Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-09 Arvoisa puhemies! Tällä esityksellä muutettaisiin suomalaisiin kommandiittiyhtiömuotoisiin pääomasijoitusrahastoihin sijoittavien ulkomaisten pääomasijoitusrahastojen eli rahastojen rahastojen verokohtelua. Suomella on ollut ilo ja onni olla ihan Euroopan ellei maailman kärkiluokkaa viime vuosina sijoituksissa startup-yrityksiin, ja tätä kehitystä on syytä pitää yllä ja vauhdittaa. Näin ollen jos on olemassa jokin tapa ja jokin menettely, joka estää sijoittamasta suomalaisiin yhtiöihin, täytyy tietyn veropurismin ohella myöskin tutkia, ovatko nämä tällaiset menettelyt välttämättömiä, ja pohtia sitten, että jos aiheutettu haitta verojärjestelmän kokonaislogiikalle on siedettävä, niin silloin on syytä muuttaa lainsäädäntöä, ja tästä on mielestäni tällä kertaa kysymys. Tällä esityksellä ei olisi olennaisia vaikutuksia verotuloihin, sillä rahastojen rahasto ‑rakenteita on vältetty tämän nykyisen verokohtelun vuoksi. Sillä saattaa olla vaikutusta suomalaisten yritysten pääomansaantiin, nimenomaan myönteisiä vaikutuksia. Toisaalta on syytä muistaa, että verotuksen vaikutus investointeihin ylisummaan on kohtalaisen pieni, eikä esitys suoraan vaikuta verokohteluun, sillä aiemmin vastaavan verokohtelun on saanut toisenlaisella sijoitusrakenteella, mutta toisaalta meillä ei ole mitään syytä yllyttää tai suorastaan pakottaa tekemään monimutkaisia sijoitushärveleitä vain sen tähden, että lainsäädäntö siihen pakottaa. Siksi esitystä voidaan pitää kannatettavana, koska se muuttaa sijoitusten verokohtelua tasapuolisemmaksi eikä erityisen olennaisesti puhko veropohjaa. Kuitenkin on syytä ehkä nostaa tässäkin yhteydessä vähän laajempi kysymys siitä, minkälainen veropohjan vuoto liittyy sijoitusrahastoihin yleensä ja myöskin pääomasijoitusrahastoihin. Valtaosa pääomarahastojen sijoituksistahan on tehty kiinteistösijoituksiin, eikä näistä sijoituksista usein makseta veroa Suomeen, kun kyseessä on institutionaalinen sijoittaja. Siksi pääomasijoitusrahastoista kertyvää veropohjaa voisi tiivistää laajentamalla ulkomaisten institutionaalisten sijoittajien verovelvollisuutta Suomesta kertyvistä tuloista vastaavasti kuin sijoitusrahastojen kohdalla, mikä liittyy hallituksen esitykseen 308/2018. Tämän vuodon tukkiminen on täysin Tämän vuodon tukkiminen on täysin olennaista ja keskeinen osa SDP:n vero-ohjelmaa ja vaihtoehtobudjettia, joten nostan esille nämä kolme keskeistä ehdotusta: 1) Osinkojen lähdevero ulkomaisille ja muille verovapaille yhteisöille — joihin edustaja Tavio tuossa jo aikaisemmin viittasikin. 2) Kiinteistösijoitusten tuottojen verotus Suomessa. 3) Lähdevero verokeitaisiin maksetuille koroille. Ensinnä tämä lähdevero institutionaalisten sijoittajien ja muiden osittain verovapaiden yhteisöjen osingoille: Kuten tiedetään, ulkomaiset institutionaaliset sijoittajat eivät maksa Suomeen veroa täällä kertyneistä osingoista myöskään silloin, kun sijoitus tehdään pääomasijoitusrahaston kautta. Tuottoja ei voida verottaa myöhemminkään, sillä ulkomaisten rahastojen edunsaajat eivät yleensä asu Suomessa. Kyse on merkittävästä asiasta, sillä ulkomaiset institutionaaliset sijoittajat omistavat noin puolet Helsingin pörssin osakkeiden arvosta, ja nämä ovat hyötyneet täysimääräisesti esimerkiksi yhteisöveron alennuksesta, kun vastaavasti sitten piensijoittajien osinkoverotusta tällöin kiristettiin. Aalto-yliopiston apulaisprofessori Tomi Viitala esitti ulkomaalaisille rahastoille ja muille osinkoveroista vapautetuille yhteisöille maltillista noin viiden prosentin osinkoveroa, joka olisi lopullinen lähdevero. Olemme arvioineet sen professori Viitalan käyttämän laskukaavan mukaan tuottavan valtiolle noin 400 miljoonan euron verotulot. Arviohaarukka on 250:stä noin 500 miljoonaan. Saksassa vastaava vero on 15 prosenttia, ja se saattaa rahastosijoitukset tasapuolisempaan asemaan suorien osakesijoitusten kanssa. Näin ollen tällainen ratkaisu sovitettuna kaikkiin rahastoihin tasapuolisesti olisi myöskin valtionta-loudellisesti julkisen talouden osalta hyödyllisempi kuin moni muu vaihtoehto ja lisäksi se mahdollistaisi hyvän veropolitiikan periaatteiden mukaisesti sen, että esimerkiksi piensijoittajien maksamaa osinkoveroa voitaisiin vastaavasti alentaa nykyisestä 25,5 prosentista esimerkiksi lähemmäs 20:tä prosenttia. Kiinteistösijoittamisen veropohjan tiivistämiseen ja verokeitaisiin maksettujen korkojen lähdeveroon palaan sitten tarvittaessa myöhemmin.