Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Kestävä kehitys korostaa ymmärrystä taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden yhteydestä, ja päätöksenteossa me tiedämme kaikki, että tehtävä on vaativa. Usein monissa asioissa nämä kolme periaatetta ovat itse asiassa keskenään jos eivät ristiriidassa, niin vähintään jännitteisessä suhteessa, ja näiden jännitteiden ratkominen on meidän päättäjien vastuulla. Kestävän kehityksen mallin löytäminen on aikamme kohtalonkysymys, niin kuin täällä moni on todennut, ja se on sitä niin ilmastopolitiikassa kuin ihmisten hyvinvoinnissa. YK:n määrittelyn mukaisesti kyse on todella kaikkien pitämisestä mukana ja samalla yhteisen maapallon kestävyydestä. Näin taustaltani poliittisen historian dosenttina rohkenen todeta, että Agenda 2030 on kyllä historiallinen, koko maailmaa näin laajasti yhdistävä jonkinlainen maailman pelastusyritys tai -ohjelma. Ja ehkä optimisti tai tolkun utopisti — siteeratakseni edustaja Kontulaa — toivoo ja uskoo, että Agenda päätyy monen valtion hallitusohjelman perustaksi ja sitten niitä keinoja sieltä myöskin haetaan. Parhaimmillaan Agenda voi onnistua läpäisemään monet strategiset ohjelmat. Esimerkiksi tänään Helsingin kaupunginvaltuusto tulee käsittelemään nelivuotista strategiaa, ja sen taustavalmistelussa SDP:n ryhmä on jo hyödyntänyt Agenda 2030 -ohjelmaa, ja ehkä meillä on siellä konkretiaakin jonkun verran jo keinovalikoimassa enemmän kuin vielä valtion hallituksella esimerkiksi koulutuksen osalta. Seuraavassa hallitusohjelmassa varmaan näemme 2030-ohjelman vaikutusta jo enemmän, ja toivon, että monet puolueet myös ottavat sen oman valmistelunsa ytimeen. Näin olemme edustamassani ryhmässä jo tehneet. No, sitten vähän kritiikkiin ja ehdotuksiin. Kun Agenda 2030:n pääviesti kuitenkin on sosiaalisesti kestävä kehitys ja ajatus siitä, että kaikki pidetään mukana, niin meillä on nyt lukuisia selvityksiä siitä, että Suomessa viime vuosina tehdyillä päätöksillä on kuitenkin lisätty eriarvoisuutta ja leikattu hyvinvoinnista, syvennetty köyhyyttä. Tutkimus on tässä armotonta. Hyvinvoinnista, koulutuksesta ja terveydestä säästäminen tulee pitkällä aikavälillä yleensä sairaan kalliiksi. käydessäni läpi tuota selontekoa ja mietintöä olin kyllä erittäin iloinen, koska mietintö nostaa kunnianhimon tasoa nimenomaan täällä eduskuntatyössä merkittävästi — kiitos siitä tulevaisuusvaliokunnalle. Esimerkiksi siellä ponsissa huomiot mittareista ovat todella keskeisiä. Arvoisa puhemies! Palaisin vielä erityisenä teemana koulutukseen, kun pohdimme jatkotoimenpiteitä kansallisessa toimeenpanossa. Koko väestön kouluttaminen on ollut vuosikymmeniä sitten Suomessa tehty arvovalinta, joka on nostanut meidät vauraimpien valtioiden joukkoon. Maailmalla meillä on kova koulutusmaine juuri tästä syystä. Talouskasvu ja koko väestön kouluttaminen ovat kulkeneet meidän kehityksessämme käsi kädessä, ja näin ovat rakentuneet luottamus yhteiskuntaan ja vahva oikeusvaltio — siis parasta kestävää kehitystä. Siksi meidän on syytä huolehtia koulutuksesta tulevaisuuden ratkaisuissa. On yhtäältä kyse Suomen ja suomalaisten hyvinvoinnista ja pärjäämisestä, mutta on kyse myös teemoista, joissa meillä on maailmalla sananvaltaa ja kuulijoita. Me voimme vaikuttaa esimerkiksi naisten ja tyttöjen asemaan koulutuksen kautta, koska Suomen koulutusosaamiseen luotetaan, ainakin toistaiseksi. Nimittäin juuri nyt me olemme tilanteessa, jossa kyllä omakin koulutustasomme on laskenut ja koulutuksen eriarvoisuus lisääntynyt. Nämä kehitykset ovat näkyneet pitkään signaalinomaisina, ja nyt olemme tulleet tilanteeseen, jossa esimerkiksi eilen asiantuntija sivistysvaliokunnassa totesi, että vielä ei ole liian myöhäistä toimia. Siksi toivon, että nykyhallitus ja tulevat hallitukset korjaavat niitä virheitä, joita viime vuosina on tehty. Me tarvitsemme kunnianhimoisen tason niin suomalaisen koulutuksen tasa-arvon toteuttamiseen kuin maailmalla tehtävään kehitystyöhön, ja näihin tarvitaan resursseja, joista täällä salissa tullaan keskustelemaan ensi viikolla. Yhtenä esimerkkinä edustaja Mäkisalo-Ropponen nosti maksuttoman varhaiskasvatuksen. Se todella olisi tulevaisuusinvestointi ja kestävää kehitystä parhaimmillaan. Nobelistiekonomistit ovat osoittaneet varhaiskasvatuksen tehokkuuden. Panostettu euro tulee moninkertaisena, jopa seitsemänkertaisena, takaisin. Lisäksi suomalainen varhaiskasvatus on noteerattu maailman parhaaksi, joten meidän on kyllä syytä kuulla nyt kentältä kuullut hätähuudot, jotta tämä menestystarina ei vaarannu.