samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-19 Lääkäreiden rekrytoinnissa on tullut viimeisen 20 vuoden aikana selkeä vinouma: työterveyshuollossa, yksityisissä lääkäripalveluissa rekrytointien määrässä on noin 40—50 prosenttia kasvua, erikoissairaanhoidossa 20 prosenttia, ja perusterveydenhuollossa uusia lääkärirekrytointeja ei ole tapahtunut viimeisen 20 vuoden aikana. Tämä on johtanut siihen, että erilaisia lieveilmiöitä, reppufirmoja ynnä muuta, on sitten perusterveydenhuollon lääkäripalveluihin tullut mukaan. Eduskunta hyväksyi syksyllä erikoislääkärikoulutuksen siirtämisen opetus- ja kulttuuriministeriöltä sosiaali- ja terveysministeriölle ja toisin sanoen yliopistojen vastuulle. Tässä nimenomaan sote-uudistus tuo nyt uuden tilanteen, koska nyt syntyy pieniä erikoislääkäriyksiköitä ja toisaalta kouluttajat edellyttävät tiettyä laatuvaatimusta koulutusyksiköiltä. Tässä tulee ristiriita, ja näen, että meidän koulutuksen laatu tulee olemaan uhattuna sen ohella, että myös halukkuus koulutukseen, nimenomaan vaativaan ammattikoulutukseen, koulutukseen 50 erikoisalalle, vähenee ja meillä erikoislääkäripula tulee lisääntymään.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-19 lääkärikoulutuksen tulevista tarpeista, ja olen täysin samaa mieltä siitä, että yksi meidän aivan keskeinen huolemme jatkossa on riittävän erikoislääkärimäärän turvaaminen ja myös heidän riittävän laadukkaan koulutuksensa turvaaminen. Mielestäni olisikin kiireesti kaiken kaikkiaan lääkärikoulutuksessa painopistettä siirrettävä nimenomaan tähän erikoislääkärikoulutukseen ja huolehdittava, että Suomen maine erinomaisena, korkean lääketieteen tason tason haltijana ei kärsisi nyt, kun sote-uudistusta ollaan tekemässä. Muistutan vielä siitä, että lääkäritiheys esimerkiksi pohjoismaisessa vertailussa on Suomessa sinänsä hyvä, mutta meillä on todellakin alueellisia
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-19 Haluan kuitenkin painottaa näin maallikkona kantaani tähän näkemykseen, jos edustaja Räsänen on huolissaan siitä, että on jo ylitarjontaa lääkäreistä, kun me kuitenkin tiedostamme tällä hetkellä sote-uudistuksen tärkeyden jokaisessa puolueessa niin, että meillä on perusterveydenhuollossa lääkäripulaa ja meillä on syntynyt kulttuuri, jossa nämä keikkalääkärit ovat tavallaan vallanneet sen perusterveydenhuollon
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-19 puhemies! Haluan vielä täsmentää, että puhuin nimenomaan paikoittaisesta ylitarjonnasta. Meillä ei todellakaan ole valtakunnallista ylitarjontaa lääkäreistä, vaikka meidän lääkäritiheytemme on väestömäärään verrattuna ihan hyvää pohjoismaista tasoa, eli siinä suhteessa Suomessa ei olla tilanteessa, jossa lääkärien määrä olisi alhaisempi kaiken kaikkiaan kuin muissa Pohjoismaissa. Mutta esimerkiksi pääkaupunkiseudulla valmistuvien lääkäreiden on aika vaikea löytää harjoittelu- ja työpaikkoja tällä hetkellä, eli ongelmana on nimenomaan se, että meillä ei ole alueellisesti ikään kuin riittävän tasaista lääkäritarjontaa. Tähän tietenkin odotetaan myös tulevalta sote-ratkaisulta ratkaisun
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-19 Arvoisa puhemies! Minusta kollegat avasivat tässä aivan erinomaisen keskustelun siitä, että yksi niistä lukuisista nyt toteutettavan sote-uudistuksen tavoitteista on se, että me saisimme helpotettua tätä alueellisesti todella, todella pahaa lääkäripulaa ja me saisimme näitä lieveilmiöitä kitkettyä. Nyt pitää olla se tilanne, että kun tulee valinnanvapaus ja ihminen pääsee sillä setelillä niitä valintoja tekemään, niin siellä sitten pikkuhiljaa pitää tapahtua myös se ilmiö, lääkärikuntaa tasaantuu sitten perusterveydenhuoltoon. Kyllähän täällä taustalla varmasti yksi tekijä, minkä takia ei nuoria lääkäreitä ole saatu varsinkaan pienemmille paikkakunnille töihin, on se, että moni nuori lääkäri haluaa toimia tiimissä osana erikoistunutta joukkuetta ja nykyisissä terveyskeskuksissa siihen ei pystytä. Itse toivon, että näissä tulevissa julkisissa ja myös yksityisten yritysten sote-keskuksissa saadaan niitä tiimejä luotua.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-19 siitä valmistuvien hoitajien sijoittumisesta. Meillähän on sairaanhoitajapulaa nyt ja tulevaisuudessakin, ja tämä harjoittelupaikkojen sijainti, missä harjoitellaan, ohjaa myöskin sitä, mihin sairaanhoitajat sitten haluavat jatkossa mennä töihin. Mutta, arvoisa puhemies, myös sairaanhoitajien jatkokoulutuksen ja erikoistumiskoulutuksen järjestämisessä on tällä hetkellä suuria puutteita. Lääkärien erikoistumiskoulutushan rahoitetaan valtion budjetista ja sitä myös ohjataan valtiovallan taholta, mutta sairaanhoitajien erikoistumiskoulutus on täysin auki, sitä ei ole millään tavalla suunniteltu. Valtio ei sitä millään tavalla rahoita tällä hetkellä, eikä valtiovallan taholta tule myöskään siihen minkäänlaista ohjeistusta. Tämmöisistä erityisammattilaisista, sairaanhoidon erityisosaajista, on valtava pula
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 vaihtelevan työajan sopimuksen tekemistä sellaisessa työssä, jossa työvoiman tarve vaihtelee ennakoimattomasti, ja silloin, kun se on molempien osapuolten työsopimuksesta ilmenevän tahdon mukaista. Sääntelyn muutokset eivät myöskään saa vähentää kansantalouden työllisyyttä ja työtunteja." Tähän on jätetty vastalause, jossa on esitetty ratkaisumalleja siihen, miten näihin mietinnössä kuvattuihin ongelmiin voitaisiin löytää vastauksia.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 että vasemmistoliiton näkökulmasta erimielisyys valiokunnassa ei suinkaan koskenut sitä, pitääkö valiokunnan muotoilla pykäliä vaiko ei, vaan sitä, pitääkö hallitusta edellyttää tarkastelemaan nollasopimuksiin liittyviä ongelmia vai tekemään nollasopimuksiin liittyville ongelmille jotain. Kaikki lausumat, jotka löytyvät nyt valiokunnan enemmistön hyväksymästä mietinnöstä, sisältävät ehdollisia muotoiluja, jotka velvoittavat hallitusta pohtimaan, tarkastelemaan, kiinnittämään huomiota mutta eivät varsinaisesti tekemään yhtään mitään — minkä lisäksi viimeisessä lausumassa erikseen valiokunnan hallituspuolueista koostuva enemmistö rajaa tarkoin niitä reunaehtoja, joidenka puitteissa hallitus tätä harkintaa ja pohdintaa saa tehdä, sillä tavoin että liikkumavara jää verraten pieneksi. Mitä vasemmistoliitto olisi halunnut: vasemmistoliitto olisi halunnut mietinnön, jossa eduskunta olisi edellyttänyt hallitusta ratkaisemaan nollasopimuksiin liittyvät ongelmat, joista valiokunta kuitenkin oli käytännöllisesti katsoen yksimielinen. No, miten nämä ongelmat sitten voitaisiin ratkaista? Myös siitä oli valiokunnassa yksimielisyys, että kansalaisaloitteen ehdottama ratkaisumalli alle 18 viikkotyötunnin kiellosta ei ollut toimiva eikä mitenkään vastaa tämän päivän työmarkkinoita ja ihmisten tarpeita siellä. Todennäköistä on, että nollatuntisopimuksiin liittyviin ongelmiin puuttuminen edellyttää useita monentasoisia ratkaisuja. Se edellyttää todennäköisesti uutta lainsäädäntöä — me olemme esittäneet muun muassa työajan vakiintumissäännöksiä, oikeutta irtisanoutumiseen, silloin kun työtä ei tosiasiallisesti tarjota, ilman työttömyysturvan karensseja, ja lisätyön tarjoamisvelvoitteen ulottamista myös nollasopimuksiin. Se edellyttää mahdollisesti myös olemassa olevien käytänteiden laajentamista. Melkoinen osa niistä myönteisistä puolista, joita nollasoppareilla olevat ihmiset ovat tuoneet keskusteluun, ovat sentyyppisiä, että ne järjestelyt voidaan toteuttaa esimerkiksi kaupan alan puitesopimusten piirissä yhtä hyvin. Se edellyttää lain valvontaa ihan eri tasolla kuin tähän asti, esimerkiksi kilpailukieltopykälien väärinkäytön osalta. Ja kaiken edellisen lisäksi se edellyttää myös reilumpaa kulttuuria työmarkkinoille, niin että jonkun tietämättömyyttä tai heikkoa asemaa ei käytetä hyväksi. Nollasopimukset, vaihtelevan työajan sopimukset, ovat joillekin ryhmille hyvä tapa työllistyä ja hankkia lisäansioita. Niihin kuitenkin liittyy myös merkittäviä meidän työntekijöiden oikeuksia heikentäviä ja meidän työmarkkinoiden kilpailua vääristäviä tekijöitä.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-03-22 kaikki puolueet suhtautuneet sen vaatimalla vakavuudella. Tämä on itselleni tärkeä asia, koska olen täältä luvannut pelisäännöt nollatuntisopimuksille — niitähän ei tällä hetkellä ole — ja sen takia seuraan suurella valppaudella, mitä tämän asian kanssa tapahtuu, enkä pelkästään seuraa vaan olen aktiivinen toimija tässä. Eli nyt kaikki tietävät tämän ongelmakentän. Niitä on ihan turha tässä ruveta toistamaan. Valiokunta päätyi siis siihen, että tämä kansalaisaloite ei sinällään mene läpi — että siellä on hyviä asioita mutta semmoisia, jotka sitten olisivat myös olleet ongelmia. Valiokunta toimi mielestäni viisaasti, ja nämä lausumat, jotka tuossa ovat, itse otan kyllä evästyksenä muutakin kuin tarkastella tai arvioida asioita. Eli siellä työryhmässä se työ tehdään ja sitten tuodaan esitykset hallituksen päätettäväksi, ja siinä kohtaa tietysti on se paikka katsoa, mitä sieltä nyt sitten tulee läpi. Tämä nollatuntisopimusten käytön kieltäminen ei siis ollut myöskään valiokunnan kantilta katsottuna tarkoituksenmukaista. Se olisi voinut tietysti johtaa siihen, että näitä työtilaisuuksia jäisi tarjoamatta tai että työnantaja pyrkisi hoitamaan tällaiset tilanteet muulla tavoin kuin työsuhteisilla työntekijöillä. No, mitä tahansa me nyt sitten teemmekin, niin nämä epäkohdat pitää pystyä ratkaisemaan sillä tavalla, että samanaikaisesti minimoidaan ne nollatuntisopimuksiin liittyvät haitat mutta silti taataan työnantajan mahdollisuus kattaa sitä vähäistä työvoimatarvetta palveluksessaan olevilla työntekijöillä, ja tämä on tietysti vaativa harjoitus. Vaikka työmarkkinoiden toimivuuden kannalta olisi tietysti aina perusteltua ja ihanteellista, että työtä teetettäisiin tämmöisessä normaalissa kiinteän työajan työsuhteessa aina kun se on mahdollista, kyllä me tarvitsemme silti mahdollisuuksia myös tämän vaihtelevan työajan käyttöön, ja se on hienoa, että valiokunta on myös tämän tunnistanut. Näitä kysymyksiä voidaan periaatteessa — periaatteessa — pyrkiä ratkaisemaan joko työsopimuslakiin tai työaikalakiin taikka molempiin lakeihin tehtävillä täsmennyksillä, ja sitten kun näitä mahdollisia työlainsäädäntömuutoksia arvioidaan, keskeiset kysymykset liittyvät sopimussuhteeseen: kummankin osapuolen oikeuksien ja velvollisuuksien tasapainoisuuteen ja selvyyteen sovellettavista pelisäännöistä, toisaalta työntekijän tulevan ansiotason riittävään ennakoitavuuteen, työsopimukseen perustuvien odotusten turvaamiseen ja vaihtelevaan työaikaan perustuvien työsopimusten yhteensovittamiseen työoikeudelliseen järjestelmään, muun muassa siten, että työsuhdeturvan kiertämisen mahdollisuus pienenee. Nollatyösopimuksilla työskentelevän asemaa olisi perusteltua tarkastella myös työttömyysturvajärjestelmässä. Se on näissä edellisissä puheenvuoroissa tuotu selkeästi myös esille. Kuten on todettu, TEMin ja STM:n johdolla on siis käynnistetty tämä valmistelu, se työryhmä, jolla tähdätään niihin reiluihin pelisääntöihin nollatyösopimuksissa. Näiden tulosten on oltava valmiit hallituksen puolivälitarkasteluun mennessä. Tämä on siellä kymppilistassa, joka työmarkkinajärjestöjen kanssa on yhdessä sovittu.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 ministeri sanoi omassa puheenvuorossaan selvästi, että tarvitaan lainsäädäntömuutoksia. Valiokunta ei ikävä kyllä rohjennut ottaa tällaista kantaa, vaan valiokunnan johtopäätöksissä todetaan, että edetään joko lainsäädäntömuutoksilla tai paremmalla toimeenpanolla. Uskon, että me tarvitsemme molempia, ja tämä oli yksi kohta, josta valiokunta muun muassa äänesti, koska sosiaalidemokraatit olisivat halunneet, että me linjaamme selvästi sen, että tarvitaan lakimuutoksia ja tarvitaan tämän lisäksi parempaa toimeenpanoa. Tässä salissa usein syytetään meitä siitä, että meillä ei ole vaihtoehtoja. Harvemmin olen kuullut kokoomuslaisen kansanedustajan syyttävän sosiaalidemokraatteja siitä, että meillä on vaihtoehto.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 kysynkin: voisiko ministeri Lindström nyt tässä kohtaa tulla vastaan niin paljon, että hän sitä työryhmien toimeenpanotehtävän muotoilua muuttaa niin, että se tulisi tässä vastalauseessa olevaan, enemmän edellyttävään, muotoon, niin että työryhmien tulee
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-22 käydyn työskentelyn puolelta voi sanoa, että valiokunta on tehnyt erinomaisen hyvää työtä. Kysymys ei ole todellakaan yksinomaan mustavalkoisesta asiasta. Tämä ei ole ei—eikä-kysymys, tämä ei ole myöskään joko—tai-kysymys, vaan tämä voi parhaimmillaan olla sekä—että-kysymys. Tätä ei voida kategorisesti niputtaa yksiselitteiseksi kysymykseksi. Ministeri Lindström tekee tämän asian ympärillä äärimmäisen hienoa työtä. Ymmärrän niin, että jos tässä ei edetä kolmikannan periaatteen pohjalta, se olisi sellaista tarpeetonta veneen keikuttamista, joka ei veisi
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 aivan hullu ajatus, jos se otetaan vakavasti, niin kuin se paikkansa mukaan pitäisi vakavasti ottaa. Ensinnäkin jonkun lainsäädännön tai toimenpiteen, joka on näinkin mittakaavallisesti pieni, arviointi etukäteen on mahdotonta. Toiseksi tämä ajatus asettaa työtunnit samanarvoisiksi työn tuottavuuteen tai ehtoihin katsomatta, mikä on todella ongelmallista
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 puhemies! Kansalaisaloitteen tekijät tekivät sen vakavasti ja todella suuresta huolesta ja haluten lainsäädäntömuutosta. Sen takia täytyy hämmästellä, kun tämän mietinnön lukee, miten hallituspuolueet — toisin kuin ministeri äsken — eivät halua lainsäädännön muutosta. muutosta. Olisin kuvitellut, että lainsäädäntö on se keino, millä suomalaista yhteiskuntaa muutetaan, etenkin kun meillä tällä hetkellä ei ole, niin kuin äsken kuultiin, pelisääntöjä näille nollatuntisopimuksille, koska sitä ei ole missään lainsäädännössä olemassa. Sen takia olisi tärkeätä, että se edes mainitaan lainsäädännössä, ja sen takia se ainut keino on ottaa se sinne lakiin. Tästä syystä minä olen hyvin hämmentynyt näistä hallituspuolueitten näkemyksistä, että ei haluttu
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-03-22 Eli siksi uskalsin näin sanoa, että jotakin lakia se kuitenkin vaatii, koska tämä on... — Niin. Enkä näe tässä mitään ristiriitaa myöskään. — Ehkä tämä on enemmän sitten näistä sanoista kiinni, eli "arvioida" tai sitten oikeasti "tehdä" jotakin, ja kyllä minulla on halu tehdä jotakin tälle asialle, koska... Ehkä teitä ei tarvitse tämän enempää vakuuttaa. Minusta se on tärkeää, että valiokuntakin ja eduskunta on huomannut, että tässä on oikeasti ongelmia ja ne ongelmat pitää mahdollisuuksien mukaan paikata niillä reunaehdoilla, mitä tuossa sanoin, että ei estetä mutta samalla saadaan reilut pelisäännöt. Tämä on minulla se tavoite. Jätän kyllä työryhmälle, totta kai, sen työrauhan,
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-22 Lakimuutoksien vaatimuksien puuttuminen lausunnosta ei tarkoita sitä, etteikö hallitus suuressa viisaudessaan voi niitä tehdä. Jos hallitus katsoo, että jokin ongelma, joka tässä nyt on tullut esille, paranee vain lakimuutoksella, niin se täytyy myös tehdä. Työ on kaikkein tärkein keino saada valtiot ja kulttuurit kukoistamaan. Menestyneessä valtiossa on aina ensin ahkeroitu ja tehty työtä, ja sen täytyy olla myös Suomen linja. Työ on viime aikoina ollut suuressa muutoksessa: tuottavuus on kehittynyt ja kehittymässä valtavasti, työ on erilaista ja monimuotoisempaa kuin aiemmin. Katsotaan sitten eteen- tai taaksepäin, niin meidän täytyy olla samalla linjalla kuin meidän kilpailijamme. Arvoisa puhemies! Käsittelyssä olevan kansalaisaloitteen kärki on se, ettei ketään saisi palkata työhön alle 18 tunniksi viikossa. Tämä sulkee pois valtavasti erilaista työtä. Kuka tekee kyseiset työt jatkossa? Veikkaan, että harmaa talous. Se vähentäisi siten kansantuotetta ja menestystämme. Sitä ei mitenkään voi hyväksyä. Mielestäni kaikenlaisen työn ja sen tarjoamisen ja vastaanottamisen tulisi olla sallittua, mahdollista ja kannattavaa sekä työnantajalle että työntekijälle. Arvoisa puhemies! Kansalaisaloitteessa ja erityisesti valiokuntakuulemisissa tuotiin esille varsin runsaasti korjattavia asioita suomalaisessa työelämässä. Näihin meidän tulee puuttua, koskapa meidän työmarkkinajärjestömme eivät ole tähän mennessä saaneet sovittua asioista. Valiokuntakäsittelyssä ongelmista suurimmiksi nousivat työnantajan mahdolliset yksittäiset väärinkäytökset ja työntekijöiden pelolla hallinta. Selvityksen mukaan väärinkäytöksissä on kyse työ- ja työaikalakien kiertämisestä, esimerkkeinä vaikkapa olematon irtisanomissuoja tai työtuntien odottamaton, rangaistusluonteinen vähentäminen. Myöskään työsuhteen vakiintumiselle ei ole töiden erilaisuudesta johtuen yhtenäistä käytäntöä. Valiokunnan puheenjohtaja toi puheessaan kattavasti esille kuulemisissa tulleet muut ongelmat. Lait ovat siis olemassa, mutta niitä ei noudateta. Käytäntöjen parantaminen on siis aiheellista. Se taas korjaantuu vain lakien paremmalla toimeenpanolla. Arvoisa puhemies! Väärinkäytösten kitkeminen on tärkeä asia, enkä missään tapauksessa hyväksy työntekijöiden pelolla hallintaa. Se ei kuulu suomalaiseen työhön eikä työelämään. Suomalaiseen työhön ei myöskään kuulu se, että käytetään työsopimuksia kilpailukeinoina esimerkiksi suunnittelemalla tarkoituksellisesti työvuorot niin, että niin toimien pienennetään työnantajamaksuja. Työsopimusten tulee olla työnantajakuormaltaan samanlaisia tulee olla työnantajakuormaltaan samanlaisia kaikille yrityksille, eikä venkoilua tässä tule kannustaa. Arvoisa puhemies! Vaihtelevan työajan sopimusta tarvitaan varsinkin silloin, kun työ muuttuu, kuten nyt. Jos työtä tehdään silloin kun sitä on, se johtaa myös parempaan työn tuottavuuteen, ja tällöin myös kilpailukykymme paranee. Työmarkkinoille pyrkiville
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-22 puhemies! Nyt on kyllä niin uskomatonta politikointia kuin vain olla voi. Siis kerta kaikkiaan perussuomalaiset on yksikantaan ilmoittanut, myös ministerin johdolla, että me haluamme tänne pelisäännöt. Ja kuten tuossa ministeri kertoi aikaisemmin, pelisäännöt ovat lainsäädäntöä aukkokohtiin. Hän sanoi, että on haittoja työntekijöille mutta työnantajan mahdollisuudet työnantajan mahdollisuudet kuitenkin ovat puntarissa. Hän on aktiivinen toimija, toimii viisaasti ja ottaa vakavasti, ihan sama, missä muodossa ne täällä nyt ovat. Me olemme kaikki yhtä mieltä siitä, että nollatuntisopimuskansalaisaloite ei voi menestyä näin ja että tarvitaan säädökset sinne, mistä ne puuttuvat. Mistä me enää väittelemme? Sanamuodoista.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Uskon, että tuntuu saivartelulta: ja- vai tai-sana, ja uskon myös siihen, että edustaja Meri ihan vilpittömästi haluaa näihin nollatuntisopimuksiin pelisäännöt, niin kuin ministeri Lindströmkin. Mutta valiokunnassa me äänestimme siitä, tarvitaanko lainsäädäntömuutoksia. Ministeri tässä sanoi, että tarvitaan lainsäädäntömuutoksia, mutta valiokunnan kannaksi tuli, että asia voidaan ratkaista joko lainsäädäntömuutoksilla tai sitten paremmalla toimeenpanolla — ja tässä on se iso ero. Me, jotka olemme katsoneet niitä käytännön elämän ongelmia ja tienneet, että ilman lain apuuntuloa niihin ei löydy ratkaisua, emme usko siihen, että ilman lainsäädäntöä tämä ongelma ratkeaisi. Sen vuoksi emme voineet hyväksyä sitä valiokunnan linjaa, jossa jätettiin ikään kuin takaportti auki sille, että välttämättä lakimuutoksia ei tarvita
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 syyllistänyt enkä osoittanut ministeri Lindströmin toimia millään tavoin. Mutta kuten edellä edustaja Filatov sanoi, sanojen "ja" ja "tai" välillä on aika suuri merkitysero, ja uskoisin, että — jos olen oikein ymmärtänyt — juridisen koulutuksen saanut edustaja Meri ymmärtää näitten kahden sanan eron: "ja" ja
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-22 Arvoisa herra puhemies! Minusta tämä kansalaisaloite, jota nyt käsitellään ja josta mietintö on saatu aikaiseksi, on pikemminkin alku laajemmalle prosessille. Nythän näihin epäkohtiin on todella tartuttu. Voi sanoa, että pitkään tuo demareitten ja vasemmistoliiton hallitsema ay-liikekin kuvitteli, että kaikki ovat 40 vuotta samalla työnantajalla täysipäiväisessä työssä, eikä huomattu tätä tilannetta, mikä monella, varsinkin nuorella, työntekijällä on. tästä valiokunnan yksimielisestä mietinnöstä on hyvä lähteä jatkovalmistelua rakentamaan. Erityiskiitos valiokunnalle siitä, että olette siellä katsoneet tämän aloitteen tarkkaan läpi, ja kiitos myös siitä, että työministeri Lindström on tähän asiaan nyt sitten tarttunut
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-22 haluamme lainsäädäntöä sellaiselle kohdalle, missä hallitus harkitsee niin, että tässä eivät muut auta. Jos jostakin on jo olemassa laki ja sitä ei noudateta, niin paremmalla toimeenpanolla se asia voitaisiin järjestää, ja senkin harkitsee hallitus. Elikkä ei tässä nyt ole minun mielestäni kovin suuresta asiasta kysymys, mutta politiikka on politiikkaa näköjään.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-22 Arvoisa puhemies! No hyvä, että täällä myönnettiin, että kyse on nimenomaan politikoinnista eikä tämän asian eteenpäin viemisestä. Kun sanottiin sanat "ja" ja "tai", niin varmasti ei tarvitse juristin koulutusta olla, että ymmärtää, mikä on Täällä todetaan, että esimerkiksi kilpailevasta työsopimuksesta on työsopimuslain säädökset. Emme kai me nyt edellytä, että tästä täytyy kahteen kertaan sinne kirjoittaa, jos ei sitä nykyistäkään noudateta. En voi ymmärtää tätä. Kyllä todella tarvitaan sana "tai". Keskustelemmeko me tällä tasolla? Ihmiset ovat tehneet kansalaisaloitteen vakavasti otettavasta asiasta. Ministeri on luvannut viedä tämän eteenpäin, hän on aktiivinen toimija. Perussuomalaiset haluavat, että tämä menee eteenpäin. Tämä katsotaan läpi. Mitä varten me emme nyt keskustele täällä asiasta
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 Mietintöä laadittaessa hallituspuolueiden argumentaatio meni niin, että ei tarvitse edellyttää jämäkästi hallitukselta toimenpiteitä, koska hallitus tekee ne muutenkin. Mutta minä en ymmärrä, että jos hallitus tekee ne muutenkin, miksei silloin voisi edellyttää. Mitä oltaisiin menetetty, jos eduskunta olisi edellyttänyt niitä toimia, joita hallitus ilmeisesti joka tapauksessa on tekemässä? Kun tätä ponnekkaasti vastustettiin ja vältettiin, niin se herättää välttämättä epäilyksen strategiasta nimeltä
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Arvoisa puhemies! Täytyy nyt hieman ihmetellä kyllä sitä, että kun täällä oppositio kiittelee ministeri Lindströmiä hyvin selkeästä puheenvuorosta siitä, että tähän tarvitaan lainsäädännöllisiä muutoksia, niin sitten saman puolueen kansanedustaja täällä suuttuu tästä, että täällä kiitellään ministeriä. — Edustaja Meri, olkaa ihan rauhallisena, täällähän oppositio nyt on kiittänyt ministeriä siitä, että hän on yksikantaan todennut, että tähän tarvitaan lainsäädännön muutoksia. Sitten edustaja Kurviselle korjaan sen verran, että ymmärrän hyvin, että teidät on hälytetty tänne puolustamaan suurinta hallituspuoluetta, mutta siis kysymyksessähän ei ollut yksimielinen mietintö. Että varmaan voi sen verran paneutua näihin teksteihin, että käy myös mahdolliset vastalauseet läpi, kun näistä lähdetään
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 puhemies! Minusta tämä keskustelu, vaikka tuntuukin vähän jänkkäävältä, on itse asiassa ilahduttavaa, koska tämä on tiukkalinjaisempaa kuin valiokunnassa käyty keskustelu näiden asioiden ratkaisemisen puolesta ja myös tiukkalinjaisempaa kuin tuo mietintö. Tuossa mietinnössä on kuvattu hyvin niitä ongelmakohtia, mutta sen sijaan se, että mihin etsitään ratkaisut lainsäädännöllä ja missä vaaditaan lainsäädäntömuutoksia, jää siinä hyvin ohueksi. Ja jos me tässä olemme samaa mieltä siitä, että me tarvitsemme lakimuutoksia — ja toivon, että olisimme — niin silloin me saamme itse asiassa tiukemman linjan tästä salikeskustelusta ministerille. Mutta oleellisinta on se, että nuo ratkaisut löytyvät. Ja me kaikki tiedämme sen, että kolmikantaryhmissä pitää olla myös poliittinen tahto. Jos siellä on vain työmarkkinajärjestöjen, työnantajien ja työntekijäjärjestöjen välinen tahto, se hyvin herkästi asettautuu sellaiseen tilanteeseen, että ratkaisua ei synny, koska nuo tahdot kulkevat eri suuntaan. Sen vuoksi minusta oli arvokasta, että ministeri tässä sanoi, että hän seuraa aktiivisesti noita työryhmiä ja etsii sieltä niitä ratkaisuja, koska niiden löytäminen ei aina ole helppoa.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-22 me halusimme jättää kolmikantaiselle työryhmälle ministerin aktiivisessa valvonnassa mahdollisuuden etsiä parhaat keinot: minne lakeihin, onko siellä olemassa säädöksiä? Me emme halunneet lähteä sinne päsmäröimään. Tässä on nyt kysymys ihan siitä, kuten tuossa vasemmiston puheenvuorossa
Puhuja: Jaana Laitinen-Pesola
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-22 Arvoisa puhemies! Kun tätä keskustelua kuuntelee, kuulostaa siltä kuin tuolla valiokunnassa oltaisiin oltu koko ajan eri mieltä näistä asioista, ja kuitenkin ja kuitenkin tätä kansalaisaloitetta käsiteltiin hyvin, hyvin yksituumaisesti. Meidän lähtökohtamme varmasti kaikilla oli se, että nollasopimuksilla ei saa heikentää ja kiertää työlainsäädännön pakottavia, työntekijän turvaksi annettuja säädöksiä. Uskon, että tämä on ollut sellainen lähtökohta. Konsensus oli aika lähellä vielä,
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Arvoisa puhemies! Tuntuu siltä, että olemme kuitenkin tässä salissa hyvinkin kaikki sitä mieltä, että työntekijälle pahin tilanne on silloin kun työnantaja ei tarjoa niitä varmoja työtunteja lainkaan mutta työntekijä on silti sidottu vain odottelemaan niitä satunnaisia tunteja vailla mahdollisuutta ottaa vastaan muuta työpaikkaa. Joten kun tästä on niin kuin semmoinen positiivinen mieli tässä salissa, ihmettelenkin sitä, miksi ei voitu sitten laittaa sitä napakkaa vaatimusta
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-22 puhemies! On aivan erinomaisen hyvä asia, että tähän kansalaisaloitteeseen on paneuduttu näin huolella. Todellakin ministeri Lindströmille annan suuren kiitoksen siitä, että hän on omalla panoksellaan tukemassa vahvasti tämän asian tarkkaa tutkimista ja työryhmä asetetaan, se on erittäin positiivinen asia. Sehän on kylmä tosiasia tämän päivän Suomessa ja maailmassa yleensäkin, työn luonne on valtavasti muuttunut. Koneellistuminen ja automatisaatio ja vaikka mikä ovat luoneet aivan uusia työuria, aivan uudenlaista työtä. On sellaisia töitä, jotka ovat olemassa vain hetken. Kyllä meidän pitää tähän reagoida eduskuntana ja nimenomaan niin, että turvataan se,
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 herra puhemies! Aamun Helsingin Sanomissa oli artikkeli, jonka mukaan lisääntyvästi tulee ihmisiä, joilla on välttämätöntä olla kaksi työtä. Näistä kahden työn tekijöistä aika monet ovat heitä, joilla ei ole sitä kokoaikaista työtä — koska yhdelläkin kokoaikaisella työllä Suomessa nyt pääasiassa pärjää ja pystyy elättämään perheensä. Sen takia tässä tämän kansalaisaloitteen ohella on koko ajan kulkemassa sivussa semmoinen keskustelu, halutaanko meillä Suomeen halpatyömarkkinat Saksan mallilla, jossa yhteiskunta tulee aina tukemaan sen toisen osan.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 herra puhemies! Täytyy sanoa, että onhan se kiva, kun tuolta keskustan puolelta tulee kehuja, että kuinka kivikautisia me täällä vasemmalla puolella olemme, mutta täytyy nyt sanoa, että me olemme tämän eduskunnan kaudella ja viime eduskuntakaudella juuri puuttuneet lakialoitteella tähän nollatyösopimusten problematiikkaan. Me olemme ehdottaneet täällä veronumeron käyttöönottoa. Me olemme huolissamme siitä, että meillä yksinyrittäjien sosiaaliturva on puutteellinen, me olemme halunneet edistää sitä vasemmistolaisin näkemyksin. Ja me ymmärrämme, että tässä maassa on freelancereita. Edustaja Meri, joka nyt jättää meidät tänne politikoimaan ihan keskenämme, nyt ihan loppuun täytyy sanoa: Sanoin, mikä oli politiikkaa. Se oli se, että nostin esille sen, mitkä olivat viime eduskuntakaudella tämän vastaavan lakialoitteen allekirjoittajien nimet,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 enemmistöllä ja hallituspuolueiden enemmistöllä oli tiukka kanta tähän asiaan, ja siitä olen iloinen, mutta sen jälkeen, kun olimme sopineet valiokunnassa, että neuvottelemme yhteistä kantaa, hallituspuolueet päättivät kahden valiokunnan välissä, että he eivät neuvottelekaan yhteistä kantaa. Siihen en puutu, mitä siinä välissä tapahtui, koska se ei minulle kuulu, mutta niin tämä kuvio meni. Oleellista olisi ollut se, että me olisimme sanoneet ääneen, että lakimuutoksia tarvitaan, ja oleellista olisi ollut se, että tuo viimeinen ponsi, joka ikään kuin mitätöi sen, mitä näissä muissa linjauksissa sanotaan, olisi ollut sieltä pois. Mutta sosiaalidemokraattien ratkaisuvaihtoehto tähän ongelmaan lähtee siitä, että silloin kun työstä lähtee vaihtelevan työajan tarve, se perustellaan sillä työllä ja se vaihteluväli minimoidaan
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-22 Herra puhemies! Haluan nyt edustaja Joona Räsäselle hieman tarkentaa, kun hän ilmeisesti ymmärsi väärin, mitä sanoin: Siitä valiokunta ilmeisesti on ollut yksimielinen, että tällainen kankea tuntiraja olisi huono asia, ja varmaan tässä keskustelussa on paikallaan sekin todeta, että tällainen nollatuntisopimus voi olla ihan hyväkin vaihtoehto tietyssä elämäntilanteessa. Ainakin itse olen sitä mieltä, että kyllä nollatuntisopimus on parempi kuin ei mitään työsopimusta.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Tässä näin alkuun täytyy kiittää edustaja Kurvista tästä täsmennyksestä. Juuri näin, varmaan siitä olemme samaa mieltä, että tämmöinen 18 tunnin minimityöaika ei olisi kyllä ollut se ratkaisu, joka tähän ongelmaan pitäisi saada aikaiseksi. Mutta kun tässä on paljon puhuttu siitä, että näistä ongelmista, mitä tähän asiaan liittyy, ollaan hyvin yksimielisiä — ne valiokunta on hyvin kuvannut tässä omassa mietinnössään — niin on varmaan selvää, että näihin ongelmiin tarvitaan myös lainsäädännöllisiä ratkaisuja.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Siinä ollaan puun ja kuoren välissä. Sen lisäksi on hyvä muistaa, että aina työelämän lait tehdään heikomman osapuolen, työntekijän, suojaksi. Olennaista on, että saadaan työelämään turvallisuutta ja ennakoitavuutta. Työelämän lakeja ei olisi koskaan tarvittu, jos työnantajat olisivat olleet reiluja, se on näin. Silloin ei heikompaa tarvitse suojata, silloin on jo suojattu työnantajan toimesta. On ehkä syytä kerrata nämä muutamat numerot tästä nollasopimuksesta. Selvitysten mukaan oman ilmoituksensa mukaan noin 83 000 palkansaajalla oli nollatuntisopimus vuonna 2014. Se oli silloin 4 prosenttia kaikista palkansaajista. Osa-aikaisesti työskenteleviä opiskelijoita heistä oli 30 000, joista 80 prosenttia ei kaivannut lisätuloja, ei kaivannut lisätuloja, koska tämä ei ollut ainoa tulo heille vaan on myöskin opintososiaaliset edut, ja opintososiaaliset edut estävät tienaamisen — meillä on olemassa yläraja sille, mitä opiskelija saa työaikanaan tienata. Sen sijaan noin 21 000 palkansaajaa, joista naisia oli 68 prosenttia, työskenteli osa-aikaisesti mutta piti ansiotyötä pääasiallisena toimintanaan, ja 60 prosenttia heistä, siis reilusti yli puolet heistä, kaipasi lisätunteja, eli työtä oli heille tarjolla liian vähän — peräti 12 500 henkilöä kaipasi lisätyötä. Kokoaikaisesti nollasopimuksella työskenteli 24 000 henkilöä. He olivat pääasiassa miehiä, keikkatyöläisiä, ja 16 prosenttia heistä kaipasi ja kaipaa edelleenkin lisätunteja, heitä on 3 500 henkilöä. Tästä on kysymys. Ja nämä ovat niitä sellaisia lukuja, että todellakin toivoisin, että myös perussuomalaiset katsoisivat ja näkisivät tämän asian kokonaisuuden, missä tässä mennään. Näille ihmisille kyllä löytyisi huomattavasti paremmat elinehdot ja työn tekemisen ehdot, mikäli esimerkiksi työsopimuslakia uusittaisiin näiltä osin ja jos tehtäisiin selkeät pelisäännöt — jotka voi käydä katsomassa edes vähän niin kuin toisella silmällä sieltä Yhtyneet-sopimuksesta. Siellä on kirjattuna ne asiat, mihin tässä tarvittaisiin muutoksia. Ne on jo kertaalleen pohdittu. On paljon asioita, mitä ei kannata keksiä kahteen kertaan, muun muassa pyörä on sellainen,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-22 aloitteesta ja työ- ja tasa-arvovaliokunnan mietinnöstä: Ensinnäkin se, että tämän päivän työelämässähän tulee hyvin usein sellaisia tilanteita erilaisilla työpaikoilla, että on hetkellistä työtä, jota olemassa oleva työvoima ei ennätä tekemään sitä työtä, ja näin ollen tämmöinen joustava mahdollisuus pitää olla kyllä olemassa. Mutta niin kuin tässä on todettu tämänkin keskustelun aikana ja ministerin kommenteissa, tätä asiaa pitää huolella tutkia. Ennen kaikkea sen valmistelun ja työryhmän työn aikana pitää pitää huoli siitä, että työttömyysturvaan ja sosiaaliturvaan liittyvät ongelmat ratkaistaan oikeudenmukaisesti, niin että myös lyhyempiä työvuoroja tekevällä ihmisellä on oikeus Minun mielestäni maailma on muuttunut viimeisen 20 vuoden aikana: Ei ole enää sellaista menettelyä, että kun ihminen aloittaa työelämän, niin hän voi sanoa sujuvalla suomen kielellä, että "minä todennäköisesti pääsin nyt siihen eläkevirkaani". Sellaista maailmaa tuskin enää on, tai jos on, niin se on äärimmäisen harvinaista. (Jari Myllykoski: Ministeriössä!) — Ministeriöistä voisi sanoa edustaja Myllykoskelle, että veikkaanpa, mitä nyt on seurannut poliittista keskustelua, että ministeriöidenkään asema ei ole aina välttämättä niin varma, kun niitä muutellaan ja niitä sovitetaan yhteen. Elikkä silläkään alueella ei enää pysyvyyttä kovin paljon ole. Joka tapauksessa nämä vaihtelevat työajat pitää jotenkin saada järjellisesti haltuun ja pitää mahdollistaa myös yhteiskunnan tarjoama mahdollisuus ansaita jotakin, esimerkiksi opiskelijoille,
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Tässä asiassa on ehkä syytä vielä muistuttaa siitä, että nämä nollatyösopimukset koskevat erityisesti naisia ja naisilla on huomattavasti huonompi työmarkkina-asema kuin miehillä, ja tällä on pitkäkantoiset seuraukset. Nimittäin naiset vanhenevat ihan samassa tahdissa kuin miehet ja eläköityvät jossakin vaiheessa. Mikäli heillä on ollut nollatyösopimuksia nollatunneilla ja nollapalkalla, he eivät saa eläkettä. He tietävät jo siinä vaiheessa, kun ovat työelämässä nollasopimuksella, että jos he eivät silloin ole köyhiä, jos mies vielä elättää, niin jos käy niin kuin monesti käy, että vaimopuoli jää sinne yksin, sitten he ainakin ovat köyhiä, vaikka ovat ikänsä olleet töissä, jollei työnantajalla ole minkäänlaista velvollisuutta ottaa heitä töihin. Jos puhutaan joustavista työmarkkinoista, niin joustavia työmarkkinoita voidaan hoitaa myös siten, että siellä on ihmisiä, joita pystytään ottamaan silloin, kun ihmisiä tarvitsee, mutta heillä kaikilla on kuitenkin sen verran sitä työtä, että sillä työllä elää. Tämä on se peruslähtökohta, mihin tässä pitäisi pyrkiä, eikä se, että jos joillekuille tietyille ihmisille ei haluta antaa niitä töitä, mutta kun ei voida sanoa irti, koska siitä tulee sanktioita, niin tehdäänpäs nollatyösopimus
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Arvoisa puhemies! Haluan vielä tarkentaa, että tässä ei olla kieltämässä opiskelijoilta esimerkiksi pientä tuntimäärää ja sitä työntekoa. Ja kun me katsomme näitä tilastoja, mitä edustaja Tolppanen otti Tilastokeskuksen tutkimuksesta esille, niin on totta, että 30 000 nuorta opiskelijaa työskentelee nollatuntisopimuksella valtaosa heistä ei välttämättä kaipaa edes lisätunteja. Mutta ongelma tulee sitten juuri palkansaajaryhmässä, jossa valtaosa on naisvaltaisia aloja — palvelualat, myyjät, hoito- ja hoiva-ala — ja siellä enemmistö kaipaisi lisää tunteja. tunteja. Tässä samaisessa tutkimuksessa kokoaikaisilta, joita on ollut yli 24 000 ihmistä, on kysytty, haluavatko he lisää tunteja, eivätkä he varmaan ilmoitakaan, että he haluaisivat lisää tunteja, koska he tekevät jo kokoaikaista työtä. Eli ongelma tässä ovat palkansaajat ja nimenomaan naisvaltaiset alat, mihin meidän pitää löytää lainsäädännöllisiä keinoja, joilla näihin epäkohtiin epäkohtiin puututaan, niin että sinä et voi tehdä täyttä viikkoa, kun sinun työsopimuksesi on nolla eli sinun työsuhdeturvasi on käytännössä nolla. Siihen halutaan puuttua. Paljon on puhuttu vuokratyöstä esimerkiksi, ja siihenkin ongelmaan on haluttu löytää ratkaisua. Tässä on kyse vielä suuremmasta ilmiöstä. Edelleen haluan painottaa sitä, että tässä olisi hallituksella kaikki mahdollisuudet antaa vahvempi viesti näihin työryhmiin, että näihin ja näihin asioihin on löydettävä ratkaisu ja nämä ovat sellaisia työelämän epäkohtia, joita me emme hyväksy tämän hetken Suomessa.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-22 ministeri Lindströmin — ohjaamatta ja pakottamatta työryhmiä, jotka tekevät omaa työtään — toimeksiannossa kuitenkin se lähtötilanne voisi olla se, että näihin pitää löytää ratkaisu eikä vain tehdä ratkaisuehdotuksia. Että se tahtotila olisi huomattavasti selkeämpi. Totean vielä, minkä edustaja tuossa edellä sanoi, että ei tällä kansalaislakialoitteella ollakaan haluttu rajoittaa opiskelijoiden mahdollisuutta tehdä töitä satunnaisesti ja tehdä nollatyösopimuksia. Mutta kuten tuossa varsinaisessa puheenvuorossani toin esille, pitää muistaa nyt se, että me olemme tekemässä sote-ratkaisua, ja ei tuolla julkisella puolella tämä työsopimusasia ole aivan pelkästään niinkään puhdas. Kyllä meidän pitää myös huomata se, että meillä on vaikkapa keskussairaaloissa töissä paljon ihmisiä, joilla ei ole edes työsopimusta. He ovat kutsuttavia työntekijöitä, ja heidän asemansa on erittäin hankala siinä vaiheessa, jos he kieltäytyvät mahdollisesta töihintulomahdollisuudesta. Sen takia puitesopimukset ovat se huomattavasti parempi vaihtoehto: ollaan tavallaan työnantajan käytettävissä, mutta työntekijällä on myös se valinnanvapaus, lähteekö hän töihin tai ei. Tässä nollasopimuksessa tämä ratkaisu on todella vaikea, koska ollaan laitettu raksi ruutuun, että olen valmis ottamaan lisätyötä, mikä pakottaa sitten vaikka keskellä yötä lähtemään,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-22 hyvän liikkumavaran, että voi tarvittaessa käyttää muitakin kuin lainsäädännöllisiä keinoja, mikäli nämä ongelmat ovat muilla keinoilla ratkaistavissa. Edustaja Myllykoski otti äsken esille tämän puitesopimusmallin. Nythän jo voimassa oleva lainsäädäntö tosiaan mahdollistaa ainakin osan näistä nollatuntisopimuksiin liittyvistä ongelmista ratkaisun työmarkkinaehtoisesti. Täällä puhuttiin äsken siitä, että tämä nollatuntisopimus on pitkälti naisvaltaisten alojen ongelma. No, muun muassa Kaupan liiton ja Palvelualojen ammattiliitto PAMin sopimassa keikkatyömallissa työnantaja ja työntekijä solmivat tosiaan ensin tällaisen puitesopimuksen, jossa sovitaan ehdot yksittäisiä keikkoja varten, ja jokainen näistä tulevista keikoista sitten muodostaa oman määräaikaisen työsuhteensa, josta sovitaan aina erikseen. Määräaikaisuudelle on näissä tapauksissa oltava lainmukainen peruste, eikä näitä keikkoja voi perusteetta ketjuttaa. Myös työntekijällä on tarvittaessa oikeus
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-22 Niin, tässä herää nyt kysymys, tavoitellaanko tässä maassa lisää matalapalkkatyötä vaiko kunnollista työelämää, missä palkalla tulee toimeen. Matalapalkka-alojen lisääntyminen lisää kyllä luokkayhteiskunnan piirteitä myöskin meillä täällä Suomessa. Meidän on muistettava se, että matalapalkkatyö, mitä eittämättä nollasopimuksetkin ovat, herättää uusia haasteita sosiaaliturvalle. Jos palkalla ei elä, osa rahasta tulee sitten sosiaaliturvasta. sosiaaliturvasta. On täysin totta, että työssä käyvien köyhyys on todellista ja todellisuutta myös Suomessa, myös PAMin alalla työskentelevillä ihmisillä. Nimittäin vähittäiskaupan alalla työskenteleville maksetaan sosiaalietuuksia, kuten asumis- ja toimeentulotukea, arviolta 30 miljoonan euron edestä vuosittain. Samaan aikaan vähittäiskaupan kokonaisnettotulos on 334 miljoonaa euroa. auttavat osaltaan yrityksiä menestymään mutta aiheuttavat veronmaksajille — sinulle ja minulle — kustannuksia sosiaalietuuksien maksamisesta johtuen. Ja tämä löytyy siitä samaisesta PAMin tutkimuksesta. Tutkimukset kannattaa aina lukea hyvin, jokainen sivu sieltä, sillä sieltä saa hyvin paljon tietoa näistä asioista. Mutta mikä on surullista, on se, että hyvinvointivaltio-Suomessa me teemme tällaisilla nollatyösopimuksilla tieten tahtoen köyhiä työntekijöitä. Me eriarvoistamme tätä yhteiskuntaa, ja me haluamme näköjään, että meillä on kaksi erilaista ryhmää, jotka käyvät töissä. Tietenkin meillä on sitten vielä se kolmas ryhmä, joka tienaa todella hyvin, nämä Nallen kaltaiset ihmiset, mutta heistähän me emme nyt tässä puhu.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-11-29 valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet on koottu viiden pääteeman alle: 1) toimivat yhdyskunnat ja kestävä liikkuminen, 2) tehokas liikennejärjestelmä, 3) terveellinen ja turvallinen elinympäristö, 4) elinvoimainen luonto- ja kulttuuriympäristö sekä luonnonvarat ja 5) uusiutumiskykyinen energiahuolto.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-29 puhemies! Edustaja Heinäluoma nyt ilmeisesti ei ollut ihan loppuun asti lukenut tätä mietintöä valiokunnan tekemine muutoksineen ja vastalauseineen, koska nythän oli niin, että mitä tulee tähän arpajaislakiin, jota hallitus esitti alun perin ennakkosensuroitavaksi lupaperusteista, perustuslakivaliokunta vaati sen poistamista, että arpajaislain perusteella niitä lupia ei saa ennakkosensuroida. Valiokunta teki tietenkin nämä perustuslakivaliokunnan vaatimat muutokset totta kai omaan mietintöönsä, se on selvää. Eli joka tapauksessa sinne perumisperusteisiinhan se kiihottaminen kansanryhmää vastaan jää myöskin meidän muutosesityksessämme, ja vain ennakkosensuuri poistetaan, kuten tehtiin arpajaislain osalta. Kuitenkin tämä, mitä mainitsin avauspuheenvuorossani, että tätä turvallisuuspoliittista ulottuvuutta ei tähän lakiin nyt tässä kohtaa tuotu ollenkaan, oli itselleni ainakin pienimuotoinen pettymys. On ainakin julkisuudessa käyty sellaista keskustelua, että pitäisi pystyä jollain tavalla estämään tai kontrolloimaan sellaista toimintaa, jos aletaan harjoittamaan radio- tai tv-lähetyksiä, jotka ovat jollain tavalla Suomen kansallisen intressin vastaisia — uskon useimpien edustajien tietävän
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-29 Arvoisa herra puhemies! Oli suorastaan pakko pyytää vielä tämä toinen puheenvuoro siksi, koska edustajat Hassi ja Heinäluoma, tässä vierustoverini, käyttivät niin hyvät ja vahvat puheenvuorot, että haluan niitä sydämestäni ja lämpimästi tukea. Nimittäin on täysin selvää, että silloin kun puhumme sellaisesta asiasta kuin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, täytyisi olla meidän kaikkien viesti se, että sitä ei pidä missään mielessä hyväksyä. Me kaikki tiedämme sen hirveän ja traagisen historian, mitä ihmiskunta on itselleen onnistunut kirjoittamaan näiden asioiden johdosta, ja siksi juuri näinä päivinä ihmettelen kovasti sitä, että tämänkaltainen vastalause sitten
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-29 arpajaislain toistuva rikkominen on peruste sille, että lupaa ei myönnetä. Samanlaisia sääntöjähän meillä on monessa muussakin asiassa. Taitaa olla jopa niin, että taksilupien saannissa on tilanne, jossa jossa tämmöinen häiriökäyttäytyminen muodostaa esteen taksiluvan saannille. Järjestysmieskortinkin — onko se vielä järjestysmieskortti — saantiin liittyy aikaisemman toiminnan tarkastelua. Ihmettelen suuresti, jos ei ole niin, etteikö myös näihin tämän tyyppisiin lupiin, joissa jaetaan sellaista asiaa, jota ei voida kaikille antaa, voi kriteeriksi kuulua aikaisemman toiminnan tarkastelu. Silloinhan kysymys on
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-29 puhemies! Tässä asiassa olen kyllä edustaja Heinäluoman kanssa siinä mielessä samoilla linjoilla, että on ihan totta, että kyllähän taksiluvan saamiseen liittyy monia sellaisia ehtoja, joita siellä määritellään: ei saa olla syyllistynyt niihin ja niihin rikoksiin. Mutta nythän tässä olemme juuri hyväksymässä sellaista lakiesitystä, jossa hallitus ei alun perinkään esittänyt mitään muita kriteereitä kuin tämän arpajaislain ja kiihottamisen kansanryhmää vastaan perusteeksi luvan myöntämättä jättämiselle. Eli sinne tosiaan jäi, niin kuin avauspuheenvuorossani sanoin, kaikki mahdollinen muu sananvapauteen liittyvä rikostoiminta, kunnianloukkaukset ynnä muut. Sinne jäi kaikki muu rikollisuus, ei niiden perusteella voi lupaa kieltää, jos tämä laki tulee hyväksytyksi. Tämä oli tässä aukkokohta, jonka toin esille aiemmin.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-29 että indeksikorotuksia käytännössä jäädytettäisiin. Säästöt kohdistuisivat muun muassa vapaan sivistystyön oppilaitoksiin. Kansanopistot, kansalaisopistot, opintokeskukset, liikunnan koulutuskeskukset ja kesäyliopistot ovat joutuneet leikkausten kohteeksi jo vuosia. Nyt alkaa tulla seinä vastaan. Me perussuomalaiset olemme jättäneet sivistysvaliokunnassa asian käsittelyn yhteydessä oman vastalauseemme. Katsomme, että vapaan sivistystyön oppilaitokset ovat tärkeä pala suomalaisen koulutuksen ja sivistyksen kentässä. Ne tarjoavat muun muassa paljon yleissivistävää opetusta sekä monille työurankin kannalta tärkeää täydennyskoulutusta. Erinomaiset mahdollisuudet sivistää itseään ilmaiseksi tai melko pienellä rahalla voidaan nähdä järjestelmämme ylpeydenaiheena. Tämä jos mikä tukee elinikäistä oppimista. Muistutan vielä, että vapaan sivistystyön oppilaitosten kohdalla ei voida puhua marginaalitoiminnasta, sillä niitä hyödyntää peräti miljoona ihmistä vuosittain. Miljoona ihmistä käyttää näitä palveluja. Vapaan sivistystyön tarjoajat ovat joutuneet jo vuosien ajan supistamaan tarjontaansa leikkauksista johtuen.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-29 puhemies! Vastalauseessa 1 sanotaan kaikki oleellinen siitä, miksi tämä lakiesitys on syytä hylätä. Kyseessähän on selkeä leikkaus. Indeksien jäädytys yhdessä koulutukseen, tutkimukseen ja sivistykseen kohdistettujen muiden valtavien säästöjen kanssa vaarantaa yhteiskunnan tulevaisuutta muun muassa heikentämällä koulutuksen laatua. Nämä valtavat säästöt ovat järjettömiä myös siksi, että julkista taloutta voidaan pidemmällä tähtäimellä vahvistaa vain osaamiseen ja kasvuun panostamalla, ei leikkaamalla. Lapsiin ja nuoriin sekä heidän koulutukseensa panostaminen ovat parhaita tulevaisuusinvestointeja, mitä yhteiskunnassa voidaan tehdä. Esimerkiksi syrjäytyminen on yhteydessä alhaiseen koulutustasoon, heikentyneeseen lukutaitoon ja oppimistulosten eriytymiseen. Jokainen syrjäytynyt nuori on inhimillinen ja taloudellinen menetys koko yhteiskunnalle. Nämä säästöt voivat aiheuttaa yhteiskunnalle tulevaisuudessa valtavan suuret kustannukset. Näitä vaihtoehtoiskustannuksia hallitus ei ole lainkaan arvioinut. Kuten hallitus itsekin myöntää, opetuksen järjestäjät ovat joutuneet sopeuttamaan toimintaansa käytettävissä oleviin resursseihin, ja tämä on tarkoittanut eriarvoistumiskehitystä alueittain, kun toisissa kunnissa on voitu kompensoida leikkauksia kunnan omalla rahoituksella ja toisissa kunnissa taas ei. Riippuen siitä, missä kunnassa lapsi ja nuori asuu, hänellä on hyvin erilaiset mahdollisuudet oppia ja saada hyvää opetusta. Tämä on todella epäoikeudenmukainen kehitys. Hallituksen esityksestä puuttuvat jälleen kerran kattavat vaikutusten arvioinnit. Valiokunta toteaakin mietinnössään, että hallituksen esityksen vaikutuksia on arvioitava myös yhdessä vireillä olevien ja aiempien säästötoimien kanssa. Monet asiantuntijat ovat huolissaan nyt ehdotettujen ja jo toteutettujen säästöpäätösten kumulatiivisista vaikutuksista. Tämän myöntävät hallituspuolueiden edustajatkin valiokunnassa. Surullista on myös se, ettei museoalalle, taiteeseen ja kulttuuriin tehtyjen säästöpäätösten vaikutusarvioita ole myöskään tehty, vaikka hyvin tiedämme näiden alojen merkityksen esimerkiksi sosiaaliseen hyvinvointiin ja kulttuuriperinteen säilymiseen. Hallitus puhuu paljon terveyden ja hyvinvoinnin edistämisestä mutta samalla heikentää hyvinvointia tukevien ja edistävien toimien toteuttamismahdollisuuksia kunnissa. Lopuksi, arvoisa puhemies, vapaaseen sivistystyöhön kohdistuvat leikkaukset ovat johtaneet esimerkiksi kansalaisopistojen yhdistämiseen ja toimipisteiden lakkauttamiseen eri puolilla maata sekä myöskin kurssimaksujen nousemiseen. Entistä useampi joutuu miettimään, onko varaa lähteä esimerkiksi kansalaisopistojen kursseille. Tässä on suuri ristiriita elinikäisen oppimisen periaatteiden ja tavoitteiden kanssa. — Kiitos.