Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-22 Arvoisa puhemies! Tämän korkovähennysrajoituslainsäädännön lähetekeskustelussa esitin jo lukuisia huolia siitä, mihin tämä valmistelu on mennyt, ja en ole kovin yllättynyt siitä, että nämä vakavat huolet, jotka heikentävät tämän lain purevuutta ja tarkoitusta, eivät tulleet huomioiduiksi valiokunnan mietinnössä. Oikeastaan puhun nyt kaikesta siitä, minkä jaoston puheenjohtaja tässä juuri sivuutti. Todellakin korkovähennysrajoitus tuli ensimmäistä kertaa lainsäädäntöön, esiteltiin eduskunnalle vuonna 2012 silloisen valtiovarainministeri Urpilaisen toimesta. Tarkoituksena oli puuttua korkokikkailuun, jolla vältettiin verojen maksamista ja johon olivat syyllistyneet muun muassa yksityiset terveyspalveluyritykset, jotka saivat paljon huomiota. On hyvin ikävää, että äskeisellä kyselytunnilla tämä asia esitettiin ikään kuin se silloin esitetty laki olisi itsessään vääjäämättä jäänyt puutteelliseksi ja että nyt vain samoilla perusteilla jatkettaisiin samoja menettelyitä, kun kuitenkin on ensiksi huomattava se, että se oli merkittävä parannus aggressiivisen verovälttelyn vastaisessa taistelussa, ja toisekseen se, että jo silloin vuonna 2012 eduskunta velvoitti valtiovarainministeriön seuraamaan lain kehitystarpeita ja ryhtymään tarvittaviin lainsäädäntötoimiin. Ja nyt kun ministeriö tämän eduskunnan lausuman velvoittamana tarkasteli voimassa olevan korkovähennyslainsäädännön toimivuutta ja tuli siihen tulokseen, että ennen kaikkea tätä lainsäädäntöä vakavimmin vaurioittava tasevapautusjärjestely tulisi poistaa laista, niin tällainen esitys sinne ehdotukseen tuli. Ikävä kyllä, siis tämän alkuperäisen lain tarkoituksen vastaisesti, elinkeinoelämän lobbaus onnistui ja tämä seikka palautettiin tänne lakiesitykseen, kuten muutama muukin aggressiivista verosuunnittelua helpottava tekijä. Vakavimpana näistä kaikista siis on tämä tasevapautuksen palauttaminen. Nimittäin valtiovarainministeriön ensimmäisessä lakiluonnoksessahan jo todettiin, että sillä poikkeamalla ollaan pystytty hyödyntämään veropohjaa rapauttavaa verosuunnittelua — ja tämä saisi nyt valiokunnan enemmistön toimesta jatkua. Tästä tuoreimpana esimerkkinä on kansainvälinen konserni, joka harjoittaa Suomessa sähkönsiirtotoimintaa, eli Caruna, joka on Finnwatchin laskelmien mukaan hyötynyt 12 miljoonaa euroa tällaisen sisäisen korkokikkailun ja sen mahdollistaman tasevapautuksen ansiosta. ansiosta. 11 000 suomalaista allekirjoitti vetoomuksen siitä, että tasevapautus poistettaisiin, heikoin perustein se päätettiin silti siellä pitää. Ei ole osoitettu, että suomalaiset yritykset kärsisivät sen enempää kuin ruotsalaiset, hollantilaiset ja italialaiset yritykset — maissa, joissa tasevapautuspoikkeusta ei ole käytössä — siitä, että tällainen alkuperäinen ministeriön lakiluonnoksessa oleva aggressiivisen verosuunnittelun estämiseksi tarkoitettu muutos toteutettaisiin. Nyt jos laki olisi tehty alkuperäisen esityksen mukaan, silloin suomalaiset yritykset olisivat hyvissä ajoin voineet omia rahoitusrakenteitaan muuttaa soveltuviksi, mutta me teemme nyt näköjään lakia suomalaisten yritysten rahoitusrakenteiden ehdoilla, eli tässä häntä heiluttaa koiraa. Meillä on tässä seitsemän eri otsikkoa, joissa mielestämme tämä esitetty korkovähennysrajoitus ei palvele EU:n direktiivin tarkoitusta eli aggressiivisen verosuunnittelun ja veronkierron vastaista toimintaa, ja siksi esitämme pykälämuutosta ensimmäiseen lakiehdotukseen vastalauseemme mukaisesti, samoin kuin kolmea lausumaa.