Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Teknologiateollisuuden kasvua, kuten täällä on moneen kertaan todettu, hidastaa osaavan työvoiman puute. Työmarkkinoille ei valmistu tarpeeksi teknisen alan osaajia. Osaajien puute ylipäätään on yksi pahimmista esteistä myöskin sille, jos me haluamme päästä tällä kaudella työllisyystavoitteeseen, 72 prosenttiin. Tämä ei ole siis pieni asia, vaan tämä on todella iso asia. Ihmettelen edustaja Harakan naureskelua, kun kiittelin sitä, että otettiin esille näitä positiivisen rakennemuutoksen alueita, muitakin kuin Lounais-Suomi, joka nyt on tietysti tunnetuin iso esimerkki ja pilotti, ja pidin hyvänä, että esimerkiksi Keski-Suomi on tässä nostettu esille. Keski-Suomi on vuosien vuosien jälkeen kaikilla mittareilla mitattuna nyt kovasti nokka nousussa, eikä siinä ole mitään naureskeltavaa. Edustaja Harakkaa pitempään talossa olleena voin todeta myöskin sen, että lisätalousarviossa ei kaikkia asioita pystytä korjaamaan. Mutta meidän tulisi ryhtyä keskustelemaan tässä salissa ja myös valtiovarainvaliokunnassa laajemmin koko maan tilanteesta, kuten sivistys- ja tiedejaostossa edellytimme, keskustelemaan kaikista näistä maakunnista, niin positiivisen rakennemuutoksen kuin negatiivisen rakennemuutoksen alueista, ja katsomaan isossa kuvassa, mitä kannattaa tehdä. Minun mielestäni se ei ole naureskelun aihe, vaan minun mielestäni se on erittäin järkevä tapa tässä tilanteessa toimia. Tietenkin mielellämme otamme Keski-Suomeenkin vastaan lisää rahaa, jos sitä vain on tulossa. Erityisesti tuo infra on vielä heikossa hapessa Keski-Suomessa: esimerkiksi Äänekosken tehtaan hyvä toiminta, joka ulottuu pitkälle muuallekin maahan, edellyttää parempia liikenneyhteyksiä, ja Kirri—Tikkakoski-hanketta on maailman sivu jo koetettu saada aikaiseksi, ja vieläkään se ei ole toteutunut. Toivon, että vihdoinkin saataisiin nyt tuokin asia kuntoon. Ihan lyhyesti tässä vielä haluaisin mainita tästä Tampere 3 ‑hankkeesta ja resurssitarpeista: On pakko sanoa, että me emme vielä tiedä, miten tämä Tampere 3 ‑hanke onnistuu. Siinä on ollut aika paljon tässä alkuvaiheessa ongelmia, eli mielestäni pitäisi katsoa nyt rauhassa, miten win-win-tilanne siellä onnistuu ja miten nämä oppilaitokset ihan aidosti voidaan yhdistää niin, että saadaan parempaa ja tehokkaampaa, saadaan poistettua päällekkäisyyksiä ja niin edelleen. Eikö tällaisen hankkeen tavoite nimenomaan ole löytää uusia tapoja tuottaa tehokkaammin ja paremmin ja laadukkaammin opinpolkuja opiskelijoille ja poistaa niitä kuuluisia päällekkäisyyksiä ja syventää yhteistyötä? En olisi ensimmäisenä ajattelemassa, että tarvitsee saada valtavasti lisää resursseja. Minun mielestäni näillä toimilla juuri niitä resursseja voisi löytyä, jos sitä aitoa yhteistyötä sitten jatkossa, kun saavat ongelmansa ratkaistua, sitten pystyisi paremmin tekemään. tietenkään vastusta tätä hanketta, mutta mielestäni ei voi lähteä siitä, että ensin lykätään valtava määrä rahaa ja sitten toivotaan parasta, vaan ihan samalla tavalla kuin kaikissa piloteissa pitää katsoa ensin, että järjestelmä on kunnossa ja se toimii, ja sen jälkeen voidaan sitten miettiä sitä rahoitusta. Vielä lopuksi: Olen tosi iloinen, että talouspoliittinen ministeriryhmä päätti myöntää vastinrahaa 24 miljoonaa euroa ammattikorkeakouluille ensimmäistä kertaa ammattikorkeakoulujen historiassa. Se on todellakin askel eteenpäin. Olen sitä mieltä, että ellei meillä käytetä hyväksi molempien korkeakoulusektoreiden osaamista ja käyttökelpoisuutta tässäkin tilanteessa, joka onneksi on nyt paranemaan päin vahvasti, niin me jätämme erittäin paljon olemassa olevia resursseja käyttämättä. Toivon, että ammattikorkeakoulut nähdään ihan yhtä tärkeinä omalla sektorillaan kuin yliopistosektori.