Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-12 asetetaan maailman kaikkia maita järjestykseen niiden erilaisissa saavutuksissa, oli kysymys tasa-arvosta, hyvinvoinnista, ympäristönsuojelun tasosta, korruption vähäisyydestä, kilpailukyvystä ja niin edelleen — kaikki Pohjoismaat ovat yleensä kärkikymmenikössä. Tämä ei johdu pelkästään siitä, että olemme demokratioita ja oikeusvaltioita — se ei vielä riitä vaan siitä, että me olemme pystyneet täällä käyttämään niin sanottua pohjoismaista mallia, joka perustuu kaikkien ihmisten tasa-arvoon, ja siellä aivan ytimessä on sukupuolten välinen tasa-arvo, naisten osallistumismahdollisuuksien ei vain oikeudellinen vaan myöskin käytännön turvaaminen. Emme ole tässä suhteessa täydellisiä, täälläkin on edelleen tässä suhteessa parantamisen varaa, mutta me kaikki Pohjoismaat olemme kuitenkin muihin maailman maihin nähden tässä paremmassa asemassa. Toinen tämän pohjoismaisen mallin perusta on universaali malli, joka tarkoittaa sitä, että kaikki kansalaiset ovat taustaansa katsomatta oikeutettuja samoihin yhteiskunnan järjestämiin palveluihin, sivistyksellisiin, sosiaalisiin ja muihin palveluihin — erottelematta. Tämä on merkinnyt myöskin sitä, että Pohjoismaat ovat kansainvälisessä vertailussa tasaisimman varallisuuden ja tulojen jakaantumisen maita, ja myöskin sitä, että epätasa-arvosta seuraavat ongelmat ovat täällä vähäisempiä kuin muualla. On selvää, että tällainen pohjoismainen malli... Tätä nimenä ei ole muuten keksitty Pohjoismaissa, se on ollut muu maailma, joka on pannut merkille sen, että Pohjoismaat ovat tällainen edukseen erottautuva ryhmä, mutta nykyisin tietysti Pohjoismaat ovat itse omaksuneet tämän tavaramerkikseen ja ihan oikein ovat myöskin valmiita jakamaan omia kokemuksiaan muiden kanssa, jotka ovat tästä meidän suhteellisesta menestyksestämme kiinnostuneita. Ja Pohjoismaiden neuvostolla on oma roolinsa olla mukana tällaisessa pohjoismaisen mallin tunnetuksi tekemisessä ja kokemusten jakamisessa. Pohjoismailla on tietysti samat haasteet kuin kaikilla muillakin maailmassa. Globalisaatio on yksi tällainen. Ei niin, etteivätkö Pohjoismaat kuuluisi kiistatta globalisaatiosta hyötyviin, me olemme pieniä avoimia talouksia ja olemme kyenneet käyttämään täysimääräisesti hyväksi globalisaation tuomia mahdollisuuksia. Mutta vaikka globalisaatio kokonaisuudessaan on merkinnyt vahvaa vaurauden ja hyvinvoinnin kasvua koko maailmassa, se on myöskin tuottanut ongelmia, joista yksi on se, että tämä kasvava vauraus jakaantuu usein monissa maissa ja maailmanlaajuisestikin aikaisempaa epätasaisemmin. Se muuten näkyy myös Pohjoismaissa. Sen vuoksi myös Pohjoismaiden neuvoston työskentelyssä on globalisaatio ollut esillä ja siitä on pidetty erityisistuntoja. On oikeastaan ehkä kaksi vähän erilaista lähestymistapaa globalisaatioon. Olen pannut merkille, että hallitukset ovat enemmän halunneet pohtia ja korostaa sitä, mitenkä Pohjoismaat sopeutuvat globalisaatioon voidakseen jatkaa menestystään, ja se on tietysti ihan oikea ja tarpeellinen lähestymistapa. Mutta parlamentaarikoilla on ollut voimakkaammin kuitenkin samanaikaisesti esillä se, mitenkä Pohjoismaat yhdessä toimien voivat vaikuttaa globalisaatioon. Silloin kun Pohjoismaat toimivat yhdessä, me pystymme vaikuttamaan huomattavasti vahvemmin kuin mitä meidän pelkkä väestömäärämme edellyttäisi, ja tätä yhteistyötä ja näiden mahdollisuuksien käyttämistä on jatkettava. Toinen haaste liittyy tietystikin jännittyneeseen kansainväliseen tilanteeseen ja turvallisuuteen kohdistuviin uhkiin, toki niin, että se suurin turvallisuusuhka on kaikilla meillä maailmassa kestämätön kehitys, mutta myös perinteiset turvallisuusuhat ovat nousseet vahvemmin esille. Ilman niitäkin se, että Pohjoismaat ovat tiivistäneet yhteistyötään myöskin turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa, on ollut ihan paikallaan, ja tätä tulee jatkaa, mutta tietysti tämä kiristynyt kansainvälinen tilanne on tuonut siihen myöskin uusia ulottuvuuksia. ulottuvuuksia. Yhteistyössä silloin korostuu, myöskin Pohjoismaiden neuvostossa tehdyissä aloitteissa useimmiten, varautuminen erilaisiin kriisitilanteisiin ja siihen, että konfliktit voivat heijastua ja ulottua Pohjolaankin. Tällainen varautuminen on sinänsä järkevää ja tarpeellista, mutta yhtä tärkeätä on se, että Pohjoismaat täysimääräisesti käyttäisivät omia mahdollisuuksiaan vaikuttaa vaikuttaa konfliktien ennaltaehkäisyyn ja konfliktien ratkaisemiseen, joissa Pohjoismailla on pitkä perinne ja hyvät hyvät ansiot takanaan, ja tässä Pohjoismaat nimenomaan yhdessä toimien antaisivat voimakkaan panoksen, koska niitä, jotka puhuvat liennytyksen, jännityksen purkamisen ja rauhanomaisen yhteistyön ja kansainvälisen oikeusjärjestyksen kunnioittamisen puolesta, ei ole maailmassa liikaa ja Pohjoismaat ovat tämän ryhmän luonnollinen kärki. — Kiitos.