Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-10-11 Arvoisa puhemies! Tämä hallituksen esitys laiksi valtioneuvostosta koskee kahta asiaa, jotka nyt suuruusluokaltaan tai merkitykseltään eivät ole valtavan suuria, mutta niihin sisältyy kuitenkin muutama mielenkiintoinen yksityiskohta, minkä takia tästä tämän puheenvuoronkin käytän. Ensinnäkinhän tätä valtioneuvostosta annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi niin, että ulkoasiainministeriön nimi muuttuisi ulkoministeriöksi, ja kun tämä muutos on saatu aikaan, niin sitten on mahdollista myös ulkoasiainministeristä tehdä ulkoministeri. — On sitten eduskunnan tehtävä varmasti taas sekin muuttaa. Vuonna 2013 meillä on todellakin ollut kokemusta ministeriön nimenmuutoksesta. Nimittäin sisäasiainministeriö muutettiin vuonna 2013 sisäministeriöksi ja sen jälkeen myös sisäministerin nimike. Kyllä tuo muutos varsin helposti kävi. Toki se muutamia käytännön ongelmia toi, eli jouduttiin erilaisia kylttejä ja lomakkeita ja esitteitä muuttamaan, ja varmasti näitä käytännön muutoksia tästäkin seuraa. kiinnitin huomiota siihen, että täällä perusteluissa todetaan, että vuonna 2013 ei ollut mahdollista muuttaa samassa yhteydessä tätä ulkoasiainministeriön nimikettä, kun tuo sisäministeriön muutos tehtiin. Täällä perustellaan sitä sillä, että ulkoministeriö sai niin myöhäisessä vaiheessa tiedon tästä muutosprosessista, että ei ikään kuin ehditty siihen kyytiin mukaan, ja sitten toisaalta sillä, että ei ehditty varautua taloudellisesti. Jälkikäteen hiukan ihmettelen näitä perusteluja, koska kyllähän tuo lakihanke oli ihan pitkään tiedossa, että nimeä ollaan sisäministeriössä muuttamassa. Ja toisaalta myös täällä perusteluissa todetaan, että nuo taloudelliset vaikutukset ovat hyvin vähäiset, eli ne eivät sinänsä ole merkittävät, jos ajatellaan niinkin isoa ministeriötä kuin ulkoasiainministeriö. Mutta parempi myöhään kuin ei milloinkaan, ja mielestäni nämä perustelut tälle nimenmuutokselle ovat aivan asialliset. On hyvä muuttaa käytäntöä yksinkertaisempaan nimeen. Ja todellakin tämä varmasti sitten aiheuttaa keskustelua myös valiokuntanimen kohdalla. Mutta sitten toinen asia, joka tässä esityksessä on. Se koskee virkamiesten nimityksiä ja nimenomaan tehtävänjakoa nimityksissä valtioneuvoston ja ministeriön välillä. Ennen muuta tämä koskee määräaikaisia alle vuoden mittaisia nimityksiä, jotka pidempiaikaisina tehtäisiin valtioneuvostossa ja joissa toimivalta kuuluu valtioneuvostolle, mutta ohjesäännön perusteella käytäntönä on se, että alle vuoden mittaiset nimitykset tehdään ministeriössä. Kun olen tätä esitystä lukenut, niin täytyy sanoa, että en ihan saa selvää nyt siitä, mihin suuntaan tässä halutaan tätä käytäntöä muuttaa. Täällä viitataan oikeuskanslerin päätökseen, jossa hän on todennut, että silloin, kun on kyse virasta, Kiitos, puhemies! — Oikeuskansleri on todennut, että voitaisiin myös perustella sitä, että määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäisi sama taho, joka nimittää vastaavaan virkaan. Ja itse ymmärrän, että tämä oikeuskanslerin kanta tarkoittaisi sitä, että myös näissä lyhyissä määräaikaisissa nimityksissä, alle vuoden mittaisissa nimityksissä, se nimittäjä olisi sitten valtioneuvoston yleisistunto eikä ministeriö. Jos näin on, niin se tarkoittaa käytännössä sitä, että tässä jonkin verran painopistettä ikään kuin valtuuksissa siirretään silloin pääministerin ja valtioneuvoston kanslian suuntaan näiltä sektoriministereiltä. Haluan jakaa tässä kanssanne yhden käytännön esimerkin. Viime kaudella kansliapäällikkö sisäministeriössä vaihtui, kun edellinen kansliapäällikkö Ritva Viljanen sai nimityksen Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi, ja siinä tuli sitten muutaman kuukauden väli ennen kuin uusi kansliapäällikkö saatiin nimettyä. Tuolloin sitten siksi muutamaksi kuukaudeksi ministerinä pystyin nimittämään sieltä ministeriöstä vanhimman osastopäällikön, silloisen pelastusylijohtajan Pentti Partasen, joka ehkä parhaiten tunsi tätä kenttää ja oli tavallaan helppo ja turvallinen nimitys lyhyeksi ajaksi. Kansliapäälliköllä on kuitenkin hyvin merkittäviä tehtäviä sisäministeriössä, ja hänellä täytyy olla ja hänellä täytyy olla valmius toimia myös äkillisissä, vaikeissa tilanteissa. Ja mietin sitä, tarkoittaako tämä nyt sitä, että tällaiset lyhyetkin nimitykset sitten tulisivat valtioneuvoston päätettäväksi, jolloin siitä lyhyestä nimityksestä herkästi saattaisi tulla myös hiukan poliittisempi tai sillä lyhyellä nimityksellä saatettaisiin kenties jo ennakoida sitä pidempää nimitystä. Eli käytännössä tällä kyllä oikeasti on merkitystä. No, nyt tässä varsinaisessa lakimuutosehdotuksessa siis ehdotetaan tällaista uutta momenttia, jossa todetaan näin: "Valtioneuvoston asetuksella säädetään määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittämistä koskevasta toimivallasta silloin, kun vastaavaan virkaan nimittäminen on säädetty valtioneuvoston ratkaistavaksi." Eli annetaan asetuksenantovaltuus, eli valtioneuvosto tulee antamaan tästä nyt sitten asetuksen, millä tavalla näitä virkanimityksiä nimenomaan näissä lyhyissä määräaikaisissa virkasuhteissa tehdään. Ja kun tämä menee nyt hallintovaliokunnan käsiteltäväksi, niin vetoan teihin, hallintovaliokunnan jäsenet, että pyytäkää tämä asetusluonnos nähtäväksi, että tiedätte, mistä olette päättämässä. Uskoisin, että tämä asetusluonnos on jo jossakin olemassa, ja tietysti jo täällä eduskunnan lähetekeskustelussakin olisi ollut hyvä tietää, minkälainen asetus sieltä on tulossa. Vielä haluan selventää tätä ongelmaa, että tällä hetkellä meillä siis valtioneuvostolaissa todetaan ihan yksiselitteisesti vain, että jos virkaan nimittäminen on muualla laissa tai asetuksessa säädetty valtioneuvoston ratkaistavaksi, asia ratkaistaan valtioneuvoston yleisistunnossa, eikä siinä siis ole lainkaan käsitelty näitä lyhyempiä virkasuhteita. Mutta sitten meillä on erikseen valtioneuvostolain nojalla säädetty ohjesääntö, joka ei ole siis asetustasoinen, vaan se on pelkästään ohjesääntö, ja tässä ohjesäännössä on todettu, että yli vuoden kestävään määräaikaiseen virkasuhteeseen tapahtuva nimitys käsitellään valtioneuvoston yleisistunnossa, ja tästä on vedetty sitten se käytännön johtopäätös, että alle vuoden pituisissa määräaikaisissa virkasuhteissa se nimitysvalta jää ministeriölle. On ilman muuta selvää, että tätä lakia täytyy täsmentää, koska nyt se on pelkästään tämän ohjeistuksen varassa, eli kannatan ehdottomasti tätä valtioneuvoston asetuksen säätämistä, jotta meillä on selkeä laki- ja asetuspohja myös näistä lyhytaikaisista määräaikaisista virkanimityksistä. Itse olisin kyllä sillä kannalla, että sinänsä tämä nykyinen käytäntö on toimiva, mutta voi olla, että perusteita löytyy sillekin, että niistä osa tai kaikki siirrettäisiin sinne valtioneuvoston yleisistuntoon käsiteltäväksi. Mutta tästä lakiesityksestä en ainakaan itse löydä sitä, mikä tässä nyt on sitten hallituksella ja valtioneuvostolla näkemyksenä, ja sen vuoksi pitäisin tärkeänä, että tuo asetusluonnos saataisiin sinne hallintovaliokunnan käsittelyyn, kun tätä lakiesitystä käsitellään.