Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Suomesta tulee Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajamaa ensi vuoden heinäkuussa. Kautemme sijoittuu tärkeään vaiheeseen juuri Euroopan parlamentin vaalien jälkeen ja toisaalta myös melko turbulenttiin vaiheeseen, jos katsotaan yksittäisiä jäsenmaita: Italiassa kahdesta populistipuolueesta koottu hallitus on uhmannut Euroopan komissiota lupaamalla kansalle kantokykyyn nähden ylisuuria taloudellisia etuja ja tekemällä budjetin, joka ei vastaa yhdessä sovittuja sääntöjä. Ranskassa polttoaineiden hinnankorotuksista liikkeelle lähteneet keltaliivien mielenosoitukset ovat paisuneet koko maata ravisuttavaksi väkivaltaiseksi liikkeeksi. Saksassa pitkäaikainen valta vaihtuu, kun liittokansleri Merkel tulee siirtämään vallan seuraajalleen. Ja puhumattakaan, mitä tapahtuu Britanniassa, kun pääministeri May lopulta — mahdollisesti tammikuun lopulla — tuo EU:n kanssa neuvotellun sopimuksen parlamentin äänestettäväksi. Listaan voisi vielä lisätä ainakin Puolan ja Unkarin, joissa oikeusvaltion ja vallan kolmijaon perusteita on rikottu. Arvoisa puhemies! Vaikka Euroopan maiden vakautta koetellaan — ja ehkä nimenomaan juuri siksi — Suomen tulee tulevana puheenjohtajamaana ja jo sitä ennenkin painottaa sitä yhteistä arvoperustaa, jonka turvaamiseksi Euroopan unioni on luotu. Tähän kuuluvat ihmis- ja perusoikeudet sekä sitoutuminen vapaan ja demokraattisen oikeusvaltion ihanteisiin. Tällä viikolla YK:n yleismaailmallinen ihmisoikeuksien julistus on täyttänyt 70 vuotta. Vain muutamaa vuotta tuota julistusta aikaisemmin rauha Euroopassa näytti kaukaiselta haaveelta toisen maailmansodan jyllätessä. Euroopan unioni onkin Suomelle tärkeä nimenomaan kokonaisturvallisuutemme näkökulmasta. EU:sta pois hakeutuva Britannia on ollut Euroopan unionin suurin puolustusmahti, joten jos ja kun brexit toteutuu, jää unioniin toki ydinasevaltio Ranska, jolla on muun muassa vahva puolustusteollisuus. Yksi merkittävä avaus tänä vuonna on ollut Ranskan presidentin tekemä aloite puolustusyhteistyön lisäämiseksi Euroopassa. On puhuttu jopa eurooppalaisen armeijan perustamisesta, mutta käytännössä ehdotettu tiiviimpi yhteistyö tulee todennäköisesti tarkoittamaan kansallisvaltioiden puolustus- ja sotilasvoimien yhteisiä harjoituksia, yhteisiä materiaalihankintoja sekä yhteistä teollisuuspolitiikkaa. Arvoisa puhemies! Yksi asia eri maissa tapahtuvan liikehdinnän taustalla on tyytymättömyys maahanmuuttopolitiikkaan. Esimerkiksi Italiaan on tullut viimeisen neljän vuoden aikana puoli miljoonaa maahantulijaa, ja monet italialaiset ovat kokeneet, että muu Eurooppa on jättänyt Italian yksin selviytymään tilanteesta. Maahanmuuton kysymys on ratkaistava, sillä asia ei poistu päiväjärjestyksestä. Päinvastoin, tulijoita on tulevina vuosina enemmän, kun ilmastonmuutoksen seurauksena monissa, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa elinolosuhteet heikkenevät oleellisesti. Arvoisa puhemies! Kolmantena ja viimeisenä asiana nostan esiin koulutuksen. Eri maiden yhteenkuuluvuutta vahvistaa se, että kansalaiset pääsevät osaksi unionin hyödyistä. Hyvä on esimerkiksi EU:n opetusministerien tukema komission ehdotus, jonka mukaan Erasmus-rahoitus kaksinkertaistetaan ensi kaudelle. Erinomainen on myös linjaus lisätä liikkuvuusmahdollisuuksia sekä se, että myös muut kuin korkeakouluopiskelijat pääsevät jatkossa osaksi Erasmus-vaihtoa. Euroopan pitää yhtenäisenä se, että keskitymme niihin asioihin, jotka meitä yhdistävät, emmekä niihin, jotka meidät erottavat.