön ja ilmaston tilaa haittaavaa toimintaa. Siihen, missä muodossa se vero tehdään, meillä on käytettävissä eri keinojen repertuaari. Onko se sähköverotuksessa, käytetäänkö arvonlisäverotusta, nämä ovat niitä keinoja, jotka käsissä ovat. Kun me joudumme kuitenkin koko ajan miettimään tulevaisuuden veropohjaa, niin silloin ympäristön ja kestävän kehityksen tavoitteet nousevat koko ajan suurempaan ja suurempaan arvoon.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-15 tai vastaava, jolloin EU osoittaisi hyvin modernia näkökulmaa siinä, niin että ei mennäkään perinteisiin tuotteisiin vaan aidosti otetaan ilmastonäkökulma huomioon. Onko EU-tasolla neuvoteltu, että olisi joku uudenlainen malli? Toinen tietysti tärkeä näkökulma on se, että jos me pääsisimme jopa tuote- tai palvelukohtaiseen hiilidioksidielinkaareen, silloin aidosti myöskin kuluttajat pystyisivät näkemään, miten paljon
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-15 lähtökohta sille, että osataan tehdä toimenpiteitä oikein. Sitten EU:sta ja tästä hiilidioksidiverosta tai hiiliverosta — mielestäni kyseessä on sama asia — se, että Suomi on nimenomaan ollut se, joka on vienyt sitä näihin pöytiin. Minä olen tuonut valtiovarainministereiden pöydässä esiin sen, että nimenomaan esimerkiksi hiilen haittojen verotuksen kautta me pystymme vaikuttaviin toimiin koko Euroopan laajuisesti ja viemään sitten sitä kautta esimerkkiä myöskin maailmalle. Me olemme keskustelleet tästä Maailmanpankin ja maailman valuuttarahaston johdon kanssa, ja he ovat innostuneet Suomen mallista. Sitra tekee aivan loistavaa työtä, kokoaa yhteen sitä kehitystä, mitä Suomessa on tehty nimenomaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja niitä työvälineitä, joita meillä käytetään. Maailmalla on erittäin suurta kiinnostusta Suomen malliin. Me aloitimme jo 90-luvun alussa hiilen hinnoittelun, ja se on mielestäni tuottanut hyvää jälkeä.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Suostumus2018-kansalaisaloite sai tänään kokoon 50 000 nimeä. Aloite esittää lakimuutosta niin, että kyse olisi aina raiskauksesta silloin, kun seksi ei perustu molemminpuoliseen suostumukseen. Nykylain mukaan kyse on raiskauksesta vain silloin, kun uhria vastaan on käytetty väkivaltaa tai uhattu sillä. Kuitenkin tiedämme, että raiskaustilanteessa moni uhri jähmettyy eikä raiskaajan edes tarvitse uhata väkivallalla. Määrittelemällä raiskaus suostumuksen puutteen kautta varmistetaan, että uhrit saavat oikeutta ja jokaisen oikeutta päättää omista rajoistaan kunnioitetaan. Ruotsissa näin on, ja aloitteen saama tuki osoittaa, että suomalaiset haluavat samaa.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-11-15 Seksuaalirikoslainsäädännön uudistamiseksi on tehty viimeisen 15 vuoden aikana aika paljon yksittäisiä uudistuksia, ja uskon, että pitäisi tehdä kokonaan rikoslain 20 luvun kokonaisuudistus, jotta kaikki palaset jäsentyvät oikeille kohdilleen. Tässä aloitteessa, joka on sinänsä erittäin ansiokas, on nimenomaan kyse siitä, pitäisikö raiskauksen tunnusmerkistöä muuttaa rikoslaissa, jotta rikosvastuu toteutuisi paremmin. Kaikki kansanedustajat tässä salissa varmasti ovat yhtä mieltä siitä, että rikosvastuun pitää toteutua mahdollisimman tehokkaasti, jotta rikolliset saadaan vastuuseen teoistaan. Ja nyt on kyse siitä, että mikä pykälän kirjoittamistapa on oikea, jotta henkilöt saadaan vastuuseen. Tälläkään hetkellä meidän rikoslaki ei lähde siitä, että jotenkin pitäisi erikseen vastustella, eli myös tuomion voi saada, vaikka henkilö ei vastustele. Myös kansainvälisesti on tämä kysymys ollut keskustelussa. Meillä on jo 20 vuotta rikoslaki lähtenyt siitä, että varsinaista suostumusta ei nimenomaisesti tarvitse antaa siihen tekoon ilman, että voi tulla...
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-15 puhemies! Toivon todellakin, että ministeri ehtisi tuoda tuon lakimuutoksen vielä tällä kaudella. Mutta ensi viikolla vietetään naisiin kohdistuvan väkivallan vastaista päivää. Naisten parisuhteessa kokema väkivalta on Suomessa valtava ongelma ja iso yhteiskunnallinen häpeätahra. Arviolta joka kolmas suomalainen nainen kokee elämänsä aikana väkivaltaa lähisuhteessa. Resurssit naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi ovat Suomessa edelleen aivan liian pienet. Turvakotipaikkojen määrä ei vastaa suosituksia eikä todellista tarvetta, vaikka olemme sitoutuneet Istanbulin sopimukseen. Turvakoteja on liian harvassa, ja välimatkat ovat liian pitkiä. Joka vuosi satoja apua hakevia naisia ja lapsia joudutaan käännyttämään turvakotien ovilta.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-15 Olemme lisänneet merkittävästi turvakotipaikkoja, ja sekään ei vielä ole riittävästi. Mutta kasvu on ollut merkittävää. Lisäksi äskeiseen keskusteluun ja seksuaalirikosten uhreihin liittyen: Me olemme perustaneet useamman yliopistokeskussairaalan yhteyteen seksuaalirikosten uhrien tukikeskuksen. Me olemme avanneet puhelinpalvelun, joka on ollut surullisen suosittu, ja kohderyhmänä ovat nimenomaan lähisuhdeväkivaltaa kokevat henkilöt. Ja uusimpana ja minusta ehkä yhtenä tärkeimpänä ulottuvuutena, tämän sopimuksen ratifiointina ja paremman todellisuuden rakentamisena lähisuhdeväkivaltaan liittyen me olemme tiivistäneet yhteistyötä sisäministeriön kanssa niin, että tämän kuun lopulla järjestämme pyöreän pöydän, niin että myös poliisin kautta yhä vahvemmin ja rohkeammin puututtaisiin tilanteisiin, joita he kentällä kohtaavat, joissa selvästi tapahtuu väkivallantekoja kodeissa kumpaa tahansa sukupuolta kohtaan.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 Luonnoksen mukaan ohjeistus mielenosoituksen järjestämiseen muuttuisi siten, että nykyisen kuuden tunnin sijaan poliisille tulisi tehdä ilmoitus tapahtumasta kolme päivää aikaisemmin. Tämä merkittävä muutos on ymmärrettävästi herättänyt laajasti huolta kansalaisyhteiskunnassa, ja johtavat ihmisoikeusasiantuntijat ovat nähneet sen perusoikeuksia kaventavana ja sen tarvetta huonosti perusteltuna.
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-11-15 Nyt ovat yleistyneet vastamielenosoitukset, jopa joitain väkivaltaisia ilmiöitä on tapahtunut. Meillä on nyt laissa semmoinen ennakkoilmoittamisvelvollisuus mielenosoituksista, joissa esimerkiksi tarvitaan poliisin liikennejärjestelytoimenpiteitä tai poliisi paikalle, jotta ulkopuoliset eivät pääse häiritsemään näitä mielenosoittajia,
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-15 Kolme päivää tuntuu kohtuuttoman pitkältä ajalta, ja viesti kansalaisyhteiskunnalle on se, että spontaani mielenosoituksen järjestäminen tehdään vaikeaksi, ellei mahdottomaksi. Tämä luonnos on lähetetty kommentoitavaksi lausunnolle ainoastaan kuudelle taholle, ja vastausaikaa on annettu vain kolme viikkoa. Pidättekö, ministeri Häkkänen, tätä riittävänä
Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-11-15 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin spontaanit mielenilmaukset ovat sallittuja nyt ja tulevat olemaan myös jatkossa sallittuja. Eli jos halutaan osoittaa yhtäkkiä mieltä hyvin nopealla aikataululla hallituksen linjauksia vastaan tai vaikka opposition linjauksia vastaan, niin se onnistuu hyvin nopealla aikataululla, mutta kyse on siitä, että pitää ennakkoon ilmoittaa, jos tämä mielenilmaus järjestetään vaikkapa Helsingin keskustassa Mannerheimintiellä ja on selvä vaara siitä, että se aiheuttaa myös yleiselle järjestykselle haittaa. Ja tässä tapauksessa poliisilla on velvollisuus siihen, että se kykenee turvaamaan, että yhteiskunta pystyy muuten toimimaan järjestäytyneesti, että ohikulkijoita ei vaaranneta ja jokainen voi osoittaa rauhassa omaa mieltään. Onko tämä aika kolme vuorokautta tai vuorokausi tai kaksi, se tullaan ratkaisemaan myöhemmin ja katsotaan lausuntojen pohjalta.