samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 Tässä on nyt käyty tätä talouskeskustelua, ja ilokseni huomaan, että metsän osuus Suomen kansantalouden parantumisessa tällä vaalikaudella on ollut todella ensiarvoisen tärkeä. On syytä muistaa myös se, että metsä generoi omalla tavallaan kaikkea sitä muuta tuotantoa, mitä Suomessa on. Meillä on kaksi johtavaa metsäkonevalmistajaa, Ponsse ja John Deere, jotka molemmat toimivat Itä-Suomessa, toinen Vieremällä ja toinen Joensuussa, ja monta muuta, pientä konevalmistajaa, jotka valmistavat erilaisia metsäkoneita, Kesla Joensuussa muun muassa ja monta muuta, iso määrä niitä on. Tarvitsemme kemianteollisuutta, sähkö‑, energiateollisuutta, kaivannaisteollisuutta — malmeja me tarvitsemme, että voimme tehdä metalleja ja niin edelleen. Mutta tämä keskustelu sen takia minua hieman harmittaa, että edes tosiasioiden tunnustaminen ei tunnu aina olevan helppoa. Todellakin silloin viime vuoden puolella, kun olin Iisalmessa käymässä, puheenjohtaja, kansanedustaja Antti Rinteen kommentti, että 72,8 miljoonaa mottia on yläraja ja sen yli ei ole meneminen — näinhän Savon Sanomissa luki, ja tarkastin vielä Iisalmen Sanomistakin sen saman jutun, että pitää paikkansa nimenomaan Savon Finnpulpin kotipaikkakunnalla tehtynä oli aikamoinen teko mennä kertomaan, koska kaikki ne motit, mitä tällä hetkellä hakataan, joka ainoa motti, on varattu, kaikki lähtee suoraan tehtaalle. Siitä ei riitä yhdenkään tehtaan lisäraaka-aineeksi mitään. Kaikki on varattu ja joka motti on myyty, ja niillä on osoite jo sillä hetkellä, kun moton kaatopää katkaisee sen puun, sille osoite tiedetään sillä hetkellä. Elikkä Antti Rinteen viesti kuopiolaisille oli, että ei tule uutta tehdasta, sori vain, pojat. Mutta eihän se mitään. Minä kiitän siitä, Antti Rinne, että nyt meille Itä-Suomeen tuli tieto, mikä on Antti Rinteen malli. Sen me tiedämme nyt. Ja tämä eilinen Maaseudun Tulevaisuuden vaalitentti, oliko, Vanhalla ylioppilastalolla, taisi olla: Siellähän teidän edustajanne sanoi, että hän ei oikein tiedä, miten nämä metsätieteilijöiden tilastot menevät — oliko se epäselvä vai vähemmän epäselvä, en muista sitä ilmaisumuotoa, mutta kuitenkin. Se on ainoa asia tässä maassa, joka varmasti osataan erittäin hyvin, metsätilastot yli 100 vuoden ajalta. Meillä on varmasti maailman ykkösmetsätilastot Suomen koko itsenäisyyden ajalta ja jo tsaarin vallan ajoilta. Elikkä meillä on parhaat tilastot näistä asioista. Eli minä kiitän tästä oikeastaan demarien Antti Rinnettä. Hän teki selväksi, mikä on Rinteen malli metsätaloudessa.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 puuttumaan. Minä olin jo valmis vähän liputtamaan sille Hoskosen, Rinteen ja Pekkarisen yhteiselle linjalle tässä, ihan viisaalle linjalle, mistä edustaja Heinäluoma omassa puheenvuorossaan puhui. Mutta, puhemies, minulla ei ole tarve jatkaa sinänsä tätä Kankaanniemen käymää osin arkeologista katsausta ja keskustelua sen enempää. Haluan nyt vain sanoa sen, jottei jää väärää kuvaa ihmisille, jotka kenties joskus näitä arkistoja katsovat, että nämä väitteet, mitä hänellä on tässä sosiaalidemokraattien politiikkaa kohtaan, ovat virheellisiä, ne eivät pidä paikkaansa. Minä toivon, puhemies, että muun muassa tämän asiakirjan, sosiaalidemokraattisen vaihtoehtobudjetin, jonka olemme vastuullisesti tehneet joka vuosi — tämä on jo neljäs sellainen — kävisitte nyt läpi, katsoisitte sieltä faktat esimerkiksi vastuullisesta taloudenhoidosta, mitkä sisältyvät tähän. Meillä velkaa otettaisiin vähemmän kuin hallitus ottaa, mutta silti tehtäisiin huimasti oikeudenmukaisempaa politiikkaa arvovalintojen kautta. Tähän toivon teidän perehtyvän, ja tässä ovat ne esitykset, mitä me olemme tehneet ja miten me tätä talouspolitiikkaa olisimme näiden vuosien aikana harjoittaneet. Ihan lopuksi haluan kyllä palata tähän raporttiin ja todeta, että se on hyvä, tärkeä raportti. Valiokunnassa se tullaan huolella käymään läpi. Oli hyvä, että puheenjohtaja sanoi, että tämäkin keskustelu otetaan siinä huomioon, mitä täällä on
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 Todellakin valtiontalouden ja julkisen talouden tervehtymisen kannalta on äärimmäisen tärkeää se, mihin tämä raporttikin viittaa. Hyviä tapahtumia on sen takia paljon tuossa raportissa, koska kansantalouden moottori eli Suomen metsät on nyt hyvässä käytössä — ei vielä riittävän hyvässä, mutta hyvä tie on menossa. Mitä tulee hiilinieluihin, hiilinielut kasvavat sitä mukaa, kun teemme hakkuurästejä pois: harvennamme metsämme kuntoon ja raivaamme taimikot kuntoon. Teoreettinen Suomen Teoreettinen Suomen metsien maksimaalinen kasvu lienee tuolla 130—140 miljoonan motin paikkeilla, jos laittaisimme kaikki metsät optimaaliseen kuntoon. Sitä eldoradoahan ei ole olemassakaan, mutta edes sillä keinoin, että kaikki tiheimmät harvennushakkuut tekisimme pois, vanhimmat metsät uudistaisimme ja taimikon laittaisimme suurin piirtein hyvään kuntoon, saavuttaisimme 130 miljoonan motin tason. Silloin hiilinielu olisi paljon paljon nykyistä hetkeä suurempi, samoin hiilivarasto kasvaisi hurjaa vauhtia, koska ainahan me hakkaamme vähemmän kuin kasvu on. Eli sekä hiilinielu kasvaa siinä, kun metsää hoidetaan, että hiilivarasto kasvaa siinä sivussa. Tämä ei ole mitään tähtitiedettä. Tämä on ihan yksinkertaista matematiikkaa, jonka minäkin ymmärrän. Eihän se vaikeaa voi olla. Ja mitä tulee näihin erinomaisiin ministereihin, joita keskustalla on ollut, muistan aikoinaan, kun elinkeinoministeri Pekkarinen virassaan puolusti innokkaasti suomalaisen metsäteollisuuden investointeja eri puolille Suomea. aina ilo kuunnella niitä puheenvuoroja metsämiehenä ollessani, ennen kuin olin edes kansanedustajana tässä talossa. Kun kuuntelin auton radiota, kun ajelin leimikkoa tekemästä toimistolle, niin olihan se mukava kuunnella, kun muuan ministeri todisti radiossa, että kyllä me tarvitsemme sen sahan sinne ja sellutehtaan tänne, ja jos saamme tuonne vielä pienen talotehtaan, niin jopa hyvä.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-10 eduskunnan pöytäkirjoihin, luenpa täältä selvän lainauksen: ”SDP julkisti tänään 20.3.2015 talouslinjauksensa, jotka esitteli puolueen puheenjohtaja Antti Rinne. Puolue ajaa 4 miljardin euron lisäsopeutusta. 3 miljardin sopeutuksista tulisi puolueen mukaan sopia heti, viimeisestä miljardista keväällä 2017. Alun 3 miljardin paketista 2 miljardia suuntautuisi menopuolelle ja loput tulopuolelle. SDP:n 3 miljardin pakettiin sisältyvä 2 miljardin euron menosopeutuslista hallituskauden alussa näyttää tältä: elinkeinotuet 400 miljoonaa euroa, indeksiin sidottujen valtion menojen osittainen jäädytys 800 miljoonaa euroa, opetus- ja kulttuuriministeriön alan sektorin järjestämis- ja rahoitusuudistus 270 miljoonaa euroa” — siis koulutuksesta — ”työllisyyttä tukevat sosiaaliturvan rakenneuudistukset 250 miljoonaa euroa, säästöt hallinnosta ja ict-kustannuksista 250 miljoonaa euroa, sote- ja rahoitusuudistuksen tuomat säästöt 250 miljoonaa euroa.” Lisää löytyy alempaa, mutta en mene tämän pitemmälle. Tämä on faktaa, jonka puheenjohtaja Rinne esitteli kuukausi ennen viime eduskuntavaaleja. Teidän nämä neljä vaihtoehtobudjettianne, jotka te olette tehneet, ovat täysin ristissä näiden antamienne vaalilupausten kanssa. Täysin ristissä sen kanssa, mitä te vaalilupauksia annoitte, ovat nämä teidän
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-10 keskustelu jatkuu, tosin valitettavasti typistettynä. Salissa lienee yksimielisyys — ainakin nykyisessä salissa, kun täällä on kaksi edustajaa ja puhemies paikalla — siitä, että on todellakin tärkeää, että tulevaisuudessa urheilijaeläkejärjestelmää voidaan laajentaa. Tämä kaikkinensa on hieno asia, joka lopulta toteutettiin. Siitä edelliselle hallitukselle kiitokset, vaikka tapanani ei ole ollut Kataisen—Stubbin hallitusta kehua. Ja on erittäin hyvä asia myös se, että urheilijaeläkejärjestelmä entisestään lähestyy taiteilijaeläkejärjestelmää. Sinänsä viime vaalikaudellahan lakkautettiin sanomalehtimies-eläkkeet, mutta se ymmärrettävästi oli pitkälti perusteltua, sillä se oli eri aikakauden tuote eikä enää uusien myönnettävien eläkkeiden osalta perusteltua. Valitettavasti keskustelussa ministeri kysymykseen — jäikö häneltä se noteeraamatta parissakin puheenvuorossa — siitä, onko todella kysymys tunnustuksesta vai jostakin muusta ensisijaisesti entisen menestyksekkään urheilijan toimeentuloon liittyvästä. Ja, puhemies, olisi ollut ministeriltä paikallaan, että hän olisi maininnut jotakin Pro Urheilu ‑tunnustuspalkinnon ja urheilijaeläkkeen välisestä suhteesta. Sinänsä tämäkin on hieno instituutio, mikä 2000-luvun ajan on ollut olemassa, että menestyksekkäille urheilijoille annetaan eräänlainen elämäntyötunnustuspalkinto. Muistini mukaan se on 20 000 euroa. euroa. Hienoa on tässä lakiesityksessä myös se, että tätä laajennetaan paralympialaisissa menestyneisiin urheilijoihin. Monella tapaa urheilijoiden asema ja nimenomaan valmistautuminen urheilijauran jälkeiseen elämään on parempi, ja sitä on tietoisesti erilaisilla hankkeilla ja ohjelmilla parannettu. Aikaisemmin urheilija oli hyvin yksin. Kouluttautuminen jäi vähemmälle, ja sitten urheilu-uran jälkeen siviilielämään pääsy ei aina ollut niin helppoa. Nyt on erilaisia hankkeita, jotta urheilija hankkii ammatin, kouluttautuu urheilijauran ohella tai välittömästi sen jälkeen. On myös erilaisia taloudellisia ohjelmia, jotta rahaa urheilu-uran aikana jäisi sivuun. Kaikki tämä on hyvää, mutta kyllä urheilijaeläkejärjestelmää pitää vielä kehittää ja sen piiriä laajentaa. On toki monia muitakin tulisi järjestää. Itse muistan, kun olin ensimmäistä kertaa vuonna 78 lukioikäisenä SMP:n puoluekokouksessa ja siellä annettiin julkilausuma, että urheilijaeläkejärjestelmä. Ja kun menin sitten kotona Lahdessa
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-10 Voimassa olevaan lakiin ehdotetaan lisättäväksi muun muassa säännös, jonka mukaan laissa säädetyn tulorajan noudattamisesta voitaisiin poiketa erityisen ansioituneen olympiavoittajan tai paralympiavoittajan osalta. Muutosten tarkoituksena on lähtökohtaisesti täsmentää eläkkeiden myöntämisen kriteerejä valtion talousarviossa vuosittain vahvistetun määrärahan puitteissa. Tälle vuodelle rahaa on budjetoitu 370 000 euroa edellisvuosien 260 000 euron sijaan, ja sitä on saanut käyttää enintään 16:een täyttä eläkettä vastaavaan urheilijaeläkkeeseen. Mahdollisuus jättää tuloraja huomioimatta erityisen ansioituneen urheilijan osalta tulee todennäköisesti lisäämään hakemusten määrää, enkä pidä sitä ollenkaan huonona asiana. Suomi on tavallaan urheiluhullu maa, ja osaamme arvostaa menestyneitä urheilijoitamme. Toivoisin kuitenkin, että yhä useammalla menestyneellä urheilijalla, myös paraurheilijalla, olisi mahdollisuus saada tällaista urheilijaeläkettä. Tämä on siinäkin mielessä oikeansuuntainen esitys. Edustaja Pauli Kiuru toi tänään esiin asian, että myös valmentajia voitaisiin ottaa tähän urheilijaeläkkeeseen mukaan. Mielestäni se on hyvin kannatettava ehdotus. Siinäkin tosin jouduttaisiin tekemään vaikeita päätöksiä, otetaanko mukaan huippu-urheilijoiden valmentajia vai niitä valmentajia, jotka heille kasvattavat näitä huippu-urheilijoita, joista he sitten tekevät huippu-urheilijoita. Mielestäni tulisi suosia molempia valmennustasoja, myös paraurheiluvalmentajia.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-06 komitean tekstiä. On siis ongelmallista, jos Suomi tämän nyt käsiteltävänä olevan sopimuksen myötä sitoutuu toimimaan CETAn mukaisesti, vaikka CETAa ei ole vielä edes eduskunnassa päästy käsittelemään. Toivoisinkin, että valiokuntakäsittelyn aikana pohditaan, voidaanko näitä asioita käsitellä erikseen vai tulisiko ne käsitellä yhtä aikaa, tai jos tämä
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Tämä niin sanottu SPA-sopimus on laaja-alainen yhteistyösopimus, joka sisältää määrittelyt yhteistyön sekä vuoropuhelun muodoista. Sopimuksessa käsitellään useita sektoreita suhteellisen yleisellä tasolla. Sopimus heijasteleekin Euroopan unionin ja Kanadan yhteisiä arvoja, ja siinä sovitaan yhteistyöstä muun muassa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, ihmisoikeuksien edistämistä, kestävää kehitystä, oikeudellista yhteistyötä ja poliittista vuoropuhelua koskien. Sopimus sisältää myös Euroopan unionin ulkopolitiikan kannalta keskeisiä velvoitteita, muun muassa yleiset sitoumukset ihmisoikeuksista, demokratian periaatteista Euroopassa ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisesta, joukkotuhoaseiden leviämisen estämisestä sekä terrorismin torjunnasta. Nämä kaikki ovat ajankohtaisia ja tärkeitä asioita, joita meidän kannattaa edistää muiden valtioiden kanssa. Mutta kuten edustaja Sarkkinen tuossa puheessaan viittasi, niin näiden kannatettavien tavoitteiden ohella vireillä on samaan aikaan myös paljon puhuttu Euroopan unionin ja Kanadan välinen vapaakauppasopimus CETA. Siihen liittyy aika paljon epäluuloja. Esimerkiksi Euroopan parlamentissa vihreät ovat kannattaneet tätä SPA-sopimusta mutta suhtautuneet hyvinkin kriittisesti CETA-sopimuksen arvioihin. Toisaalta on muistettava, mitä Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa on todettu, eli kun vapaakauppasopimuksia käsitellään, niin niitä tulisi käsitellä laajasti niin, että esimerkiksi ihmisoikeudet eivät niiden vuoksi vaarannu, ympäristöstä puhumattakaan. Tämä SPA-sopimus ei siis ole CETA-sopimus, mutta asiat liittyvät kiinteästi toisiinsa. Koska CETA on tulossa ymmärtääkseni nyt syyskaudella eduskuntaankin, minun mielestäni olisi varsin perusteltua käsitellä näitä asioita yhdessä. Tämä yhteistyösopimus ja CETA kannattaa käsitellä mahdollisimman samanaikaisesti ja mahdollisimman laajasti. Toivoisin, että myös perustuslakivaliokunta ottaisi asiaan perusteellisesti kantaa. Tämä mahdollistaisi sen, että emme vahingossa tämän SPA-sopimuksen myötä tulisi lukinneeksi kantojamme sellaisiin asioihin, jotka liittyvät CETA-sopimukseen ja jotka varmasti edellyttävät suurta poliittista harkintaa.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-06 nähden jäin pohtimaan tätä tilannetta, mihinkä tässä ollaan ajautumassa. Kun tämä nostaa näitä kuluja tälle yhtiölle, joka tekee hirmu hyviä voittoja näistä verohelpotuksista johtuen, niin minä toivon hartaasti, että kun valiokunnassa mietitään tätä asiaa eteenpäin, löydettäisiin semmoinen keino, etteivät nämä ainakaan kuluttajahintaa nosta enää. Niin. — Mutta kuitenkin, kun miettii tätä meidän sähkönhinnoittelurakennetta, minä toivoisin, että jossakin vaiheessa otettaisiin sekin käsittelyyn, että kun tämmöinen sähkön säästäminenhän on yksi meidän energiataloudessa tarvittavia toimenpiteitä, jotta kulutus ei kasvaisi, niin tämä nykyinen järjestelmä ei suosi sitä energian säästämistä, koska sähkölaskun hinnassa se kulutus on niin pieni osa sitä laskua. Toivoisin, että tämmöistäkin vaihtoehtoa siellä mietittäisiin ja vietäisiin eteenpäin niillä pohjilla, jotta tämä menisi eteenpäin. Sinänsä tuulivoima, aivan oikein, on puhdasta energiaa. Se parantaa meidän
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-06 Hallitus esittää siis kiinteistöverolakiin muutosta, jolla tuulipuistot — tarkemmin sanottuna yhden liityntäpisteen kautta verkkoon liitetyt tuulimyllyt, joiden yhteisteho on yli 10 megavolttiampeeria — tulisivat voimalaitosten kiinteistöveron piiriin. Tämän kiinteistöveron maksimi on 3,1 prosenttia, kun yleinen kiinteistövero on noin 1,8 prosenttia maksimissaan. Tuulivoimaloiden kiinteistöverokohteluun on viime vuosina kohdistettu kritiikkiä useista eri näkökulmista. Kunnille tuulivoimaloista kertyvän kiinteistöveron määrän kasvattamista on pidetty perusteltuna myös siitä näkökulmasta, että näin voitaisiin kannustaa kuntia kaavoittamaan alueita tuulivoimarakentamiseen ja siten edistää tuulivoiman lisärakentamista. Toisaalta tuulivoiman kustannusten kasvattaminen heikentää tuulivoiman kannattavuutta ja saattaa hidastaa uuden tuotantokapasiteetin rakentamista sitä kautta. Syöttötariffin piirissä oleville voimaloille veronkorotus ei varmaan olisi paha. Voitot ja myös maksettava yhteisövero tosin pienenisivät jonkin verran. Tätä esitystä perustellaan myös eri energiantuotantomuotojen saattamisella yhdenvertaiseen asemaan, samalle viivalle keskenään. Sehän on kaunis ajatus, mutta tämä esityshän ei asiaa vielä suoriltaan ratkaisisi, nimittäin Suomessa tuetaan esimerkiksi fossiilista energiaa varsin avokätisesti, joskin usein välillisesti. Jos tätä tavoitetta haluttaisiin siis tukea, pitäisi saastuttavien energiamuotojen välilliset tuet käydä läpi. Eri energiamuotojen saattaminen samalle viivalle edellyttää siis paljon laajempia toimia, enkä itse aloittaisi suoriltaan tuulivoimasta vaan niistä fossiilisista. Jos uusiutuvat saataisiin samalle viivalle näiden kanssa, olisi tilanne hyvin erilainen markkinoillakin. On myös todennäköistä, että jos ja kun jatkossa siirrytään uusiutuvan energian tarjouskilpailumalliin, korotettu kiinteistövero vyörytettäisiin mahdollisesti tarjoushintoihin, joten sen, minkä kunta voittaa, voisi valtio joutua maksamaan. Samalla tuulivoiman kilpailukyky verrattuna esimerkiksi CHP-laitoksissa tuotettavaan biosähköön heikkenisi. Hallituksen esityksestä ovat kriittisesti lausuneet muun muassa TEM, EK, Energiateollisuus ja Tuulivoimayhdistys. Tämän esityksen kannattajia ovat muun muassa MTK, tuulivoimakunnat, Kuntaliitto ja Veronmaksajain Keskusliitto. Vastustajien perusteissa mainitaan yllä mainittujen lisäksi se, että korotettu vero hidastaisi markkinaehtoisen tuulivoiman lisääntymistä ja vaarantaisi sitä kautta ilmastotavoitteita, muun muassa uusiutuvan energian tavoitteitamme vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi nostettu vero voisi kannustaa rakentamaan epätarkoituksenmukaisen pieniä tuulipuistoja, jotta ne jäisivät alle 10 MVA:n verorajan.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-06 voimalakokonaisuuteen, joka liittyy sähköverkkoon yhteisen liittymäpisteen kautta — puhutaan piuhamallista — ja tämän kokonaisuuden nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria. Voidaan sanoa, että tämän muutoksen myötä eri sähköntuotantomuotojen verokohtelu kiinteistöverotuksessa on neutraalimpaa ja voimalaitosten sijaintikunta saa, niin kuin täällä on todettu, oikeudenmukaisemman kompensaation voimalaitoksen haittavaikutuksista. Käytännössä muutos siis koskisi lähinnä tuulivoimapuistoja, jotka jatkossa katsottaisiin yhdeksi voimalaitoskokonaisuudeksi. Ja todella tämä kiinteistöverojen muutos kannustaa kuntia edistämään tuulivoiman hyväksyttävyyttä paikallisesti ja mahdollistaa sijaintikunnalle vakaita kiinteistöverotuloja. Myöskin on huomattava, että tuulivoimalan alueelle tuomien verojen määrä on alhainen verrattuna muihin voimalaitoksiin,
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-06 vastaa hyvin tavallisten ihmisten ja suomalaisten oikeudenmukaisuuden tunnetta ja sopii siihen. Tässähän sinänsä, jos hallituksen esitystä lukee, hyvin teknisessä lakiesityksessä on kysymys käytännössä siitä, että niille kunnille, joissa on energian tuotantoa, tällä kertaa tuulienergian, tuulivoiman, tuotantoa, näille tuottajakunnille, joissa ne eri vaikutukset ilmenevät, tulee vähän enemmän tuloja. Tämä on sellainen asia, mitä kunnissa, joihin on jo tullut paljon tuulivoimaloita tai on tulossa isoja tuulipuistoja, odotetaan sekä kuntalaisten taholta että sitten itse kunnankin taholta. Arvoisa puhemies! Itse olen aina suhtautunut myönteisesti tuulivoimaan ja suhtaudun edelleenkin siihen myönteisesti. Kuitenkaan mikään energiantuotantomuoto ei ole täysin ongelmatonta. Näin ei koskaan ole, aina ilmenee erilaisia vaikutuksia ympäristölle ja myös ihmisyhteisölle. Näin on myöskin tuulivoimassa, tiettyjä maisema- ja äänivaikutuksia siitä seuraa. Viime vuosina tuulivoiman haitoista ja tuulivoiman uhista ihmisille ja myöskin koti- ja tuotantoeläimille on puhuttu entistä enemmän. Siksi mielestäni on erittäin tärkeää, että ne alueet, missä tätä taakkaa ja näitä vaikutuksia tuulienergiasta tulee, saavat sitten myös taloudellista hyötyä ja taloudellista kompensaatiota suoraan näissä kunnissa ja näillä alueilla.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-06 puhemies! Todellakin Lappeenrannan teknillisen yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan maatuulivoima on uusinvestoinneissa edullisin energiantuotantomuoto ilman tukiakin. Tuulivoiman kustannus on 41,40 euroa megawattitunnilta. Seuraavaksi edullisin on uusi ydinvoima, jonka tuotantokustannus on 42,40—55,40 euroa megawattitunnilta. Vaikka tuulivoima onkin edullisin uusi tuotantomuoto, ei uusinvestointeja synny ilman tukea sähkön matalan hinnan ja ennustamattoman poliittisen ympäristön vuoksi. Vanha, nyt suljettava tuulivoimatuki on ollut yliantelias, eli sen päättäminen on perusteltua. Kuitenkin uusi, parempi ja kohtuullisempi tuki tarvitaan, jotta investointeja ylipäätään syntyy. Ja uusinvestointeja päästöttömään energiaan on pakko tulla, jos haluamme saavuttaa päästövähennystavoitteet ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet ja pysäyttää ilmastonmuutoksen. Uutta tukea tarvitaan varsinkin sen takia, että päästökauppa ei tällä hetkellä toimi eikä riittävästi ohjaa investointeja päästöttömiin lähteisiin ja fossiilisia polttoaineita myös tuetaan Suomessa ja muualla Euroopassa runsaasti. Arvoisa puhemies! Tämä esitys on laskettu nyt suljettavan tuen perusteella. On kuitenkin pidettävä huolta, ettei jatkossa nykyisen, ylikompensoivan tuen ulkopuolelle rakennettavien uusien tuulivoimaloiden rakentaminen tyssää verorasitukseen tai tule kannattamattomaksi, koska investointeja tarvitaan. Toisaalta tämä esitys voi lisätä tuulivoimatuotantoa, jos se lisää tuulivoiman paikallista hyväksyttävyyttä ja sitä kautta lisää tuulivoimainvestointeja. Toivon, että valiokuntakäsittelyssä pohditaan näitä molempia puolia — sekä mahdollista investointien vähenemistä verojen seurauksena että mahdollista investointien lisääntymistä verojen seurauksena — siitä näkökulmasta, että uusia päästöttömiä investointeja Suomeen tarvitaan, ja toisaalta siitä näkökulmasta, että kunnat ovat niitä valmiita alueilleen ottamaan.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-06 tiettyjä haittoja, maisema- ynnä muuta haittoja, aiheuttaa. Sen vuoksi on tärkeätä, että tämä luodaan, mutta myöskin sen takia, että tuulivoimalaitosten rakentamisen halukkuutta ja halukkuutta kaavoittaa tuulivoimapuistoja lisätään eri puolilla Suomea ja Suomen kunnissa. Nyt sellaisissa maissa kuin vaikkapa Tanska, jossa on merkittävästi enemmän tuulivoimakapasiteettia kuin Suomessa, lähdettiin aikanaan laajentamaan tätä tuulivoiman tuotantoa julkisin toimenpitein. Siellä otettiin paremmin yhteisöt, kunnat, jopa kyläyhteisöt, mukaan näiden voimalaitosten rakentamiseen ja jakamaan myöskin sitä taloudellista hyötyä, mitä tästä energian tuottamisesta tulee. Mielestäni on tärkeää, että tällä tavalla puretaan niitä esteitä, niitä asenne-esteitä ja muita esteitä, mitä kunnissa on näiden tuulivoima-alueiden rakentamiselle ja sopivien alueiden kaavoittamiselle. Mutta
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-06 puhemies! Kaikesta energian- ja sähköntuotannosta paikalliselle tasolle jää kuitenkin aina jonkinlainen haitta, oli se maisemallista tai mitä tahansa. Meillä on pitkä historia vesivoimasta ja siitä, miten tärkeää on se, että vesivoimasta tulee kiinteistöveroa, voimalaitosveroa niille kunnille, joille se on aiheuttanut varsin massiivisia muutoksia vaikkapa viereiseen vesistöön, kalakantoihin ja vaelluskaloihin. Minusta on aivan kohtuullista, että myös tuulivoimasta tulee veroa: silloin on se maisemahaitta, meluhaitta, mikä tahansa, mutta myös paikallisilla ihmisillä täytyy olla se "kompensaatiohyötynä" — minä käytän edelleenkin tätä sanaa — siitä, mitä sinne paikallisesti jää, vaikka kysymyksessä ei tietenkään olekaan mikään kompensaatiojärjestelmä vaan ihan normaali kiinteistöveropolitiikka. Myös monet tuulivoimayhtiöt ovat suhtautuneet tähän kiinteistöveromuutokseen aivan positiivisesti, kun olen heidän kanssaan keskustellut, koska myös he huomaavat sen, miten tärkeää on tuulivoiman yleisen hyväksyttävyyden kannalta paikallisesti, että tällainen veromuutos saataisiin aikaiseksi. Lisäksi haluan huomauttaa, että esimerkiksi Energiavirasto näkee, että sähköntuottajille tällä on vain vähäisiä kuluja olemassa, joten he kannattavat tätä veromuutosta. Ainoa, joka tätä vastustaa, on sitten suurpääoma. Vielä ehkä kollegoille siellä vihreissä haluaisin huomauttaa, että ainakin puolueen puheenjohtajan suulla vielä viime kesänä ja syksyllä
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-06 asettamista pienvoimaloita koskevan kiinteistöverosäännöksen piiriin, jos niiden yhteisen liittymispisteen kautta sähköverkkoon kytkettyjen voimalaitosten yhteenlaskettu nimellisteho olisi yli 10 megavolttiampeeria. Käytännössä tämän lakiesityksen myötä siis tulisivat tuulivoimapuistot voimalaitoksia koskevan kiinteistöveron piiriin. Niiden kiinteistöveroprosentti olisi enimmillään 3,1, ja se on merkittävästi yleistä kiinteistöveroprosenttia suurempi. Se toisi kunnille lisätuloja ja olisi oikeudenmukainen ratkaisu sähköenergian eri tuotantomuotojen välillä, ja tällä poistettaisiin yksi verotuki. Arvoisa puhemies! Tuulivoiman syöttötariffi on nykyään 83,50 euroa megawattituntia kohti, mikä on erittäin antelias sähkön markkinahintaan verrattuna. Lappeenrannan teknillisen yliopiston tekemä tutkimus, johon täälläkin on viitattu, osoitti, että tuulivoiman avulla tuotetun sähköenergian tuotantokustannukset ovat alentuneet varsin merkittävästi, hieman yli 40 euroon per megawattitunti. Tämänkin tuloksen perusteella olisi erittäin hyvä päästä pikaisesti eroon veronmaksajille jo satoja miljoonia euroja maksaneesta tuulivoiman syöttötariffista ja antaa tuulivoiman kilpailla markkinaehtoisesti muiden energiatuotantomuotojen kanssa. Arvoisa puhemies! Edustaja Meren esiinnostama ja perussuomalaisten vaatima tuulivoiman terveyshaittoja koskeva riippumaton ja puolueeton lisäselvitys olisi myös erityisen tarpeellinen. Nimittäin monet ihmiset tuulivoimatuotantoalueiden läheisyydessä ovat kertoneet kärsivänsä pahoista terveysongelmista, ja niiden voidaan perustellusti epäillä johtuvan tuulivoimaloiden infraäänestä.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-06 tuulivoimapaikkakuntien alueella asuvien ihmisten subjektiiviset kokemukset tuulivoimarakentamisesta ja niiden voimaloiden käytöstä ja pyysi tässä ryhmiltä vakavaa suhtautumista asiaan, haluan siihen kommentoida, että suhtaudun ja suhtaudumme vihreässä eduskuntaryhmässä aiheeseen vakavasti ja siinäkin mielessä asianmukaisesti, että haluamme yleisenä ja tätäkin asiaa koskevana periaatteena pidettävän päätöksenteon pohjaamista tieteelliseen ja tutkittuun tietoon, emmekä sillä tarkoita, että mitätöidään ihmisten omia kokemuksia. Mutta emme myöskään halua sivuuttaa sitä faktaa, että tässä hallituksen tilaamassa tuulivoiman terveyshaittojen tutkimuksessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan meillä ei tällä hetkellä ole olemassa tieteellistä näyttöä tällaisista terveyshaitoista,
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Vihreät tosiaan suhtautuvat tähän asiaan aivan avoimesti, ja me tosiaan teemme sitten lopullisen päätöksen ryhmänä siinä kohtaa, kun valiokuntakäsittely on asiantuntijoiden johdolla käyty. Tosiaan esimerkiksi tuulivoimakunnillehan tämä uudistus on varsin tärkeä, mitä ei pidä lähteä kiistämään, ja me kaikki varmasti allekirjoitamme sen tavoitteen, että me haluamme, että Suomeen saisi mahdollisimman ketterästi rakennettua uusiutuvia energiamuotoja siten, että ne olisivat myös niiden kuntien etu, jonne niitä rakennetaan tai ainakin uskoisin, että suurin osa eduskunnasta ajattelee näin. Edustaja Turunen kommentoi — vaikka hän jo poistuikin, niin vastaan silti — minun kommentointiani pienemmistä tuulipuistoista, että johtaako tämä nyt siihen, että rakennetaan sitten pienempiä yksiköitä. Sekin voi olla tietyllä tavalla positiivinen puoli, se voi mahdollistaa sen, että kunnat voivat ketterämmin sallia tuulivoiman rakentamisen. Mutta sitten se tarkoittaa myös sitä, että tuulivoimaa on useammassa paikassa, ja siinä on sitten omat kysymyksensä. Kunhan tämä ei johtaisi epäterveeseen osaoptimointiin — se on se, mitä minä tässä takaa haen. Myöskin kun me puhumme välillisistä verotuista ja suoristakin verotuista ja niiden purkamisesta ja siitä, että saatamme eri energiamuotoja samalle viivalle keskenään, niin minä painotan siis sitä ja halusin korostaa puheenvuorossani sitä, että jos tällaista tarkastelua halutaan tehdä, niin sen pitää koskea myös fossiilista energiaa ja sen välillisiä tukia. On aivan selvää, että energiamarkkinat toimivat paremmin silloin, kun kaikki ovat samalla viivalla, ja uskon, että myös kestävä kehitys hyötyy siitä, jos saamme eri energiamuodot samalle viivalle. Kuitenkin jos lähtökohdaksi otetaan se, että tuulivoimatukiin kajotaan ensin ja sitten ei anneta lupausta siitä, mitä tehdään fossiilisille, niin tässä kohtaa saattaa syntyä epäsuhtaa, joka ei johdakaan yhdenvertaisuuteen. Eli toivon, että uusiutuviin energiamuotoihin myönteisesti suhtautuvat hallituspuolueiden edustajat pitävät tätä asiaa esillä.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-06 Ehkä kehotan myös erilaisia puolueita tutustumaan ja haastattelemaan näitä ihmisiä. Niin kuin tuossa esimerkissäni yritin kertoa, välttämättä ei ole mikään subjektiivinen kokemus se, että juuri kävelemään oppinut vauva kävelee tällä tavalla. Hän ei varmaankaan ole matkinut sitä mistään, ja se ei ole varmaankaan mikään plasebovaikutus. Haluan muistuttaa jokaista siitä, että joitakin vuosia sitten Suomessa oli aika tuntematon sairaus tämä borrelioosi. Tunnen erään ihmisen, joka kärsi borrelioosin jälkioireista, ja ensin häntä luultiin luulotautiseksi, kunnes tiede kehittyi ja huomattiin se, että oli aiheutunut sellaisia hermostollisia vaurioita, jotka vaikuttivat hänen motoriikkaansa. Vaikka me emme aina tunne kaikkia syntymekanismeja, niin silti me emme voi välttämättä ajatella, että tämä on vain jonkinlainen kokemus, vaan me joudumme hakemaan tieteellistä tutkimusta ja syy-yhteyksiä, ja monesti joudumme havaitsemaan, että kysymyksessä onkin diagnoosi ja sairaus. Pidetään sen takia mielemme avoimina, koska nämä tarinat ovat todella vakuuttavia ja syvällisiä, ja
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Tässähän on kysymys hyvin pienen ja varmasti kaikin puolin merkityksettömän säädöksen kumoamisesta, mutta tämä on hyvä esimerkki. Aina toisinaan meille edustajille, kun liikumme tuolla kotikunnissamme, kotiseuduillamme ja kaupunkien toreilla, tulee sellaista viestiä, että ettehän te ole nyt mitään tehneet sen byrokratian purkamisen eteen ja edelleenkin meillä on monenlaista sääntelyä ja normia ja estettä. Minusta se, että nyt poistetaan tällainenkin pieni, voisiko sanoa, reliikki tuolta meidän lainsäädännöstämme, jota ei ilmeisesti ole minun elämäni aikana, 31 vuoden aikana, käytetty kertaakaan, on kyllä viesti siitä, että ihan aidosti nyt Juha Sipilän hallitus haluaa vähentää tarpeetonta sääntelyä, niin että meillä on vain ne pelisäännöt, mitä me tarvitsemme tämän meidän yhteisen elämämme pyörittämiseen. Varmasti, kun itsekin hallintovaliokunnassa olen, ripeästi tästä mietinnön laadimme ja jälleen kerran pikkuisen tuo Suomen Laki ‑opus sitten hoikistuu tämän osalta.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-17 puhemies! Keskustelemme asumisperusteisesta sosiaaliturvasta, ja tähän liittyy monta lakia. Olen saanut palautetta erityisesti eläkeläisiltä, jotka ovat huolissaan omasta tulevaisuudestaan ja jotka ovat suuri ulkomaille tilapäisesti tai toistuvasti joka vuosi osaksi vuotta lähtevä ryhmä. Valtaosa heistä matkustaa EU-lainsäädäntöä soveltaviin maihin, ja olen ymmärtänyt, että ehdotetun tilapäisen oleskeluajan lyheneminen ei vaikuttaisi heidän asemaansa, sillä heidän etuutensa ja oikeutensa on turvattu EU-asetuksessa. Olenko ymmärtänyt oikein, että muihin kuin EU-lainsäädäntöä soveltaviin maihin muuttaville eläkkeensaajille ehdotus tarkoittaa sitä, että oleskelun kestäessä yli kuusi kuukautta asumisperusteiset etuudet voivat katketa ja että takuueläkettä ei maksettaisi yli puoli vuotta kerrallaan kestävän oleskelun ajalta, ellei eläkkeensaaja välillä palaisi Suomeen ja jatkaisi oleskeluaan ulkomailla sen jälkeen?
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-17 jotka eivät ole Eta-maissa. Tällaisia ovat kehitysyhteistyössä olevat, monien järjestöjen palveluksessa olevat, seurakuntien palveluksessa olevat, eri kirkkokuntien palveluksessa olevat, ja he joutuvat nyt tähän oravanpyörään, että viiden vuoden jälkeen heidän on pakko palata Suomeen, vaikka työt siellä kohdemaassa olisivat kesken. Toivonkin, että valiokuntakäsittelyssä tästä rajattaisiin nyt selkeästi nämä työntekijät, joiden työtehtävät liittyvät humanitääriseen työhön, lähetystyöhön sekä muuhun vastaavanlaiseen työhön, jotta heidän sosiaaliturvansa ei katkeaisi viiden vuoden jälkeen, niin kuin tässä nyt esitetään. Pyytäisinkin ministeriltä nyt näkemystä tästä, miksi on valittu tämmöinen linja, kun Suomi on todella tunnettu hyväntekijä näissä asioissa ja meillä on perinteinen, satoja vuosia jatkunut työ, jossa autamme erityisesti Afrikassa ja Aasiassa olevia
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 uusi laki asumisperusteisesta sosiaaliturvasta rajat ylittävissä tilanteissa. Tämän lakiesityksen mukaan Suomessa tarvittaisiin maahanmuuttajia vastaamaan työvoimapulaan, kohentamaan väestön ikääntymisen myötä heikkenevää huoltosuhdetta sekä lisäämään Suomen houkuttelevuutta kansainvälisten osaajien ja yrittäjien silmissä. Tässä laissa määriteltäisiin työskentelyn vähimmäisedellytykset sovellettaessa asumisperusteista etuuslainsäädäntöä Suomeen tulevaan työntekijään. Mikäli henkilö muuttaa Suomeen työntekijänä, niin hänen oikeutensa asumisperusteisiin oikeuksiin, etuuksiin, ratkaistaisiin pääsääntöisesti työskentelyn perusteella. Arvoisa puhemies! Tämän esityksen myötä hallitus aikoo poistaa Suomeen tulevilta ulkomaalaisilta nykyisin voimassa olevan neljän kuukauden työskentelyvaatimuksen, joka on tähän asti ollut edellytyksenä sosiaalietuuksien saamiselle. Jatkossa ulkomaalainen henkilö pääsisi nauttimaan Suomen sosiaalieduista, jos hän tienaa peruspäivärahan verran. Tämän esityksen toteutuessa myös alle neljä kuukautta kestävän työskentelyn ajalta työntekijälle voisi tulla oikeus asumisperusteisiin etuuksiin, kuten lapsilisään ja sairausvakuutuksen etuuksiin. Lyhytaikaisesti eli alle neljä kuukautta Suomessa työskenteleviä henkilöitä arvioidaan tässä esityksessä olevan noin 17 000, mutta on kuitenkin todennäköistä, että heidän määränsä kasvaisi merkittävästi, mikäli tämä lakimuutos toteutuu. Arvoisa puhemies! Jos maahanmuuttajat joutuvat turvautumaan tulonsiirtoihin verojen maksamisen sijaan, niin maahanmuutto ei paranna vaan heikentää Suomen huoltosuhdetta. Onkin luultavaa, että tämä hallituksen esitys lisää maahanmuuton vetovoimatekijöitä kansantalouden kannalta kestämättömällä tavalla. Lisäksi hallituspuolueiden riveistä on esitetty toistuvasti ulkomaisen työvoiman saatavuusharkinnan purkamista. EU- ja Eta-alueen ulkopuolisten työntekijöiden saatavuusharkinnan purkanut Ruotsi on kuitenkin varoittava esimerkki, josta meidän tulee ottaa oppia. Ruotsiin työvoimaa on tullut lähinnä aloille, joilla työvoimasta on ollut jo valmiiksi ylitarjontaa.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-17 myös muualla maailmassa ja olemme erittäin humanitäärinen kansakunta. En pidä kohtuullisena, että tulisi joitain rajoitteita näiden henkilöiden osalta, jotka vapaaehtoistyöhön osallistuvat ja — nyt tässä kohtaa on pakko sanoa — vaaralle altistuvat. Mutta toisaalta, edustaja Savio nosti sen erityisen tärkeän huomion esille, että siinä vaiheessa, kun meidän sosiaaliturva ensimmäisen kerran muutettiin asumisperusteisesta työsopimusperusteiseksi, lievensimme sitä mahdollisuutta, kuinka ollaan ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan piirissä — toki meillä työttömyyspäivärahamääräyksissä on työssäoloehtoja, jotka edelleenkin sitä valvovat. Nyt tässä ollaan menossa vielä askel eteenpäin. Silloin kun puhemies Risikko oli ministerinä, esitin kysymyksen siitä — ja siitä tehtiinkin tutkimus — paljonko maksaa, jos ihminen haluaa ostaa itselleen suomalaisen sosiaaliturvan.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa rouva puhemies! Tämä nykyinen laki on ollut voimassa vuodesta 94 eli tosiaan, niin kuin ministeri sanoi, Suomen Eta-jäsenyyden alusta lukien, ja tietysti maailma on sinä aikana paljon muuttunut. Liikkuvuus maiden välillä on moninkertaistunut parin vuosikymmenen aikana, mistä johtuen tässä tehdään siis tiukennusta. Nimenomaan asumisperusteinen järjestelmä rajataan tarkemmin niille, jotka ovat Suomen lainkäytön piirissä ja myös fyysisesti täällä. Jos ajattelee tässä mainittuja kansainvälisiä osaajia, niin tietysti suurin osa Suomeen tulevista kansainvälisistä osaajista on nimenomaan myös kansainvälisesti katsottuna korkeasti koulutettuja osaajia, eli en nyt näe, että siinä olisi ongelmallista maahanmuuttoa siltä osin. Halpatyövoima on sitten toinen kysymys, jota pitää tarkastella, mutta ei maahanmuuttokaan ole yksi yhtenäinen kokonaisuus, joka on joko hyväksi tai haitaksi, vaan maahanmuuttoakin on toki erilaista. Tässä ministeri toi esille, että aikaisemmin tilanne Suomen osalta on ollut muihin verrokkimaihin verrattuna poikkeuksellisen antelias, ja nyt tosiaan tulee tältä osin sitten tiukennuksia. Tästä neljän kuukauden säännöstä, minkä edustaja Savio muun muassa nosti esille, täytyy huomata, että tämä tarkoittaa kuitenkin, että aina pitää olla työskentelemässä Suomessa ja pitää myös hakea sosiaaliturvaa. Eli ei se automaattisesti kenellekään tule, eikä kenellekään automaattisesti Kela-korttia tässä olla lähettelemässä vaan aina tehdään erikseen päätös sosiaaliturvaan kuulumisesta ja näistä etuuksista. Tämä kysymyshän liittyy pitkälti siihen, mitä on Pohjoismaiden välillä, ja mehän olemme yrittäneet täällä koko ajan rajaesteitä nimenomaan Pohjoismaiden välillä poistaa.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa puhemies! Tokihan se on tunnustettava, että tulevaisuudessa varmasti tarvitaan lisää työntekijöitä Suomeen, kun väestö ikääntyy. Meillähän on olemassa EU:n alueella yhteinen käytäntö kuitenkin työvoiman saamiseksi jopa kolmansista maista, esimerkiksi sinisen kortin avulla saa etuudet ja saavat nämä lapset sitten koulutuspaikat ja muut, terveydenhuoltopalvelut, mitä kuuluu työntekijöille tulla. Toki tämä sininen kortti nyt lähinnä koskettaa näitä korkeakoulutettuja työntekijöitä, ja nytten meillä on vaarana tietenkin, kun me lähdemme näitä lakeja lieventämään, että me tulemme saamaan vain lisää halpatyövoimaa, joka kilpailee jo olemassa olevien työntekijöiden kanssa samoista työpaikoista. Täytyy tässä vaiheessa tietysti kysyä ministeriltä: onko tässä vaarana kuitenkin joltain osin, että Suomesta tehdään pitkässä juoksussa koko maailman sosiaalitoimisto tältä osin, että kaikki saavat sosiaaliturvaa ja asumistukea ja suomalaisia terveydenhoitopalveluita ja koulutuspalveluita, vaikka eivät olisi töissä Suomessa olleet lainkaan? Tämähän pitkässä juoksussa johtaa nimenomaan tähän, että siitä tulee eräänlainen vetovoimatekijä, kuten on tullut tästä maahanmuuttokysymyksestäkin vetovoimatekijä, niin että Suomeen hakee väestöön nähden Euroopassa ehkä lähes eniten turvapaikanhakijoita vielä tänäkin päivänä, vaikka se niin sanottu suurin kriisi on jo ohitse. Jostain syystä vain tänne Pohjolaan saakka halutaan tulla. Toki me tiedämme itse, jotka tässä maassa asumme ja päätöksiä teemme, että tämä Suomenmaa on maailman paras maa, täällä on maailman parhaat mahdollisuudet yrittää ja elää, ja sitten jos ei onnistu
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 saimme aikaan sen, että suomalaisille lähetetyille työntekijöille, muun muassa kehitysyhteistyö- ja lähetysjärjestöjen palveluksessa oleville, annettiin oikeus Suomen sosiaaliturvaan. Sitten kun vuonna 94 valmistauduttiin EU-jäsenyyteen, siirryttiin siirryttiin kansalaisuuteen perustuvasta järjestelmästä asumisperusteiseen järjestelmään, ja siinä yhteydessä sitten taas heikennettiin näitten ihmisten oikeutta ja asemaa, jotka ovat siis suomalaisia lähetettyjä työntekijöitä ulkomailla, useinkin matalan elintason maissa ja pienellä korvauksella. Muistan, että tein silloin sitten Muistan, että tein silloin sitten lakialoitteen ja keräsin siihen allekirjoituksia ja sain muistaakseni noin 170 allekirjoitusta eduskunnasta, ja tuo laki-aloite sitten johti siihen, että hallitus antoi vastaavan esityksen, ja tuo korjaus tehtiin ja palautettiin näille ihmisille se turva, mikä mielestäni heille kuuluu. Nyt — jos niin on kuin edustaja Laukkanen tuossa hyvässä puheenvuorossaan totesi — tässä ollaan tuomassa takaisinpäin sitä rallia, minkä silloinen lainmuutos ensin toi ja minkä sitten tämä menettely, minkä kuvasin, jälleen poisti. Tältä osin, jos näin menee, on kehitys kyllä mielestäni huono. Kysynkin arvoisalta ministeriltä: oletteko valmistelun yhteydessä kuullut näitä järjestöjä, kirkon järjestöjä ja kansalaisjärjestöjä, joiden palveluksessa olevia ihmisiä tämä koskee, ja miten tämä sitten vaikuttaa heidän työhönsä, henkilöstön saantiin ja niin edelleen? Toinen puoli on tässä esityksessä tuo, mihin edustaja Savio ansiokkaasti paneutui, ja siltä osin tietysti odotan myös ministerin kommenttia siitä, miten tämä vaikuttaa esimerkiksi juuri vetovoimatekijänä Suomeen päin sellaisten henkilöiden osalta, jotka nyt eivät ole sillä lailla toivottavia Suomeen tulijoita, että he olisivat rakentamassa tätä maata, vaan ovat tulossa ehkä sitten sosiaaliturvan
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-17 eli vähemmän kuin silloin ennen vuoden 2015 siirtolaiskriisiä. Jaan sen huolen, että tätä pitää seurata ja pitää tehdä toimenpiteitä, jos tilanne muuttuu. Mutta nyt tilanne on parempi. Ja kaikkein tärkein syy, miksi tilanne on parempi, on tämä EU:n ja Turkin välinen pakolaissopimus, siitä pitäisi ehdottomasti pitää kiinni ja sitä kautta hyvistä väleistä Turkin ja EU:n välillä, vaikka huolestuneita olemmekin tietysti Turkin oikeusvaltiokehityksestä. Tätä asianomaista lakiesitystä täytyy vielä sen verran kommentoida, että tavoitehan tässä on hyvä, se, että pitää olla oikeuksien ja velvollisuuksien tasapaino: ne, jotka saavat etuuksia, myös sitten osallistuvat tämän järjestelmän rahoittamiseen. Eli sen takia juuri pitää tiukemmin, niin kuin esityksessä on, rajata tämä asumisperusteinen järjestelmä niille, jotka ovat Suomen lainkäytön piirissä ja fyysisesti täällä.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 uutta turvapaikkahakemusta, ainakin budjetin mukaan, ja käytännössähän se tarkoittaa sitä, että me emme ole tehneet mitään lainsäädännöllisiä uudistuksia tai tulkintoja niihin kansainvälisiin sopimuksiin tästä vapaasta liikkuvuudesta, kuten on esimerkiksi tehnyt vaikkapa Ranska.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-17 muistan tämän ajan, kun edustaja Kankaanniemi tämän mainion aloitteen teki, ja se keräsi, minä muistan, 176 nimeä. Olin silloin Kankaanniemen avustaja. Tässä todella mennään nyt taaksepäin oikein kunnolla. Tämä kehitys ei ole missään tapauksessa suotavaa. Ihan käytännön esimerkki: perheellisten, jotka ovat kolmansissa maissa työssä, lapset joutuvat nyt keskeyttämään koulunsa, palaamaan vuodeksi tänne ja sitten taas palaamaan sinne uudestaan. Tässä ei ole oikein minkäänlaista tolkkua. Monet juuret ja siteet ovat jo siinä maassa, johon on täältä lähdetty vanhempien kanssa, ja nyt tämä koko käytäntö menisi sekaisin. Tämä on iso hyppäys kymmenestä vuodesta viiteen vuoteen. Tämä tarkoittaa sitä, että tuhansia ihmisiä joutuu palaamaan Suomeen yhtä aikaa.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-17 järjestykseen. Kyse on nimittäin siitä, että Euroopan unionin maiden kansalaisethan saavat tulla vapaasti toisiin maihin tekemään työtä ja etsimään työtä, ja se on tietysti ihan oikein. Mutta Suomessa on semmoinen erikoinen tilanne, että meillä on paljon sellaisia, lähinnä Virosta tulleita EU-maiden kansalaisia, jotka elävätkin täällä sosiaaliturvan varassa. On ymmärrettävää, että jos on vaikka tullut tänne tekemään töitä ja sitten on työ loppunut, niin sitten jonkun aikaa on sosiaaliturvan varassa, mutta Euroopan unionin pelisäännöt ovat sellaiset, että EU-maankaan kansalainen ei ole oikeutettu asumaan Suomessa, jos hän toistuvasti turvautuu meidän perussosiaaliturvaamme. Kuitenkin meillä on tänä päivänä aika iso joukko sellaisia, lähinnä virolaisia, jotka toistuvasti turvautuvat suomalaiseen toimeentulotukeen. No, tällainen tilannehan oikeuttaa sen, että tällainen henkilö menettää oikeutensa asua Suomessa. EU-maan kansalainen, joka toistuvasti turvautuu Suomessa tai muussa EU-maassa perussosiaaliturvaan, menettää oikeutensa asua tuossa maassa. Kuitenkin käytännössä Suomessa tällä hetkellä tilanne on se, että jos maahanmuuttoviranomaiset kysyvät sosiaaliviranomaisilta, onko siellä tällainen ja tällainen henkilö turvautumassa toistuvasti kuukaudesta toiseen toimeentulotukeen, niin sosiaalivirasto saa kertoa maahanmuuttoviranomaiselle, että kyllä täällä sellaisia on, kun kysyvät nimeltä, että ovatko nämä siellä. Mutta kun sosiaaliviranomaiset päivittäisessä arjessaan näkevät näitä tapauksia, jotka siis käyttävät väärin Suomen sosiaaliturvaa, niin heillä ei kuitenkaan ole oikeutta oma-aloitteisesti ilmoittaa maahanmuuttoviranomaisille, että täällä meilläkin, vaikkapa itäisen Helsingin sosiaalitoimistossa, on näin ja näin monta ja nämä ja nämä, jotka eivät enää ole oikeutettuja asumaan Suomessa. Heillä ei siis ole oikeutta ilmoittaa sitä toiselle suomalaiselle viranomaiselle eli maahanmuutto- ja poliisiviranomaisille, jotka huolehtisivat sitten siitä, että tällainen suomalaisen sosiaaliturvan väärinkäyttö
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 Omalta osaltanikin haluan kummeksua niitä puheita, että turvapaikkakriisi olisi jotenkin ohi, kun nyt yhtenä vuonna on pelkästään muiden maiden toimien ansiosta tullut hieman vähemmän turvapaikanhakijoita kuin aikaisemmin. Haluan muistuttaa siitä, että paine muuttoliikkeeseen on pysyvä ilmiö ja uusi turvapaikkakriisin aalto kasaantuu jo Välimeren maissa. Niinpä kaikki toimet lainsäädännön säätämiseksi erityisesti sosiaaliturvan suhteen on peilattava siihen, millaisia vetovoimavaikutuksia näillä muutoksilla voi olla sosiaaliperäiseen, niin sanottuun haittamaahanmuuttoon. Ehdotankin, että jatkossa näitä lakeja käsiteltäessä laaditaan aina maahanmuuttovaikutusten selvitys tehtävistä laeista.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-17 puututaan, ja yleensä siihen ei puututa. Yksi erikoinen piirre oli kuitenkin vielä jonkun aikaa sitten täyttä totta, se että Suomessa töissä olevat virolaiset, esimerkiksi miehet, saavat perheellensä Viroon lapsilisiä, vaikka perhe asuisi Virossa, virallisesti äiti asuisi siellä lasten kanssa. Muistan, että tästä oli pari vuotta sitten jotain keskustelua, ja ne summat olivat vissiin hyvin pieniä joidenkin mielestä, 2 miljoonaa euroa tai jotain sinnepäin. Onko tälle asialle mitään tehty, tai pitääkö enää kutinsa