Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-09-22 sitä mielenkiinnolla. Se on varmastikin seuraavien eduskuntavaalien yksi kysymys turvallisuuspolitiikkaan liittyen. Edustaja Kari piti tätä kolmasosaperiaatetta vääristyneenä. En ole aivan samaa mieltä. Tässä esittelypuheessani totesin, että esimerkiksi materiaaliseen valmiuteen menee 39 prosenttia, eli olemme oikeaan suuntaan menneet. Budjettikirjaa ei ole aina aivan yksinkertaista lukea, valiokunnan varapuheenjohtaja hyvin tietää, mutta valiokunnassa teidän on mahdollista tarkemmin avata näitä lukuja, ja se on myös syytä tehdä, koska tämä periaate on kannatettava. Edustaja Kopra kysyi kyberistä. Siihen ollaan satsattu ja tullaan satsaamaan. Ehkei oma aselaji tai puolustushaara ole tarpeen, mutta tämä on sellainen läpileikkaava teema kaikessa toiminnassa. Edustaja Mikkonen jatkoi tästä kyberpuolustusasiasta. Tästä on luvassa lisää Turvallisuuskomitean toimesta, kun yhteiskunnan turvallisuusstrategia piakkoin ymmärtääkseni julkaistaan. Edustaja Kauma kysyi EU-armeijasta. Se ei ole meidän EU-puolustusyhteistyölistallamme, saati muidenkaan EU-maiden. Eli voi sanoa, että mitään EU-armeijaa ei ole näköpiirissä siitä yksinkertaisesta syystä, että Nato-maiden puolustusratkaisu on Nato ja valtaosa EU-maista on Nato-maita. Nato-maat pitävät kyllä huolen, että mitään päällekkäisiä rakenteita ei EU:n sisälle rakenneta. EU-puolustusyhteistyö on pitkälti kriisinhallintayhteistyötä, jos kohta uudet uhat, juuri kyber ja hybridi, ovat sellaisia, joissa voidaan EU:n puitteissa saada paljon aikaan. Siitä yksi esimerkki, tästä EU—Nato-yhteistyöstä, on tietysti Helsinkiin perustettu hybridiosaamiskeskus. Transponderikysymyksestä en tiedä viimeistä tilannetta. Edustaja Mäkipää kysyi varusmiesten saapumiseristä. Se on ajankohtainen kysymys. Se on parhaillaan selvitteillä Pääesikunnassa, muistaakseni lokakuun loppuun mennessä sieltä on tulossa lisätietoa siitä, onko tämä nykyinen saapumiserien määrä, kaksi, optimaalinen vai pitäisikö niitä olla enemmän. Pienenä kevennyksenä ehkä voin mainita, että silloin kun Italiassa oli yleinen asevelvollisuus, siellä oli kaksitoista saapumiserää, eli joka kuukausi — erittäin hyvä valmius. Pohjois-Koreassa on tällä hetkellä varusmiespalvelus kymmenen vuotta — erinomainen valmius. Edustaja Hoskonen kysyi, onko riittävästi resursseja kyberiin ja hybridiuhkiin. Voin sanoa rehellisesti, ettei niitä koskaan riittävästi ole. Tiedustelulainsäädäntö on välttämättä saatava. Se on olennaista, että me pysymme tilanteen tasalla. Edustaja Paaterolle vastauksena liittyen tiedustelulakiin: se on tulossa tammikuussa, eli teknisesti ottaen se mahtuu syyskauden asioihin. Maanpuolustuskoulutusyhdistykselle lahjoitetut 400 rynnäkkökivääriä ovat parhaillaan muutettavina kertalaukeaviksi — tämä asia ei liity tähän vapaaehtoisen maanpuolustuksen selvitystyöhön. Edustaja Vikman kysyi ison kansainvälisen harjoituksen valmistelusta. Voi sanoa, että sen valmisteluaika on tyypillisesti kahdesta kolmeen tai jopa neljään vuotta. Mitä tulee tähän Suomen suursotaharjoitukseen tai yhteistoimintaharjoitukseen, miksikä sitä haluaa kutsuakaan, niin lähinnä tässä on keskustelua herätetty, mutta kyllä se on jo vakavasti harkinnassa eri tahoilla. Jatketaan keskustelua. Ehkä se harjoitus sieltä joskus tulee — jos pitäisi veikata, niin vuonna 2020. Edustajat Kari ja Mikkonen kysyivät Puolustusvoimien henkilöstömäärän riittävyydestä. Puolustusselonteossa määritellään tämä luku 12 000, jonka alle ei sopisi mennä. Tämä on minimi. Olen kehottanut pitämään täyttöasteen mahdollisimman korkealla henkilökunnan jaksamisen takia, ja sopimussotilaat tosiaan ovat tässä suureksi avuksi, nimenomaan varusmieskoulutuksessa.