Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-09-25 Jehovan todistajien vapautuslaki säädettiin 1980‑luvulla ensisijaisesti käytännöllisistä ja humanitäärisistä, ei niinkään oikeudellisista syistä. Jehovan todistajat kieltäytyivät tuolloin ehdottomasti sekä varusmies‑ että siviilipalveluksesta ja lähes kaikki niin sanotut totaalikieltäytyjät olivat Jehovan todistajia. Totaalikieltäytyjät tuomittiin suhteellisen pitkiin ehdottomiin vankeusrangaistuksiin. Vapautuslaki oli jo säädettäessä ristiriidassa silloin voimassa olleen hallitusmuodon yhdenvertaisuutta ja maanpuolustusvelvollisuutta koskevien säännösten kanssa. Sen vuoksi laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä niin sanottuna poikkeuslakina. No, miksi vapautuslaki nyt sitten pitää kumota? Vapautuslain säätämisen taustalla olleet olosuhteet ovat 1980‑luvun jälkeen monelta osin muuttuneet. Siviilipalvelus on täysin erotettu Puolustusvoimien toiminnasta, ja samalla Jehovan todistajien suhtautuminen siviilipalveluksen suorittamiseen on muuttunut merkittävästi myönteisemmäksi. Jehovan todistajat ovat tuoneet hallituksen esityksen valmistelun yhteydessä selkeästi esiin, etteivät he yhteisönä estä ketään suorittamasta siviilipalvelusta eikä sen suorittamisesta aiheudu Jehovan todistajalle minkäänlaisia kielteisiä seurauksia. Olosuhteita, joiden takia vapautuslaki siis aikanaan on säädetty, ei ole enää olemassa. Perusoikeuksien merkitys yhteiskunnassa on samalla merkittävästi kasvanut, eikä vapautuslain kaltaista, selvästi syrjivää lakia voida enää pitää perusoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttävänä. Nykyistä perustuslakia säädettäessä perustuslakivaliokunta nimenomaisesti velvoitti hallituksen välttämään poikkeuslakien säätämistä ja ryhtymään toimiin vanhojen poikkeuslakien kumoamiseksi tai saattamiseksi perustuslain vaatimusten mukaisiksi. Jehovan todistajien vapautuslain on useissa yhteyksissä todettu olevan ristiriidassa niin perustuslain 6 §:ssä säädetyn yhdenvertaisuusperiaatteen ja sitä täydentävän syrjintäkiellon kuin 127 §:ssä säädetyn maanpuolustusvelvollisuuden kanssa. Vapautuslaki syrjii kaikkia muita asevelvollisia asettamalla yhden uskonnollisen vakaumuksen parempaan asemaan muihin vakaumuksiin nähden. Se ei ole tätä päivää. Vapautuslain ongelmallisuus on noussut esiin myös viimeaikaisessa totaalikieltäytymistä koskevassa oikeuskäytännössä, joka entisestään korostaa tarvetta lainsäädännön välittömälle korjaamiselle. Vapautuslain kumoaminen on mahdollisista ratkaisuvaihtoehdoista syrjivän tilanteen korjaamiseksi selvästi ongelmattomin. Vapautuslain kumoaminen poistaisi tehokkaasti siihen liittyvän yhdenvertaisuusongelman turvaten samalla yleisen asevelvollisuuden ja sen kautta Puolustusvoimien kyvyn tuottaa Suomen puolustuskyvyn edellyttämät joukot. Arvoisa puhemies! Vapautuslain kumoaminen ehdotetaan toteutettavaksi siten, ettei sillä olisi takautuvaa vaikutusta sellaisiin Jehovan todistajiin, jotka ovat jo saaneet vapautuksen asevelvollisuuden suorittamisesta. Lisäksi niillä Jehovan todistajilla, joita ei ole vielä vapautettu asevelvollisuudesta mutta jotka ovat ennen kumoamislain voimaantuloa saaneet tai hakeneet vapautuslain mukaista lykkäystä asevelvollisuuden suorittamisesta, olisi mahdollisuus kolmen kuukauden kuluessa hakea vapautusta asevelvollisuuden suorittamisesta. Käytännössä kyseisen kolmen kuukauden aikana vapautus voitaisiin siten edelleen myöntää niille Jehovan todistajille, jotka ovat käyneet kutsunnoissa ennen kumoamislain voimaantuloa.