samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-06-21 Edustaja Kiuru aloitti kysymällä Maavoimien tilanteesta, etenkin tykistöstä, jota tällä vaalikaudella olemme määrätietoisesti kehittäneet ja tulemme kehittämään, ei vähiten K9 Thunder - eli K9 Moukari ‑panssarihaupitsihankinnalla, joita tullaan 48 kappaletta Etelä-Koreasta Suomeen sijoittamaan. Toivottavasti voimme tulevaisuudessa käyttää myös lisäoption K9-hankintojen suhteen. Yleisesti ottaen voi sanoa, että tällä vaalikaudella on Maavoimien vuoro, koska Merivoimien ja Ilmavoimien suuret hankinnat, strategiset hankinnat, ovat edessä 2020-luvulla. Edustaja Tuppurainen kysyi EU-puolustusyhteistyöstä. Sehän on ollut näin yleisesti ottaen pitkälti kriisinhallintaan keskittyvää, mutta ainakin Suomen toiveissa on, että jatkossa pystymme myös kansallisen puolustuksen suorituskykyjä kehittämään yhdessä eurooppalaisten kumppaniemme kanssa paremmin, ja erityisesti kyberin ja hybridin osalta on toiveita. Tämä EU-puolustusyhteistyötoiminta ei lähtökohtaisesti tule olemaan päällekkäistä Naton toimintojen kanssa, vaan se tulee olemaan täydentävää. Yksi konkreettinen esimerkki EU:n ja Naton välisestä yhteistyöstä on hiljattain Helsinkiin perustettu hybridiosaamiskeskus. Edustaja Vähämäen kysymykseen voimme palata budjettiprosessissa. Edustaja Blomqvistin ja edustaja Pakkasen puheenvuoroihin viitaten totean kansainvälisestä harjoitustoiminnasta, että sitä jatketaan, sitä syvennetään ja ensisijaisena tavoitteena säilyy Suomen puolustuskyvyn kehittäminen. Sama pätee myös kriisinhallintaoperaatioihin, joissa keskitytään hallitusohjelman mukaisesti Suomen puolustuksen kannalta hyödyllisimpiin ja turvallisuuspolitiikan kannalta vaikuttavimpiin operaatioihin. Edustaja Sarkkinen kysyi Suomen aseviennin vaikutuksesta. Hän mainitsi Saudi-Arabian ja Arabiemiraatit. Ei tiettävästi mainittavaa vaikutusta, ei Jemenin sodan suhteenkaan. Suomi vie vastuullisesti puolustusmateriaalia ja itse asiassa voisi viedä enemmänkin. Yleisesti ottaen pyrin puolustusministerinä edistämään mahdollisuuksieni mukaan Suomen, sanotaanko, piskuisen puolustusteollisuuden vastuullista vientiä, koska se on myös meidän sotilaallisen maanpuolustuksemme ja huoltovarmuutemme etu. Me voisimme esimerkiksi ottaa mallia Ruotsista, jolla on vahva oma puolustusteollisuus. Se on tärkeä asia sotilasliittoon kuulumattomalle maalle. Edustajat Viljanen ja Heinonen kysyivät tästä kyberturvallisuuden koordinaatiosta. Puolustusvaliokunnan esityksen mukaisesti: valtioneuvoston kanslian. Mielestäni tässä tilanteessa on syytä poikkihallinnolliseen ja perusteelliseen arviointiin. Sitä edellyttää kokonaisturvallisuus. Edustaja Kari jatkoi kertausharjoituksilla kysymisestä. Tämä kertausharjoitusten nostaminen on mahdollista asteittain. Mutta missä suuruusluokassa sen voimme tehdä, siihen voimme palata esimerkiksi puolustusvaliokunnassa tarkemmin. Kehitysmäärärahoihin en tohdi ollenkaan puuttua, koska ne eivät kulu hallinnonalaani. Edustajat Mikkonen ja Jarva kysyivät naisten kutsunnoista. Sehän on pitkälti myös kustannuskysymys, mutta se vaatii yhteiskunnallista keskustelua. Mahtaako nousta esimerkiksi ensi eduskuntavaalien
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 Tosin komissio on siitä huomauttanut Ruotsia juurikin sen takia, että tässä direktiivissä ei mahdollisteta tällä hetkellä — nimenomaan ei mahdollisteta — tällaista alueellista sähköverotusta ja tasauskeinoa, ja on huomautettu, että tästä pitäisi pyrkiä eroon. No tällä hetkellä ei ole vielä tiedossa, milloin Ruotsi on tästä luopumassa ja onko siihen tilalle ottamassa korvaavaa keinoa, miten näitä alueellisia kustannuseroja voidaan tasata, mutta olisi syytä selvittää ja esimerkiksi tehdä yhteistyötä tässä EU-maina, olisiko Suomessakin mahdollista tällainen. Myös sähkönsiirtoyhtiöissä on asiantuntijoita, jotka ovat tuoneet tämän esille. Tämä olisi kaikista helpoin ja itse asiassa kaikista tasapuolisin keino, jos Suomessa pystyttäisiin alueellisesti tasaamaan näitä kustannuksia alueellisen sähköveron kautta. sitten on tuotu esiin myöskin se, että sähkönsiirtoyhtiöille tulisi laskea tuottoprosentti investointien todellisten eikä laskennallisten kustannusten mukaan. On huomattu, että on ehkä tietynlaista tämmöistä laskennallista ohjausta näissä hinnoissa, koska tämä tuottoprosentti todella lasketaan investointien laskennallisten kustannusten mukaan ja on tietysti aina kannattavampaa, mitä enemmän pystytään saamaan näyttämään siltä, että niitä investointeja on tehty paljon — ja niitä on tietysti tehty myös paljon, mutta että näyttämään myös, että niitä on tehty paljon — niin silloin sieltä otetaan osuutena se tuottoprosentti, ja se on silloin suhteessa iso. Eli jos asiakas itse suostuisi siihen, että hän ei tarvitse tätä korvausta, jos sattuu, että sähköntoimitus keskeytyy, niin hän luopuisi vapaaehtoisesti korvauksesta ja sillä ehdolla hän voisi maksaa pienempää sähkönsiirtohintaa. Tämä on sellainen, jota on pidetty mahdollisena vaihtoehtona, koska on myös niin, että varsinkin harvaan asutuilla alueilla ihmisillä ei ole mitään mahdollisuutta jättäytyä kokonaan sähkönsiirtoyhtiön sähköntoimituksen varaan, vaan heillä on varauduttu omavaraisesti sähköntuotantoon esimerkiksi heidän yrityksensä takia, että siellä pitää olla jatkuva sähköntuotanto joka tapauksessa varattuna, ja tällä korvauksella ei sinänsä ole merkitystä siinä mielessä. Tämä olisi yksi selvitettävä vaihtoehto. Näistä vakiokorvauksista jo mainitsinkin, että näissä on nyt tällä hetkellä eroja siinä, onko sähkökatkos esimerkiksi luonnon aiheuttama vai onko se esimerkiksi jonkun teknisen vian, työvirheen tai roudan aiheuttama katkos. Tällä hetkellä maaseutuverkkoyhtiöitten alueella ja kaupunkiverkkoyhtiöitten alueella on epäreilut, epätasa-arvoiset vakiokorvausten vakiokorvausten kriteerit, ja näitä pitäisi myös korjata. Näitä muutoksia on mahdollista tehdä, kun selvitystä älyverkkomallista on tehty ja siinä syksyllä näillä näkymin päästään etenemään myös siltä osin, että ihmiset pystyvät itse omalla kulutuksellaan vaikuttamaan myös tähän hinnoitteluun enemmän. Tämä vaikutusmahdollisuus on tällä hetkellä todella pieni. Toivottavasti näitä lakimuutoksia sitten hinnoittelun kohtuullistamiseksi voidaan tässä yhteydessä
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-21 varmaan kuulin väärin, että nyt se olisi eka kertaa tullut. Mutta kun tuossa otsikossa lukee, että tämä on maakaasumarkkinalaki ja erityisesti liittyy tähän Balticconnectorin rakentamiseen, niin muutama sana, koska maakaasu on erittäin tärkeätä tällä hetkellä niin kotitalouksien kuin teollisuudenkin käytössä, ja kun itse asun alueella, missä se putki tulee varsin läheltä, niin meillä sitä pohjautuu muun muassa teollisuudelle suoraan. Tässä jo nyt on ollut mahdollista sekä pientuottajilla että biokaasulla olla mukana tuottamassa siihen samaan verkkoon, elikkä se ei ole uusi, siihen tulee muutoksia, mutta yhä edelleenkin toistan: tälläkin hetkellä biokaasua on voitu samalla tavalla sekoittaa kuin bensaa tai dieseliä, elikkä 0:sta 100:aan prosenttia sinne sekaan, ja samalla tavalla pientuottajat, kuten pientuottajat sähköntuotannossa, ovat voineet myöskin kaasun puolella tuottaa tätä sinne mukaan. Meillä on tällä hetkellä siis tämä yksi kaasuputki, joka tulee Venäjältä, ja sen lisäksi meillä on nyt jo muutama LNG-terminaali, elikkä Suomessa on jo markkinaehtoista. Sen takia näkemykseni siitä on, että Suomessa markkinaehtoisuutta voitaisiin avata ilman, että turvaudutaan pelkästään tuohon Baltian kaasuun, koska hassulta ehkä tuntuu puhua Baltian kaasusta ja sen markkinoiden avaamisesta, koska Baltiassa ei ole kaasua. Baltiaan tuodaan kaasua, LNG:tä Klaipedaan, ja tällä hetkellä siis Baltiassa oleva kaasu on 20—30 prosenttia kalliimpaa kuin Suomessa oleva kaasu. Jotenka kun jotenkin ajatellaan, että avaamalla — niin, että suomalaiset vielä maksavat suuren osan siitä Baltian infrasta, koska siellä ei ole toimivaa infraa kaasuverkoille
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 edustaja Paateroon sikäli, että siirtohinnassa on määrätynlainen putki, jossa jokaisen täytyy pysyä: siinä on ulko- ja sisälaita, ja sen sisällä pidättäydymme. Toki kustannukset eri puolilla maata ovat kovin erilaisia. Mutta ajattelin keskittyä lähinnä näihin kaasuasioihin, ja siinäkin yhdyn hyvin paljon edustaja Paateron näkemyksiin. Ei meillä keskustalla, edustaja Paatero, ole mitään markkinahinkua ostaa Baltiasta kaasua. Se on väärin ymmärretty. Meillä on suuri hinku tuottaa kaasua itse tässä maassa. Lähinnä edustajan Hoskosen tavoin tuumin, mihin kaasua nyt jo käytetään. Meillähän se on hyvin nopeasti levinnyt moneen kaupunkiin: kaupunkien bussit ovat kaasulla toimivia. Sen seurauksena, että tämä kaasuverkko saadaan nopeasti levitettyä ympäri maan, uskon myös tuon autokannan lisääntyvän aikamoisella vauhdilla. Kaasussa on ollut aikaisemmin vaikeutena se, että se on tullut vain yhdellä paineella ja henkilöautoilija, joka joutuisi tunti tolkulla tankkaamaan kaasua, ei siihen viitsi ryhtyä. Nyt kun on paineistettu kaasu ja paineistamaton kaasu, niin tällaisia julkisen liikenteen busseja on helppo yön yli pitää siinä pidemmän latauksen paikassa ja normaali tankkaus, niin kuin bensiinin ja naftan, käy näillä paineistetun polttoaineen jakelupaikoilla. jakelupaikoilla. Paikallisesti meillä Satakunnassa on hyvin mielenkiintoista tämän Tahkoluotoon tulleen LNG-laitoksen heijastuminen ajatuksiin maakunnassa. Yhtenä on esillä ollut muun muassa Pori—Kankaanpää—Haapamäki-radan kaasukäyttöön siirtäminen. Sen sähköistäminen on aivan mahdotonta, sillä on sen verran pienet mahdollisuudet verrattuna massiiviseen sähkönkäyttöön, mutta se rata on erittäin tärkeä tuumittaessa esimerkiksi juuri Satakunnassa olevaa metalliteollisuusjärjestelmää, Outokumpua ja muita rikastamoja, jotka jalostavat metallia. Sitä olisi mahdottoman hienoa tuoda juuri Haapamäen kautta Poriin ja sekä Porin että Rauman satamia hyödyntää. Sen muuttamisesta kaasukäyttöiseksi on tehty laskelmia, ja ne laskelmat ovat erittäin edullisia. Satakuntaliitto ja Satakunnan kansanedustajat ovat olleet tässä aktiivisesti liikkeellä. Muitakin mahdollisuuksia varmasti keksitään hyvin nopeasti sen jälkeen, kun kaasunkäyttömahdollisuus lisääntyy. matka, tietysti riippuen siitä, miten suuren tankin on sinne autoonsa järjestänyt. Me olemme tottuneet jo sähköön ja vaikeroimme tietysti sähkön kalleutta, mutta tämä luo upean mahdollisuuden meille erilaisiin näkemyksiin. Meillä on muun muassa Honkajoella — meillä on vain muutama tällainen — teuraseläinten, kuolleiden eläinten laitos.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-21 Savon seudun sähkökatkoksiin pystytä apua tuomaan. Kaasuputken rakentaminen sinne sähkölinjan sijasta tuntuu aika utopistiselle vaihtoehdolle, ja niin kuin tässä edustaja Juhantalokin totesi Paateron puheenvuoron päätteeksi, että meillä jo on määritelty se, missä putkessa siirtohintojen pitää pysyttäytyä. Mutta edustaja Juhantalo otti erittäin tärkeän asian esille, sen, että meillä LNG:llä on suuret mahdollisuudet, ja nimenomaan meillä Satakunnassa nyt Tahkoluodon terminaalin vuoksi. Teollisuus siirtyy niin Porissa kuin Harjavallassakin pienin askelin ja jo tehtyjen päätösten osalta käyttämään LNG:tä, jolloin tämä meidän ilmastotavoitteiden asettaminenkin metallurgisessa teollisuudessa ottaa melkoisen harppauksen siinä suhteessa, mitä se tällä hetkellä on raskaan polttoöljyn kanssa. Ponnekkaasti tuen edustaja Juhantalon näkemystä siitä, että meidän pitää pystyä kansallisesti pohtimaan Pori—Haapamäki-rataa
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 pörssiromahdus alkoi 87 ja kolmen neljän vuoden aikana suurten korkojen ja valuuttavelkojen kanssa painiskelevat yritykset joutuivat todella 91—92 realisointikierteeseen, niin silloin jo 80-luvun lopulla syntyi käsitys, että meillä olleiden kovien lakien seuraamukset ovat niin vakavia, että jollakin tavalla pitää lainsäädäntöä huomioida. Silloin ensimmäisenä syntyi tämä velkajärjestelylaki, joka oli erittäin paljon vastustettu sillä, että Suomessa pitää luterilaisen systeemin mukaan vastata veloistaan ja mitään ei anneta anteeksi, mutta silloin se saatiin aikaiseksi, mikä oli suuri uudistus ja helpotti monen elämää. Minä uskon, että silloin ei osattu ajatella niin pitkälle, että tämä periaatteellinen ja vakava vika jäi. Yhdyn täysin edustajan siihen puheenvuoroon, jonka juuri kuulimme, ja yhdyn siihen, että tämä pitäisi korjata. Meillähän tapahtui sitten ulosottokaaren uudistamista. Me lievensimme koko ajan linjaa liittyen konkurssilainsäädäntöön, ja meidän konkurssilainsäädäntömme on edelleenkin niin puutteellinen, että sitä pitää edelleenkin pehmentää. Täytyy muistaa, että tässä on aina kuitenkin myös velkojien ja velallisen välinen eturistiriita niin, että toinen puoli ei millään antaisi anteeksi ja toinen puoli kaiken ottaisi anteeksi, ja sitä pitää menetellä ja sovitella, mutta uskon, että me emme mene amerikkalaiseen konkurssilainsäädäntöön, joka on aivan erilainen. Sen lopullinen tarkoitushan on niin, että ihmistä ei siinä hylätä ja pistetä velkavankeuteen, vaan hänet vapautetaan, jos on yritteliäs kaveri, nopean menettelyn kautta alkamaan alusta. Aina olen käyttänyt esimerkkinä Henry Fordia, joka tietojeni mukaan teki kuusi konkurssia ennen kuin firma pysyi pystyssä, ja aikamoinen firma onkin. Se on oikein, että siellä ei ollut suomalainen konkurssilainsäädäntö, jossa mies olisi maineeltaan tuhottu loppuelämäksi ja ollut luottokelvoton. Mutta tämä kokonaisuus on tärkeä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-21 Arvoisa rouva puhemies! Toivottavasti kukaan ei tule kysymään minulta, mitä kaikkia perusteita ja pykälämuutoksia edustaja Östman perusteellisesti tuossa sanoi, sillä niin hyvin en ole tuossa perillä, mutta kun tätä keskustelua käytiin silloin, kun lakialoitteeseen kerättiin nimiä, niin oli päivänselvää, että tässä ei sinällään ole kysymys ehkä edustaja Juhantalon rumasti, tiettyjä tahoja, jotka haluavat pitää yllä ehkä oman ansaintansakin vuoksi eräänlaista velkojen anteeksiantamattomuutta niin, että jos omaisuutta myydään, niin se vähentää vain perintäkustannuksia mutta ei sitä itse velkaa, jolloin edelleen meillä se pääoma, joka siellä on, kasvaa korkoa ja ihmiset eivät pääse siitä velasta eroon. Siksi tämä on oikea askel, ja, niin kuin kuultiin edustaja Juhantalonkin puheista, tämä hallitus siinä mielessä on ottanut kyllä oikeita askelia hallitusohjelmaansa, että yrittäjyyttä ei pidä suitsia sillä, jos ihminen on tehnyt konkurssin.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 korkeimman oikeuden ratkaisusta numero 79 vuodelta 2000. Siinä korkein oikeus katsoi, ettei yksityishenkilön velkajärjestelystä annettua lakia voitu tulkita niin, että velkajärjestelyn piiriin kuuluvaksi velaksi katsottaisiin sellainen luovutusvoitosta määrätty vero, jonka peruste on syntynyt vasta velkajärjestelyn aloittamisen jälkeen. Korkein oikeus katsoi, että pelkästään se seikka, että veroa on määrätty vahvistetun maksuohjelman määräyksen täytäntöönpanon perusteella, ei muuta tätä arviota. Edustaja Östman on kehittänyt tämän epäkohdan korjaamiseen varsin näppärän lakimuutosesityksen, jonka hän tuossa esitteli. Sen mukaan velkajärjestelyn piiriin kuuluvalla velalla tarkoitettaisiin myös
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 Arvoisa rouva puhemies! En tosiaan tarkoittanut anteeksiantoa tässä asiassa, vaan muistan hyvin sen ilmapiirin, kun 92 säädettiin tätä lakia. Se oli ensimmäinen avaus, ja silloin erittäin paljon puheenvuoroissa oli anteeksianto ja velan mitätöiminen. Näitä sanoja käytettiin, koska tämä oli uutta ajattelutapaa, mikä silloin tuotiin esille. esille. Jos ajattelemme nyt kokonaisuutta ihan juridiikan kannalta, niin on juuri niin, on noudatettu sitä korkeimman oikeuden linjaa, joka tuli tässä esille. Sitä on yritetty pehmentää oikeuskirjallisuudella, mutta oikeuskirjallisuuden voima ja valta ei yllä ohi korkeimman oikeuden. oikeuden. Sitten tässä aloitteen perusteluissakin esillä on tämä Rovaniemen hovioikeuden päätös, jossa on yritetty vastoin tätä korkeimman oikeuden myöhempää kantaa ottaa esille se, että tämä velkajärjestely tarkoittaisi sitä, että ihmisen kaikki velat ovat siinä järjestelyssä mukana. Mutta lain sanamuoto on niin tiukka, että oli pakko noudattaa tätä lainkohtaa. No, asianajajakunnassa ja muualla tietysti tuumittiin, miten tällaiset tilanteet voitaisiin välttää, ja sen vuoksi tuli tämä neuvonta, että siirrä, siirrä velkajärjestelyyn menemistä, niin että saat kaikki hoidettua asialliseen kuntoon, niin että saat ne rajan oikealle puolelle, ja tulet silloin koko potilla siihen velkajärjestelyyn sisään. Mutta tämä on usein teoreettista. Velallisen tilanne tulee niin ahtaaksi ja voi tulla nopeastikin, ettei hänellä ole kykyä, ei hän voi siirrellä, ei hän voi järjestellä sitä omaisuuttaan ja ajautuu väkisin, välttämättä, sitten tilanteeseen, jossa velkajärjestely ei ole mahdollinen, ja joutuu konkurssiuhan alaiseksi, jolloin tilanne on tietysti pakkolainsäädäntöä ja asiakas on paljon voimakkaampien toimenpiteiden kohteena. Kannatan
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 Lähialueemme valtiot ovat reagoineet turvallisuusympäristön heikkenemiseen parantamalla puolustusvalmiuttaan ja lisäämällä puolustusmenojaan. Esimerkiksi Ruotsin hallitus on päättänyt asevelvollisuuden osittaisesta palauttamisesta. Vaikka Suomi on viisaasti säilyttänyt puolustuksensa perustana yleisen asevelvollisuuden, on myös meidän panostettava lisää puolustukseen. Selonteon mukaan sotilaallista voimankäyttöä Suomea vastaan tai sillä uhkaamista ei voida sulkea pois. Se tarkoittaa sitä, että kaikissa tilanteissa on huolehdittava Suomen omasta puolustuskyvystä. Yksi selonteon tärkeimpiä linjauksia liittyykin Puolustusvoimien resursseihin. Puolustusvalmiuden parantamiseen ja puolustushankintoihin osoitettujen ja päätettyjen lisämäärärahojen lisäksi edessä on Ilmavoimien Hornet-kaluston ja Merivoimien alusten suorituskykyjen korvaaminen. Ilma- ja Merivoimien 2020-luvun hankintojen kustannusarvio on jopa yli 10 miljardia euroa. Kyseessä on valtava mutta kansallisen turvallisuuden kannalta aivan välttämätön investointi. Arvoisa puhemies! Omasta puolustuksestamme huolehtimisen lisäksi toinen keskeinen selonteon linjaus koskee Suomen läntisen puolustusyhteistyön kehittämistä. Selonteon mukaan Venäjä pyrkii vahvistamaan suurvalta-asemaansa ja on ilmaissut tavoitteensa etupiirijakoon perustuvasta turvallisuusrakenteesta. Myös puolustusvaliokunta korostaa puolustusyhteistyön merkitystä. Valiokunnan mietinnön mukaan puolustusyhteistyö vahvistaa Suomen kansainvälistä ja turvallisuuspoliittista asemaa. EU on Suomelle turvallisuuspoliittinen valinta ja arvoyhteisö. Selonteossa linjataan, että Suomi edistää unionin puolustusyhteistyön kehittämistä. Suomella ei ole puolustusliiton turvatakuita, ja siksi on Suomen etu, että Lissabonin sopimuksen keskinäisen avunannon lauseke lisää unionin jäsenmaiden puolustusyhteistyön kehittämismahdollisuuksia. Valiokunnan mietinnön mukaan Britannian pitäminen EU:n turvallisuus- ja puolustusyhteistyön piirissä on tärkeää. Suomen tulee mietinnön mukaan myös olla aktiivisesti määrittelemässä yhteistyöalueita Euroopan puolustusrahastolle, jotta Suomen kansalliselle puolustukselle saadaan konkreettista hyötyä. Puolustusvaliokunnan mietinnön mukaan Ruotsin kanssa tehtävä puolustusyhteistyö sekä EU:n puolustusulottuvuuden kehittäminen ovat selontekokaudella puolustusyhteistyön kärkihankkeita, joissa Suomen kannattaa olla aktiivisesti mukana. Selonteossa todetaan, että Suomi on sotilasliittoon kuulumaton maa, joka toteuttaa käytännönläheistä kumppanuutta Naton kanssa ja ylläpitää mahdollisuutta hakea Nato-jäsenyyttä. Suomen on omaksi edukseen pyrittävä pitämään tämä ovi auki. Arvoisa rouva puhemies! Puolustusselonteko viitoittaa Suomen puolustuksen tulevaisuutta yhä vaikeammin ennakoitavassa turvallisuustilanteessa. Tärkeä viesti on, että maailma on muuttunut ja muuttuu jatkossakin nopeasti ja että Suomi varautuu tähän vahvistamalla omaa puolustustaan ja pitämällä huolta riittävistä turvallisuuteen kohdistuvista määrärahoista.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan selkeä päämäärä on ehkäistä Suomen joutuminen sotilaallisen konfliktin osapuoleksi. Toimintaympäristö on muuttunut viime vuosina erittäin nopeasti, ja samalla sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden välinen rajanveto on tullut entistä vaikeammaksi. Tällöin kyse on kokonaisturvallisuudesta, jonka johtaminen ja varmistaminen edellyttää eri viranomaisten keskinäistä yhteistyötä ja toimivaltasuhteiden tarkastelua. Valtion kriisinsietokykyä ei ole tarkasteltu riittävästi kokonaisuutena. Tähän puutteeseen tulee kiinnittää huomiota ja arvioida yhteiskuntamme kriisinsietokykyä systemaattisesti. Turvallisuusselonteko kattaa ulko- ja turvallisuuspolitiikan tarkastelun ensi vuosikymmenen puoliväliin eli kahdeksan vuoden päähän. Nykytilanteessa kahdeksan vuotta on erittäin pitkä aika. Valiokunta onkin kiinnittänyt huomiota siihen, että vaikka Suomeen ei juuri nyt kohdistu uhkaa, on silti tarpeellista kehittää toimintaa siten, että uhkakuviin kyetään vastaamaan aiempaa nopeammin. Tästä esimerkkejä ovat reserviläisten aiempaa nopeampi palvelukseen käskeminen sekä varusmiesten kouluttaminen valmiustehtäviin. Arvoisa puhemies! Vaikka taloudellinen tilanne on ollut haastava, ovat Puolustusvoimat ja muut viranomaiset kyenneet suoriutumaan tehtävistään. Kuten selonteossa todetaan, on jatkossa huolehdittava siitä, että taloudellisesta tilanteesta riippumatta viranomaisille annetaan riittävät resurssit maamme turvallisuuden takaamiseksi.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 maan itsenäisen puolustamisen ja asevelvollisuusarmeijan ja koko maan alueen puolustamisen. Ne ovat tässä ne keskeiset sisällöt. Mutta vaikka nämä perusteet ovat samat, kyllä tämä puolustusselonteko on mehevämpi. Se on enemmän uusia asioita huomioon ottava ja sikäli erittäin hyvin laadittu ja melkein sata asiantuntijaa kuullut. helposti olla mieltymässä. Ja yhdyn mielelläni muun muassa edustaja Paateron edellä lausuttuihin hyvin asiantunteviin käsityksiin tästä puolustusselonteon sisällöstä. Mitä sen laatimiseen tulee, niin liityn myös siihen valiokunnan arvosteluun siitä, että meillä on jonkinlainen sekamelska nyt näissä selonteoissa, niiden järjestyksissä. Kun sisäisen turvallisuuden selonteko tehtiin, siihen ei liittynyt parlamentaarista valvontaa. Ja aivan oikein, valiokunnan mielestä oikea järjestys on se, että ensin on ulko- ja turvallisuuspoliittinen, sitten nämä muut kolme, siinä järjestyksessä, ehkä puolustusselonteko ja sitten sisäisen turvallisuuden selonteko ja niissä parlamentaarinen valvonta. Se antaa jatkuvuuden, jatkuvan seurannan ja asian hallitsemisen. Keskeistä on myös se, että tässä ovat selkiytyneesti esillä mielipiteet
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 Maanpuolustustahdon tärkeä merkitys huomioiden on kuitenkin hyvä ja oikein, että puolustusvaliokunta on nostanut tämän asian ansiokkaasti esille myös mietinnössään. Uskottavan puolustuksemme kannalta on oleellista se, että Suomi on jatkossakin sellainen maa, jota jokainen kansalainen tahtoo puolustaa. Esimerkiksi nuorten pääseminen kiinni koulutukseen ja työelämään vaikuttaa osaltaan siihen, että oma maa koetaan puolustamisen arvoiseksi.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Juhantalo tuossa aiemmin pohti tätä selontekojen järjestystä ja rakennetta ja oli hyvin samoilla ajatuksilla liikkeellä kuin me puolustusvaliokunnassakin. Tämä turvallisuuden kokonaisuus on tänä päivänä hyvin toisiinsa nivoutunut, ja ovat jopa jotkut tuoneet esille sitäkin, tarvitaanko kolme erillistä selontekoa. Me kuitenkin olemme päätyneet siihen, että tämä on ollut hyvä rakenne sen takia, että niissä on kuitenkin tiettyjä elementtejä, jotka ovat toisistaan erillään, vaikka toisaalta sitten ulkoinen ja sisäinen turvallisuus tänä päivänä menevät entistä enempi toistensa kanssa lomitusten, ja tuo yhteinen seurantaryhmä, parlamentaarinen seurantaryhmä, olisi sitten se, millä tietyllä tavalla tämä koko asia sitten nivottaisiin sinisellä langalla yhteen. Vapaaehtoisen maanpuolustustyön määrärahat ovat nousseet keskustelussa esille, ja valiokunnassa olemme pitäneet välttämättömänä sitä, että niitä ei enää tällä tavalla teatraalisesti leikata ja eduskunnassa palauteta vaan ne pidetään oikealla tasolla jo valtiovarainministeriön esityksestä lähtien. Tässä MTS:n puheenjohtaja, edustaja Vikman, puhui tästä maanpuolustustahdosta. Kyllä siinä tietysti se kansakunnan eheys, että jokainen tuntee Suomen puolustamisen arvoiseksi, on tärkeä mutta myös se, että meillä on hyvä, toimiva varusmieskoulutus, ja toisaalta se, että meidän Puolustusvoimat on uskottava. Sellaisessa tilanteessa kuin ehkä nyt, ehkä nyt, vaikka ei suoranaista sodan uhkaa tietenkään meillä ole, kun kuitenkin maailman turvallisuuspoliittinen tilanne on jännittyneempi, niin silloin tietyllä tavalla myös sen kriisin mahdollisuus tulee ehkä ajatuksissa lähemmäksi ja silloin saattaa tulla niitä tunteita, olenko lopulta kuitenkaan valmis.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 Tämän merkitys kasvaa tekniikan kehittyessä. Kehittyneemmät järjestelmät asettavat myös huollolle uusia vaatimuksia. On tärkeää, että suomalainen teollisuus pidetään mukana hankinnoissa. Näin huollon ja varaosien saatavuutta varmistetaan myös kriisiaikana. Hankkimalla valmiudet tehdä tarpeelliset järjestelmän elinkaaren mukaiset huollot Suomessa lisäämme kaluston toimintavarmuutta ja parannamme kotimaista työllisyyttä myös rauhan aikana. Kuten puolustusvaliokunnan mietinnössä todetaan, on jo Hornet- ja Hawk-hankintojen yhteydessä kotimaahan hankittu huoltokapasiteetti laskenut elinkaarikustannuksia 1,7 miljardin euron edestä. Melko lyhyellä aikavälillä maallamme on edessä mittavat puolustusuudistukset, kun sekä Ilma- että Merivoimien kalustoa uusitaan. Selvää on, että tämäkin uusi kalusto tulee olemaan teknisesti nykyistä vaativampaa.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 siinä taustalla on varmasti kansallista keskinäistä luottamusta ja yhteishenkeä ja tietenkin sitä, että kaikki viranomaiset toimivat hyvin yhteen, sektorirajat ylittäen. Kolmantena kohtana: On hyvä, että meillä on nyt kyberturvallisuusasioihin puututtu, ja muutos on todella suuri. Alamme olla todella riippuvaisia digitaalisista palveluista, tietoverkoista ja järjestelmistä, ja sitä kautta meidän järjestelmämme ovat myös todella haavoittuvia. Tähän on syytä panostaa, ja se on myös hyvin tuossa selonteossa kyllä huomioitu. Tämä vaatii vahvaa kansainvälistä ja kansallista yhteistyötä, erityisesti harjoituksissa ja sitten tiedon vaihdon osalta. Myös ilolla tervehdin
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 puhemies! Edustaja Heinonen pohdiskeli MTS:n roolia keskustelussa tulevaisuuden maanpuolustustahdosta ja sen maanpuolustustahdon vaalimisessa. MTS tarjoaa mielellään foorumin parlamentaarikoille ja asiantuntijoille jatkaa aiheen jatkopohdintaa, ja MTS on mielellään siinä mukana. puolustuksemme edellyttää vahvaa maanpuolustustahtoa, ja toisaalta vahva maanpuolustustahto edellyttää uskottavaa puolustusta ja sen riittäviä resursseja. Nämä kaksi käyvät yhdessä. Valiokunnan mietinnössä valiokunta kannattaa naisten vapaaehtoisen asepalveluksen kehittämistä, ja siitä jatkan hieman tässä puheenvuorossani. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan naisten vapaaehtoisen asepalveluksen suorittaneiden naisten määrä on viime vuosina merkittävästi kasvanut. Palvelukseen hakeutuu tänä vuonna noin 1 000 naista ja reserviin reserviin on koulutettu yli 8 000 naista. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan Puolustusvoimat ei näe tarpeelliseksi järjestää kutsuntatilaisuuksia naisille, koska koulutettava miesikäluokka riittää sodanajan tehtävien täyttämiseen. Valiokunta pitää kuitenkin tärkeänä, että Puolustusvoimat tukee määrätietoisesti naisten hakeutumista vapaaehtoiseen asepalvelukseen ja maanpuolustustyöhön. Maanpuolustus on koko kansan asia. Lisäksi naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen hakeutuneet henkilöt ovat poikkeuksetta erittäin motivoituneita. Ensimmäinen askel kutsuntojen ulottamiseen naisia koskeviksi voisi olla se, että ainakin kutsuntakirje lähetettäisiin valtakunnallisesti kaikille naisille.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 liittyen, vielä erityisesti markkinointiin liittyen. Tässä alueellisessa kokeilussa, mitä tehtiin naisten kutsumiseksi kutsuntoihin tämmöisellä kutsukirjeellä, Pääesikunnasta saadun tiedon mukaan itse asiassa naisia ei ole silti hakeutunut vapaaehtoiseen varusmiespalvelukseen tämän markkinointikampanjan jälkeen. En sinänsä pidä sitä huonona, että tietoa jaetaan naisille, mutta mutta tällä ei ole korrelaatiota hakeutumiseen liittyen. Tämän halusin vielä tuoda esiin keskustelussa. Itse vapaaehtoisen varusmiespalveluksen käyneenä koen, että jo aiemmin ja myös nykyään naiset, jotka ovat kiinnostuneita varusmiespalveluksen käymisestä, saavat siitä riittävästi tietoa myös esimerkiksi nykyisten sähköisten viestintävälineiden kautta, enkä näe tässä suurta ongelmaa. Nimenomaan jos markkinoi tuotetta, jota ei ole kuitenkaan mahdollisuus myydä, niin näen tässä ison ristiriidan sen osalta, että meidän sotilaallinen koulutuksemme palvelee nimenomaan yhteiskunnallista tarkoitusta siinä mielessä, että meillä on kansallinen uskottava puolustus ja ihmisillä on tietty tehtävä, mikä heille on osoitettu varusmiespalveluksen jälkeen. Tällä hetkellä meillä ei ole tarjota paikkoja lisääntyvälle koulutusmäärälle.
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 kiinnostuneiden tai hakijoiden määrä, oleellista on se, että koko ikäluokalle sukupuolesta riippumatta menee oikea-aikainen tieto ja naisetkin saavat ainakin tiedon mahdollisuudesta suorittaa vapaaehtoinen asepalvelus, koska nyt palvelus ja siihen oikea-aikainen hakeutuminen voi jäädä
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-21 haluaisin ehdottomasti lisätä myös tätä aitoa koulutusta myös näihin kriisiajan olosuhteisiin, että me emme jakaisi pelkkää tietoa varusmieskoulutuksesta, jonka koulutusmäärien lisäämiseen meillä ei ole tarvetta eikä mahdollisuutta.
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 Yhteiskunnan kannalta tärkeää on kuitenkin viesti siitä, että maanpuolustus kuuluu jokaiselle, ja viesti siitä, että naisella on kyky oppia nykyaikaisessa armeijassa tarvittavat taidot siinä missä miehelläkin ja erot ovat enemmänkin yksilöiden kuin lähtökohtaisesti sukupuolten välillä.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-11-28 Kuulemisvaiheen alkamisesta tiedotamme joulukuun puoliväliin mennessä, kun tekninen julkaisutyö on valmis. Kuulemisvaihe on laaja: se siis alkaa tänään eduskunnassa, mutta laajuus tulee näkyväksi, kun toimeenpanosta vastaavat kunnat, sidosryhmät, eri alojen asiantuntijat sekä kansalaiset koko maassa pääsevät tähän kuulemiseen osallistumaan. Hankeryhmä ehdottaa, että toimenpideohjelman toteutus organisoidaan mahdollistamalla tiivis yhteistyö ministeriöiden ja niiden hallinnonalan virastojen, aluehallintovirastojen, Suomen Kuntaliiton, kuntien ja Senaatti-kiinteistöjen kesken sekä muun muassa rakennus- ja kiinteistöalan, sosiaali- ja terveysalan sekä opetusalan sidosryhmien osallistuminen varmistamalla. Hankeryhmän näkemys on, että eduskunnalla ja erityisesti tarkastusvaliokunnalla on tärkeä rooli parlamentaarisessa keskustelussa ja toimeenpanon seurannassa alusta aina hankkeen loppuun asti. Toimenpideohjelmassa kustannuspaineet on tunnistettu. Valtion rahoitus kiinteistön omistajille ei sisälly toimenpideohjelmaan. Sen sijaan työn aikana selvitetään kuntien käytössä olevia keinoja kiinteistön kuntoa edistävien hankkeiden toteutukseen. Tämän eteen tullaan tekemään yhteistyötä heti toimeenpanokauden alusta alkaen. Työ perustuu vireillä olevan Kuntien rakennuskannan kehitys- ja säästöpotentiaali -hankkeen tuloksiin, jotka ovat käytettävissä vuoden 2018 alussa. Nämä tullaan ottamaan huomioon Terveet tilat -toimenpideohjelmatyön viimeistelyssä. Hankeryhmän toimenpide-ehdotukset kattavat pääosin sosiaali- ja terveysministeriön, opetus- ja kulttuuriministeriön, ympäristöministeriön ja valtioneuvoston kanslian toimialoille kuuluvia tehtäviä. Työ on ensisijaisesti sopeutettava ministeriöiden normaaleihin tehtäviin, ja mikäli lisärahoitus on tarpeen, se on ohjattava käsiteltäväksi kehys- ja talousarviomenettelyssä. Tiedot tarkentuvat valmistelun edetessä asianomaisessa ministeriössä. Arvoisa puhemies! Tämä keskustelu tänään eduskunnassa on ensimmäinen keskustelutilaisuus syksyn 2017 aikana valmistellusta toimenpideohjelmaehdotuksesta ja sellaisena meille erittäin tärkeä ohjelman viimeistelytyössä. Hankeryhmän toimikausi päättyy helmikuun 2018 lopussa. Seuraavat kuukaudet joulukuusta alkaen on käytännössä varattu ehdotuksista tiedottamiseen ja kuulemiseen. Ohjelmaehdotuksesta odotetaan laajaa palautetta, jonka perusteella hankeryhmä viimeistelee ohjelman toimeenpantavaksi keväällä 2018 alkavalla kymmenvuotiskaudella. Tässä siis riittää toimeenpantavaa usealle hallituskaudelle.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-28 On erittäin hyvä, että tämä ohjelma on aloitettu pääministerin johdolla. Toivottavasti nyt myös toteutetaan viime eduskunnan tarkastusvaliokunnan nimeämät toimenpiteet ja myös lopetetaan sairastuneiden leimaaminen luulotautisiksi. Tänään on julkaistu ammattiliitto SuPerin yhdessä Turun yliopiston kanssa tekemä tutkimus sisäilmaongelmista ammattiliiton jäsenten työpaikalla, ja vastaavahan on aikaisemmin tehty myös Tehyn ja OAJ:n jäsenistä. Niiden tutkimusten tulosten mukaan homeen haju työpaikalla korreloi tilastollisesti merkitsevästi paitsi astman myös useiden muiden sairauksien kanssa, kuten niveloireiden, lihas- ja selkäkivun, kroonisen väsymysoireyhtymän ja useiden neurologisten oireiden kanssa. Uusi havainto on, että viemärin hajulle altistuminen korreloi vieläkin useamman sairauden kanssa kuin homeen hajulle altistuminen. Näissä tutkimuksissa on siis otettu sairauksina huomion vain lääkärin nimeämät tai toteamat sairaudet. Tiedämme, että monet kosteusvauriorakennuksissa muhivat mikrobit tuottavat hyvin voimakkaita toksiineja. Sairastumisten vähättely ja korjausten tekeminen muka säästäen puolivillaisesti ei säästä vaan lisää julkisen sektorin kustannuksia, koska se johtaa siihen, että sairastuneet joutuvat jatkamaan altistumistaan, mikä vähentää työntekoa, lisää työstä poissaoloa ja ennenaikaistaa eläkkeelle jäämisiä. Sairastumisten vähättely myös hidastaa puutteiden korjaamista rakennuspuolella.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-28 Arvoisa puhemies! Kiitän ministeri Tiilikaista tämän todella tärkeän asian nostamisesta tänne eduskuntaan ja tuoreeltaan sen kertomisesta, mitä hallitus on tekemässä. Viime vaalikaudella edustaja Braxin johtama tarkastusvaliokunta teki erittäin pitkän ja perusteellisen työn home- ja kosteusongelmien kartoittamiseksi ja valmisti myös ison ohjelman, jonka eduskunnan täysistunto hyväksyi, mitä pitäisi tehdä. Sitä on nyt pantu toimeen. Mutta voi sanoa, että toimeenpanossa edelleenkin on useita asioita hoitamatta, ja ne liittyvät muun muassa siihen, millä tavalla koulutetaan alan toimijoita käyttämään sellaisia rakennusratkaisuja ja rakennusaikaisia työtapoja, jotka vähentäisivät tätä kosteus- ja homeongelmaa. Hälyttäväähän tässä on se, että nämä ongelmat koskevat ei vain vanhaa asuntokantaa tai vanhaa rakennuskantaa vaan uusia, muutama vuosi sitten valmistuneita rakennuksia. Viimeksi Jätkäsaaresta on esimerkki, jossa puukerrostalo oli rakennettu ilman, että olisi tehty suojausta sateiden varalta. Nyt ollaan uudessa huippukohteessa, jonka piti olla esimerkki suomalaisesta laaturakentamisesta, homeongelman kanssa tekemisissä. Se on järkyttävää. Yli tuhat koulua kärsii näistä ongelmista. Niin kuin täällä edustaja Hassi sanoi, on tavatonta ajatella, että me pakotamme sekä opettajia että oppilaita vaarantamaan terveytensä, jotta voivat tehdä sen työn, joka heille on annettu. Tarkastusvaliokunta kävi näitä toimia lävitse nyt hallituksen viime vuoden vuosikertomuksen yhteydessä ja päätyi siihen havaintoon, että nykyiset toimet eivät tule riittämään. Täytyy käydä lävitse myös vastuut.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-28 tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja Heinäluoman näkemyksiin ja todella onnitella hallitusta siitä, että tämä asia on nostettu tällä tavalla pitkäjänteisen työn ohjelmaksi. Tämä on pitkäjänteinen työ, mitä tässä nyt tarvitaan todellakin Suomessa. Kiinnitän myöskin huomiota siihen, että tämä on hyvin pitkälle hyvän rakentamisen kysymys. Suomessa rakentamisen taso ei ole ollut riittävän hyvä. Tähän täytyy saada parannus, ja se on myöskin rakennusalan ja sen toimijoiden vastuulla. Tässä tulenkin näihin vastuukysymyksiin, joihin edustaja Heinäluoma viittasi. Jonkun täytyy viime kädessä ottaa vastuu siitä, että meillä on huonoa rakentamista yksittäisissä kohteissa, ja nämä täytyy myöskin selvittää huolella, koska jollei tämmöistä vastuukysymystä ole, niin me emme saa tätä huonon rakentamisen ja ongelmien vyyhtiä ratkaistua. Todellakin, edelleen, tarkastusvaliokunta teki tässä pitkäjänteistä työtä — tietysti sitä tehtiin myöskin muissa valiokunnissa eduskuntatasolla — ja sitä on jatkettu. Ja todellakin, kun me pääsemme tähän Terveet tilat -ohjelman implementointiin, niin tämä on hyvä asia. Vielä kiinnitän huomiota lopuksi siihen, että kun on tehty näitä korjauksia hometaloissa, niin aivan liian usein ne epäonnistuvat.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-28 Ihmisten osalta kaikkein tärkeintä on saada diagnoosi, saada hoitoa ja saada kuntoutusta. Nyt käytännössä sairastuneet pahimmillaan kiertävät erikoislääkäriltä erikoislääkärille ja kohtaavat vähättelyä. Pahimmillaan heitä väitetään luulosairaiksi. Hoidosta ja kuntoutuksesta on turha haaveilla. Me tarvitsemme kliinisen tutkimusyksikön, joka pystyy auttamaan diagnoosien luomisessa ja rakentamaan hyviä hoitoketjuja. Ympäristövaliokunta on kiinnittänyt tähän asiaan huomiota ja on nähnyt, että esimerkiksi Turussa olisi mahdollisuus perustaa tämmöinen tutkimusyksikkö, joka voisi siten hyödyttää koko Suomea. Rakennusten osalta hirveän usein me pysähdymme puhumaan korjausvelasta. Se on aivan totta, se on valtava, ja siihen pitää kuntien pystyä tarttumaan. Mutta jos me ajattelemme, että me pelkästään osoitamme määrärahoja korjausvelan taittamiseksi tai edes puramme ja rakennamme uutta tilalle, me menemme ojasta allikkoon, koska meidän ongelma ei ole pelkästään siinä huonossa rakentamisen laadussa meillä ei ole osaamista kiinteistöjen ylläpidossa. Jyväskylästä saamme hyvän esimerkin siitä toimintamallista, jolla kunta pystyy omia kiinteistöjään ylläpitämään ja reagoimaan kuullessaan huolista. Mutta pahimmillaan me laitamme korjausrahaa korjataksemme väärin.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-28 rouva puhemies! Ministeri otti tärkeän asian tässä esille. Tarkastusvaliokunta on todellakin puuttunut tähän. Niin kuin edustaja Modig tässä mainitsi, ympäristövaliokunnassa kiinnitimme huomiota tällaiseen kliiniseen yksikköön, joka saataisiin liikkeelle 500 000 eurolla, siis aloituspanostuksena, jotta saadaan diagnostiikka, hoitoketjut ja mittaukset kuntoon. Aika paljon tässä keskustelu kääntyy kouluihin ja päiväkoteihin — erittäin tärkeää. Nostan myös varuskunnat yhtenä näkökulmana. Suurhometalkoot varuskunnissa olisivat paikallaan. Ei voi olla oikein, että nuoret miehet ja naiset, jotka menevät velvollisuuttaan hoitamaan, joutuvat homeelle alttiiksi ja mahdollisesti joutuvat keskeyttämään, niin kuin moni on joutunut keskeyttämään palveluksen sen takia, että ilma ei ole kunnossa. Kunnissa on erilaisia käytäntöjä. Yksi asia, joka pitää olla jokaisessa kunnassa kunnossa, on se, että on ketju, mitä kautta voi kertoa havaitsemistaan ongelmista eteenpäin ilman, että ikään kuin ikään kuin leimautuu tai syyllistetään siitä, että nostaa epäkohdan esiin. Tässä on kymmenien-, satojentuhansien oppilaiden ja henkilökuntaan kuuluvien ihmisten terveydestä kysymys. Täytyy olla kanava, jota kautta voi asiallisesti ilmoittaa eteenpäin ja ilmoitus otetaan asiallisesti vastaan ja ryhdytään tarkistuksiin sen mukaisesti. Vielä yhtenä näkökulmana: Kunnat
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-28 Arvoisa rouva puhemies! Haluan minäkin kiittää siitä, että hallitus tuo tämän asian kokonaisvaltaisella otteella — niin kuin ministeri Tiilikainen tässä omassa esittelypuheenvuorossaan totesi — nyt eduskunnan käsittelyyn, mutta samanaikaisesti haluan tietenkin ehkä kysyäkin, minkä vuoksi tämä kulunut kaksi vuotta hallituksen toimikaudesta on näiden asioiden suhteen ollut varsin passiivista aikaa. Olen Eduskunnan allergia- ja astmaverkoston puheenjohtaja, ja tuon verkoston nimissä teimme viime keväänä kirjallisen kysymyksen, kysyimme muun muassa ennaltaehkäisemisen, varhaisen havaitsemisen ja yhdenmukaisten hoitoketjujen perään. Olen tietenkin todella iloinen, että hyvin pian tämän meidän kirjallisen kysymyksemme jälkeen pääministeri kutsui kerrotusti sitten koolle asiantuntijoiden joukon ja nyt juna etenee. Haluaisin myös tiedustella, että kun pidätte näitä asioita selvästikin hyvin tärkeinä, niin minkä vuoksi sitten juuri tämän vuoden alusta lukien Puhemies! Itse koen, että hyvä sisäilma on meille kaikille perusoikeus ja meillä ei ole varaa jättää ihmisiä altistumaan turhaan huonolle sisäilmalle. Tiedämme tuloksista, että oppimistulokset heikkenevät, tulee poissaoloja, ja tämä on myös työturvallisuuskysymys. Riski syrjäytymiselle yhteiskunnasta on todella suuri silloin, jos sairastutaan. Toivoisin, että näihin esittämiini kysymyksiin hallitukselta saisimme keskustelussa vastauksia.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-28 ja tulee 1.1.18 voimaan, 20 §:n mukaan "erityissuunnittelijan on suunniteltava rakennuksen ulko- ja ulospuhallusilmavirrat siten, että ne ovat tasapainossa". Mielestäni tässä on yksi korjaus siihen oikeaan suuntaan, millä voidaan saavuttaa sitä, että kosteus rakenteissa liikkuu oikeaan suuntaan ja homeitiöitä ei leiju siellä huonetilassa.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-28 mutta nyt tarvittaisiin nopeita toimenpiteitä ja myös euroja. Näitä toivotaan kentällä pikaisesti, ei voi enää odottaa. Nuoriso on Suomen tulevaisuus, mutta on harmillista, että ympäri Suomea monet lapset kamppailevat homeisten ja kosteusvaurioisten rakennuksien sisällä ja yrittävät samalla opiskella. Otetaanpa esimerkki kotikaupungistani Lahdesta: Jo joka viides Lahden peruskoululainen opiskelee väistötiloissa. Lahdessa on peruskoulussa 10 200 oppilasta, joista väistötiloissa on 2 140, ja nyt osa väistötiloistakin on kosteusvaurion alaisia. Veroja joudutaan nostamaan, jotta päästäisiin näistä ongelmista eroon, tehdään koko ajan korjausrakentamista, rakennetaan uusia koulujakin meillä Lahdessa, mutta ei riitä, rahat eivät aina riitä. Tässä toivottaisiinkin valtiota mukaan näihin hometalkoisiin, että saataisiin nämä tilat tehtyä terveiksi. Eduskunnan tarkastusvaliokunnan vuonna 2012 julkaistun raportin mukaan kosteus- ja homevaurioihin liittyvien terveyshaittojen vuosikustannusten arvioidaan olevan noin 450 miljoonaa euroa, kun mukaan lasketaan oireet, sairaudet, tutkiminen sekä työkyvyn ja -tehon menetys. Laskennan vaikeutta kuvaa, että ylähaarukka on jopa miljardissa eurossa.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-28 Tämä asia on liian monelle koululaiselle liian tuttu kysymys. Omassa kunnassani Kirkkonummella Gesterbyn koulukeskuksen pihalle tuli muutama viikko sitten rivi parakkeja, tilapäisiä koulukontteja. Naapurikunnassa Siuntiossa on kohta 75 prosenttia lapsista tilapäisissä tiloissa. Jotain olisi siis tehtävä. Pitäisi olla selvää, että hidasta kunnallista päätöksentekoprosessia ei korvata sillä, että rakennusaikataulusta karsitaan. Pitäisi olla selvää, että uskalletaan käyttää laatumittareita hankinnoissa. Pitäisi olla selvää, että uskalletaan hylätä alihintainen tarjous. Pitäisi olla selvää, että viimeistään silloin, kun eristeet tulevat työmaalle, rakennustyömaa on myöskin huputettu. Pitäisi olla selvää, että se henkilö, joka koordinoi huoltotyötä, on myöskin ollut mukana suunnittelu- ja rakentamisvaiheessa. Ja lopuksi: kuntotutkimus on sellainen asia, johon ei turvauduta silloin, kun ongelmat ilmenevät, vaan huoltoprosessin aikana. Kun kulkee Helsingissä, katsoo ravintoloiden ovia, niin siellä on hymiö merkkinä siitä, että tämä keittiö on puhdas, täällä on turvallista syödä. Miksi meillä ei ole samanlaista merkintää rakennuksissa? rakennus, joka on käynyt joka viides vuosi läpi kuntotarkastuksen ja jossa vaikka joka toinen vuosi on käynyt homekoira, on selvinnyt tästä tarkastuksesta, se saa hymiön oven pieleen. Silloin isän tai äidin on turvallista jättää sinne lapsi aamulla tietäen, että siellä on turvallista olla. Mitä sanotte, ministeri Tiilikainen, voisiko tällaista ajatusta yrittää viedä eteenpäin?
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-28 puhemies! Turvalliset ja terveet julkiset tilat ovat kaikkien suomalaisten oikeus, puhutaanpa lapsista, vanhuksista tai erityisesti työntekijöistä, jotka julkisella sektorilla toimivat. Rakennusten kosteus- ja homevauriot, nämä sisäilmaongelmat, ovat hyvin henkilökohtaisia kokemuksia. Toinen altistuu ja sairastuu herkemmin kuin toinen. Esimerkiksi käytettävät siivous- ja puhdistusaineetkin voivat vaikuttaa siihen, miten altistutaan esimerkiksi astmalle. Väitän, että meillä on kaikilla sektoreilla parantamista, niin rakennusten suunnittelussa, toteutuksessa, rakentamisessa, rakennusten kunnossapidossa, käytössä ja puhdistamisessa. Yhtä lääkettä ei varmastikaan ole, mikä pitäisi saada kuntoon, minkä jälkeen me sitten pääsisimme kaikista ongelmista. maan paljon tarpeita, joista me kaikki kuntapäättäjät ja myöskin valtiovalta olemme vastuussa, että saadaan lisää rahoitusta näiden ongelmaisten rakennusten korvaamiseen. Meillä Oulussa pohditaan koko ajan, saadaanko ongelmaisia tiloja ikinä kuntoon vai pitäisikö ne laittaa pillareilla kasaan ja rakentaa uutta. uutta. Tämä on se ongelma, jota koko ajan mietitään. Ministeri nosti esiin elinkaarimallin, jolla juuri pystytään turvaamaan se, että rakentaja pysyy koko ajan mukana rakennuksen käytössä ja siinä arjessa, etteivät perävalot vain vilku sen jälkeen, kun rakennus on tehty, vaan ollaan mukana käytössä ja huollossa ja kunnossapidossa koko sen rakennuksen käytön ajan.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-28 Arvoisa puhemies! Ihmiset ansaitsevat terveelliset ja turvalliset tilat. Se on jo perusoikeus, ja tämä huoli on koko eduskunnan yhteinen. On tärkeää, että hallituksella on tämä home- ja kosteustalkoohanke nyt käynnissä. Kuten tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja Heinäluoma totesi, kuitenkin on todella paljon tekemistä siinä, että ne viime kaudella hyväksytyt kymmenen tärkeää pontta tulisivat toteen. Yksi kysymys on juurikin vastuut ja rakentamisen laatu, muun muassa maankäyttö- ja rakennuslakiuudistukset ja monet muut uudistukset, jotka vaativat parempaa laatua niin, ettei rakenneta sutta ja sekundaa niin, että jopa uudetkin rakennukset kärsivät nopeasti home- ja kosteusvaurioista. Yksi keskeinen kysymys on muun muassa rakentamisen aikainen kosteussuoja, jota tulee paremmin edellyttää rakentajilta. Pyytäisin ministeriltä arviota lainsäädäntöhankkeiden etenemisestä. Sitten toinen keskeinen kysymys, homeoireista kärsivien ihmisten oikeudet tulla kuulluksi ja ymmärretyksi ja saada selkeää hoitoa. Olisi tosi tärkeätä, kuten ympäristövaliokuntakin ympäristövaliokuntakin on esittänyt, että tulisi oma hoitoyksikkönsä kosteusoireista kärsiville ihmisille, että he saisivat nopeasti diagnoosin ja hoitoa. Kolmanneksi nostan sen seikan esiin, että monta kertaa vauriot etenevät liian pitkälle, ennen kuin ihmisten oireilua otetaan todesta. Kysynkin, millä tavalla hallitus edistää sitä, että oirekyselyt, kuten esimerkiksi