Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-21 Sateenkaariperheissä tämä perheen sisäinen adoptio on prosessina koettu pitkäksi ja raskaaksi. Uusi äitiyslaki tuo helpomman ja nopeamman menettelyn. Toinen äiti voi tunnustaa yhdessä odotetun hedelmöityshoitojen turvin syntyvän lapsen jo neuvolassa. Vanhemmuuden tunnustus noudattaa isyyslain vastaavaa menettelyä, ja äitiys voidaan vahvistaa pian lapsen synnyttyä. Äitiyslaki karsii hallintoa ja säästää yhteiskunnan resursseja, kun kuntien ja käräjäoikeuksien resursseja tuhlaavat turhat adoptioprosessit korvautuvat sujuvalla tunnustamisen prosessilla. Olen iloinen, että lapsen asemaa parantava äitiyslaki hyväksyttiin lakivaliokunnassa selvällä enemmistöllä. Yli 55 000 kannatusilmoitusta saanut kansalaisaloite äitiyslaista luovutettiin eduskunnan puhemiehelle syyskuussa 2016, ja nyt liki puolitoista vuotta kestänyt eduskuntakäsittely on loppusuoralla ja laki eduskunnan täysistunnon hyväksyttävänä. Äitiyslaki turvaa lapsen oikeuden vanhempiinsa. Se takaa naisparin lapselle kaksi vanhempaa heti syntymästä lähtien. Kun vauvaa odottava naispari voi tunnustaa toisenkin äidin vanhemmuuden jo neuvolassa, lapsi ei jäisi orvoksi ja ilman lain suojaa, jos synnyttävälle äidille sattuisi jotain. On lapsen etu, että hänellä on turvatut perhesuhteet heti syntymästään lähtien. Perheen sisäinen adoptio saattaa pahimmassa tapauksessa kestää jopa puoli vuotta, ja koko tämän ajan lapsen oikeudellinen asema on epäselvä. Lapsen aseman epäselvyys tuo lisähaasteita vanhemmille ja vaikeuttaa lapsen asioiden hoitamista siihen asti, kunnes sisäinen adoptio on tehty. Lakimuutos on siis tärkeä parannus nykytilaan. Äitiyslakia valmisteltiin oikeusministeriössä jo viime hallituskaudella, ja sen oli tarkoitus astua voimaan yhtä aikaa isyyslain uudistuksen kanssa, mutta kristillisdemokraattien vastustuksen takia lakiesitys jäi silloiselta hallitukselta antamatta. Myös Sipilän hallitus oli haluton edistämään äitiyslakia. Tämä synnytti kansanliikkeen lain puolesta, ja nyt onkin korkea aika saattaa kansalaisaloitteen voimin eduskunnan käsittelyyn tuotu äitiyslaki voimaan. Kiitän lämpimästi kansalaisaloitteen aktiiveja ja allekirjoittajia. Äitiyslain mahdollistama tunnustamismenettely koskee vain lapsia, jotka ovat saaneet alkunsa hedelmöityshoitoklinikalla siten, että siittiöiden luovuttaja on kieltänyt mahdollisuuden isyytensä vahvistamiseen. Nykytilanteessa näillä lapsilla ei syntyessään ole kuin yksi vanhempi, eikä heille nykyäänkään voida vahvistaa isää. Äitiyslaki ei siis veisi yhdeltäkään isäksi haluavalta mieheltä oikeutta isyyteen eikä lapselta oikeutta isään. Siittiöiden luovuttaja voi äitiyslaista riippumatta edelleen pitää itsellään oikeuden isyyden tunnustamiseen, mikäli näin haluaa. Tällöin lapsen isyys voidaan vahvistaa lastenvalvojan luona tai oikeusteitse joko isän, synnyttävän äidin tai lapsen hakemuksesta lapsen syntymän jälkeen, eivätkä nämä perheet voi käyttää äitiyslaissa säädettyä mahdollisuutta toisen äidin vanhemmuuden tunnustamiseen. Valiokuntakäsittelyssä kuulimme lukuisia asiantuntijoita. Monimuotoiset perheet ‑verkosto nosti esiin kysymyksen, että olisi perusteltua sallia jatkossakin mahdollisuus käyttää tunnettua siittiöiden luovuttajaa, joka antaa suostumuksensa isyydelle. Tätä muutosta voidaan puoltaa sillä, että se mahdollistaisi naisparin perheessä elävälle lapselle oikeudellisen isän osapuolten niin halutessa. Siksi valiokunta kirjasi mietintöönsä, että on aiheellista, että oikeusministeriö erikseen selvittää hedelmöityshoitolain momentin muuttamista ja arvioi tällaisen muutoksen vaikutukset. Lakivaliokunnan kuultavista asiantuntijoista valtava enemmistö puolsi tätä lasten oikeuksia parantavaa lakia, ja ennen kaikkea kaikki lastensuojelujärjestöt olivat vahvasti lain puolesta.