Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-02-08 sivujen mukaan ja myöskin osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaan "valvoa hallituksen ja toimitusjohtajan vastuulla olevaa yhtiön hallintoa ja että yhtiön asioita hoidetaan terveitä liikeperiaatteita ja kannattavuutta silmällä pitäen sekä lain, yhtiöjärjestyksen ja yhtiökokousten päätösten mukaan". Vastuumme on siis yhteinen tässä asiassa. Toimintaympäristön raju muutos on ollut väistämätön, ja se ei johdu lainsäädännöstä, vanhasta tai nyt säädettävästä, vaan kansalaisten toimintatapojen muuttumisesta. Nyt meidän tehtävämme on katsoa eteenpäin ja myöskin katsoa postin jakeluketjun päässä olevien kansalaisten odotukset ja tarpeet, joihin me yhdessä vastaamme. Tämä vaatiikin meiltä joskus myös poikkeuksellisia ratkaisuja ja sellaisia ratkaisuja, joissa pyrimme arvioimaan, tarvitaanko poikkeuksellisia tiloja, kun meillä on maa, joka on pitkä, harvaan asuttu ja jossa meillä on myöskin pitkiä etäisyyksiä. Juuri tämän vuoksi, että postilaki ei ole yksinkertainen kokonaisuus, on valmistelu tehty kahdessa vaiheessa. Ensin on ollut arviomuistio lausuntokierroksella, jolla olemme hakeneet laajaa palautetta kansalaisilta, elinkeinoelämältä, sanomalehdiltä, yrityksiltä, jakeluyrityksiltä ja toki myös Postilta. Sen jälkeen on rakennettu, tämän palautteen pohjalta, hallituksen esitys, joka on ollut uudelleen lausuntokierroksella, johon on saatu myös lainsäädännön arviointineuvoston lausunto jossa me olemme katsoneet, että olemme hakeneet mahdollisimman kokonaisvaltaisen ratkaisun, jolla pyritään huolehtimaan siitä, että Suomessa säilyy koko maassa viisipäiväinen jakelu. Mutta sen viisipäiväisen jakelun turvaamiseksi meillä ei ole yhtäläisiä lähtökohtia. Meillä on ne yritykset, jotka — käyttääkseni ehkä sitä sanontaa, mikä usein täällä salissa kuuluu, "kermankuorinta" — ovat rakentaneet kaupunkeihin rakenteita, joissa palvelua pystytään turvaamaan osin seitsemänä päivänä mutta vähintään viitenä päivänä viikossa, osin kaksi kertaa päivässä. Haja-asutusalueilla näin ei ole, ja siksi joudumme poikkeuspykälin yleissääntelystä turvaamaan, että tämä jakelu siellä myös varmasti on. Näin edistämme tasa-arvoa ja huolehdimme siitä, että eriarvoisuutta ei synny, vaikka taistelemme digitalisaatiosta johtuen postiliikenteen harvenemista ja vähenemistä vastaan. Posti on valtion omistama yhtiö, ja me yhdessä vastaamme Postin toiminnasta, myös hallintoneuvoston jäsenet. Mutta tässä ei ole kysymys nyt Posti Oy:stä, vaan tässä on kysymys postilainsäädännöstä, ja se postilainsäädäntö rakennetaan kaikille niille toimijoille ja etenkin kansalaisten turvaksi ja postinjakelua mahdollistavaksi kokonaisuudeksi. Ja siellä edelleen huolehditaan siitä, että meillä säilyy viestisalaisuus, että meillä säilyvät yleispalveluvelvoitteen tuomat yleiset periaatteet ja että siellä edelleen säilyy Viestintäviraston vastuu. Näin ollen Muutoksen tavoitteena on edistää tuettujen laajakaistaverkkojen rakentamista lisäämällä julkisen tuen osuutta hankkeiden kokonaiskustannuksista. Käytännössä muutos tarkoittaa sitä, että tuen saajan maksettavaksi jäävät rakentamiskustannukset alenevat. Tämä mahdollistaa edullisemmat liityntämaksut liittymien tilaajille ja siten lisää liittymien kysyntää. Lisääntynyt kysyntä tietää suurempaa maksavien asiakkaiden määrää ja siten parantaa hankkeiden kannattavuutta. Edelleen muutoksella sallitaan entistä useammalle laajakaistahankkeelle kunnan ja muiden julkisten tahojen lisätukia esimerkiksi takausten ja edullisten lainaehtojen muodossa. Tämä helpottaa tuettujen laajakaistahankkeiden rahoitusta, ja siten sen odotetaan lisäävän teleyritysten kiinnostusta osallistua laajakaistahankkeisiin. Esitetyt muutokset tukevat myös hallituksen kärkihankkeita, sillä ne vähentävät kaikkien tukiprosessiin osallistuvien tahojen, erityisesti tuen hakijoiden ja Viestintäviraston, hallinnollista taakkaa sujuvoittamalla säädöksiä. Lisäksi muutokset edistävät digitaalisten julkisten palveluiden käyttöä ja saatavuutta eli niin sanottua Digi1-kärkihanketta sekä digitaalisen liiketoiminnan kasvuympäristön kehittymistä eli Digi2-kärkihaketta. Lisäksi lainsäädännön muuttamisessa huomioidaan maakuntien liittojen lakkauttaminen maakuntauudistuksen yhteydessä. Muutokset toteutetaan tekemällä seuraavat muutokset lainsäädäntöön: Tähän asti tukea on voinut saada vain alueilla, joilla on asunut vähemmän kuin 5,4 prosenttia Manner-Suomen väestöstä. Tämän lain voimaantulon jälkeen kilpailutettavilta hankkeilta poistuu tuen sitominen väestötiheyteen eli myös nämä niin sanotut punaiset alueet tulevat tuen piiriin. Tukea ei kuitenkaan edelleenkään voida myöntää markkinaehtoisille alueille. Maakuntauudistuksen on määrä tulla voimaan 1.1.2019. Tämän johdosta maakuntien liitot lakkautetaan 31.12.2018 ja laissa laissa olevat maakuntien liittojen tehtävät muutetaan määräaikaisiksi ja ne ovat voimassa vuoden 18 loppuun asti. Samoin tukihakemus Viestintävirastolle on tehtävä 31.12.2018 mennessä. Maakuntien liittojen tehtävät ajoittuvat hankealueiden määrittelyyn sekä hankkeen toteuttajan kilpailuttamiseen ja valintaan ennen Viestintävirastolle tehtävää tukihakemusta. Tähän asti tilaajajohdon tukikelvoton osuus on ollut kaksi kilometriä. Esityksessä tukikelvoton osuus lyhennetään 100 metriin, ja siihen liittymän tilaajalla on mahdollisuus hakea kotitalousvähennystä työn osalta. Euroopan komission notifiointiprosessissa hyväksymä laajakaistahankkeen päättymisen määräaika on 31.12.2019. Tämän johdosta lakiin esitetään lisättäväksi, että maksatushakemus Viestintävirastolle on tehtävä 30.6.2019 mennessä. Tällöin Viestintävirasto ehtii käsitellä ja maksaa tuet vuoden 2019 loppuun mennessä. Erilaisten julkista tukea sisältävien rahoitusinstrumenttien käyttöä on voitu soveltaa tähän asti vain ennen 12.11.2012 kilpailutettuihin hankkeisiin. Esityksen mukaan jatkossa näitä instrumentteja voidaan soveltaa kaikkiin hankkeisiin, joihin Viestintävirasto ei ole vielä maksanut tukea. Korotettua 90 prosentin tuki-intensiteettiä on voitu soveltaa vain näihin 2012 kilpailutettuihin hankkeisiin. Esityksen mukaan korotettua tuki-intensiteettiä voidaan soveltaa kaikkiin hankkeisiin, joihin Viestintävirasto ei ole vielä maksanut tukea.