Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2019-01-30 On erittäin hyvä, että eduskunta käy tämän ajankohtaiskeskustelun. Valitettavan harvoin esimerkiksi kyselytunnilla ulko- ja turvallisuuspolitiikan asiat nousevat esiin. Suomi edesauttaa osaltaan konfliktien ennaltaehkäisyä ja ratkaisua ja huolehtii konfliktien ja kriisien keskellä elävien ihmisten elinmahdollisuuksista. Tuoreen maailmanlaajuisen Good Country Index ‑mittauksen mukaan Suomi tuottaa kokoonsa suhteutettuna eniten hyvää ihmiskunnalle. Ulko- ja turvallisuuspolitiikkamme on yksi tekijä tämän sijoituksen takana. Suomi osallistuu laajasti nykymuotoiseen kriisinhallintaan, jossa painopiste on yhä enemmän kumppanimaiden oman turvallisuussektorin osaamisen tukemisessa. Afganistanissa ja Irakissa olemme Naton ja Isilin vastaisen koalition puitteissa mukana tukemassa näiden maiden asevoimien kehittämistä niin, että ne lopulta pystyvät itsenäisesti vastaamaan kansalaisten turvallisuudesta ja toimimaan aseellisia ryhmittymiä vastaan. Sama tavoite on EU:n koulutusoperaatioissa muun muassa Somaliassa ja Malissa. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiot kehittävät sisäisen turvallisuuden viranomaisten kapasiteettia niin Ukrainassa, Irakissa kuin eri puolilla Afrikkaa. Etyjin tarkkailuoperaatio Ukrainassa on keskeisessä roolissa Minskin sopimusten toimeenpanon seurannassa. Kaikkeen tähän Suomi osallistuu oman turvallisuutensa ja kansainvälisen vastuunkannon nimissä. Suomi osallistuu tällä hetkellä sotilaalliseen kriisinhallintaan yhteensä yli 400 sotilaalla YK:n, EU:n ja Naton sekä Isilin vastaisen koalition puitteissa. Siviilikriisinhallinnan asiantuntijoitamme on maailmalla noin 120. Osallistumistasomme nostamista on tulevien kehysten puitteissa harkittava vakavasti, mikäli haluamme osallistua vahvemmin omaan turvallisuuteemme vaikuttavien laajojen ja osin uusien haasteiden hallintaan. Afrikan konf-liktit ja hallitsematon muuttoliike tulevat jatkumaan, ja siihen on puututtava tätäkin kautta. Arvoisa rouva puhemies! Rauhanvälitys on keskeinen keino väkivaltaisten konfliktien ennaltaehkäisyssä ja niiden ratkaisussa. Se on usein ensimmäinen askel sovinnon tiellä, ja sen avulla voidaan pohjustaa pidemmän aikavälin tukea poliittisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten instituutioiden rakentamiselle. Kestävä rauha ei ole mahdollinen, jos yli puolet väestöstä suljetaan rauhanprosessien ja päätöksenteon ulkopuolelle. Suomi tukee eri tavoin naisten ja nuorten merkityksellistä osallistumista rauhanprosesseihin ja rauhan rakennukseen. Keväällä 2018 käynnistimme aloitteestani ensimmäisenä maana maailmassa prosessin kansallisen Nuoret, rauha ja turvallisuus ‑toimintaohjelman eli niin sanotun 2250-toimintaohjelman laatimiseksi. Pari viikkoa sitten isännöin EU:n ulkoministeriöiden rauhanvälitystapahtuman yhdessä EU:n korkean edustajan Federica Mogherinin kanssa tavoitteena terävöittää EU:n rauhanvälitystoimintaa. Rauhanvälityksen erityisedustajani Jutta Urpilainen oli tässä tilaisuudessa myös läsnä käyttäen puheenvuoron. Hän on muutenkin tehnyt menestyksestä työtä fokusoiden nuorten ja naisten rooliin erityisesti Afrikassa. Myös kehitysyhteistyöllä olemme vaikuttaneet konfliktien ennaltaehkäisyyn tukemalla yhteiskuntien vakauden vahvistamista. Tasavertaisten taloudellisten mahdollisuuksien edistäminen on keskeinen keino vaikuttaa konfliktien perimmäisiin syihin. Merkittävä työllisyyttä ja toimeentulomahdollisuuksia heikentävä tekijä on koulutuksen ja opetuksen heikko laatu monessa maassa. Vahvistamalla kansalaisten edellytyksiä osallistua päätöksentekoon voidaan vähentää konfliktien riskiä. Suomi toimii yhä enemmän hauraissa valtioissa ja konfliktialueilla. Juuri siellä avun tarve on suurin. Arvoisa rouva puhemies! Humanitaarinen tilanne maailmalla jatkuu vaikeana. Noin 100 miljoonaa ihmistä tarvitsee välitöntä apua. Suurimmat tarpeet ovat Jemenissä, jonka ongelmia valiokunnan puheenjohtaja Matti Vanhanen äsken hyvin valaisi, ja toivon, että tästä asiasta käydään keskustelua. Muita kriisipisteitä ovat muun muassa Syyria ja Kongon demokraattinen tasavalta. Suomen humanitaarinen apu tänä vuonna on 72,5 miljoonaa euroa. Suomi on suhteellisen pieni mutta samalla arvostettu humanitaarisen järjestelmän rahoittaja. Suomen tukea tarvitaan tulevina vuosina entistä enemmän. Aivan lopuksi, arvoisa rouva puhemies, työ kansainvälisiin konflikteihin ja humanitaarisiin kriiseihin vastaamiseksi