Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-31 ja muuttamaan unionin suuntaa. EU:n suurin ongelma on se, etteivät kansalaiset koe sitä omakseen. Eikä se ole ihme. Unioni keskittyy markkinavapauksien edistämiseen ihmisten hyvinvoinnin ja toimeentulon sijaan. Poliittinen suunnanmuutos on ainoa tapa palauttaa legitimiteetti ja jatkaa EU:n olemassaoloa. Euromaiden tapa hoitaa talouskriisiä huonosti toimivalla ja inhimillisistä seurauksista piittaamattomalla tavalla on ollut häpeällinen vaihe unionin historiassa. Kriisitoimenpiteiden myötä saksalaisten ja ranskalaisten pankkien ongelmat sosialisoitiin eurooppalaisten veronmaksajien harteille pakottaen samalla kriisimaat leikkauspolitiikkaan, joka syvensi lamaa ja työttömyyttä ja pahensi velkatilannetta. Arvoisa puhemies! Brexit-kannatus oli protesti poliittista eliittiä vastaan. Se oli viesti ihmisiltä, jotka kokevat menettäneensä myönteiset tulevaisuudennäkymät ja mahdollisuuden vaikuttaa omaa elämäänsä koskeviin päätöksiin. Se oli protesti työttömyydelle ja palveluiden alasajolle. Äänestystuloksen taustalla oli myös disinformaatiota ja muukalaisvastaisuutta, mutta brexit kertoo myös siitä, että EU ei ole kansalaisten silmissä kyennyt lunastamaan lupauksiaan hyvinvoinnin parantamisesta. Arvoisa puhemies! Eurooppalaisia päätöksenteon rakenteita tarvitaan ratkomaan kansallisvaltioiden rajat ylittäviä isoja ongelmia, kuten ilmastonmuutosta ja veroparatiisita-loutta, sekä tuomaan Euroopan maiden hajanaisia voimavaroja yhteen. EU:n ongelmilta ei pidä kuitenkaan ummistaa silmiä, vaan ne pitää korjata. Vasemmiston mielestä EU:ta tulisi uudistaa siten, että se suojelisi ihmisiä ja hyvinvointivaltioita veroparatiisitaloudelta ja palkkojen polkemiselta. Sosiaaliset oikeudet, ympäristöongelmien ratkaiseminen ja ihmisten hyvinvointi pitää nostaa EU-politiikan keskiöön. EU:ssa on viimeisen vuoden aikana tehty linjauksia unionin turvallisuuspoliittisen yhteistyön syventämisestä. Sotilaallista yhteistyötä halutaan nyt vahvistaa paitsi Venäjän geopolitiikan vuoksi myös vastauksena eurooppalaisen yhteistyön kriisiin. Vasemmiston mielestä unionin sisäistä hajaannusta ja legitimiteettikriisiä ei kuitenkaan ratkaista militarisoinnilla. EU:n tulee reagoida panostamalla nykyistä huomattavasti enemmän eriarvoisuuden ja työttömyyden vähentämiseen sekä talousjärjestelmän vakauteen. Arvoisa puhemies! Vasemmiston mielestä Suomen paikka on sotilasliittojen ulkopuolella. Venäjän heikentynyt demokratiatilanne ja aggressiivinen ulkopolitiikka on huolestuttavaa, ja sitä ei voi hyväksyä. Kuitenkin Suomen sotilaallinen liittoutumattomuus on luonut suhteellisen vakaan tilanteen, jota ei pidä horjuttaa. Myös hallituksen viime kevään Nato-selvitys totesi, että Nato-jäsenyys olisi merkittävä linjanmuutos suhteessa Suomen harjoittamaan politiikkaan ja että sillä olisi maan turvallisuuspoliittista ympäristöä epävakauttavia seurauksia. Nato-maana Suomi olisi sidottu suurvaltapolitiikkaan ja presidentti Trumpin arvaamattomaan ulkopolitiikkaan. Arvoisa puhemies! Aikamme turvallisuusuhat ovat perinteisiä sotilaallisia uhkia laajempia ja todennäköisempiä. Näitä ovat esimerkiksi ilmastonmuutos, suuret muuttoliikkeet, energia- ja vesivarojen rajallisuus, terrorismi, tartuntataudit, tietoturvahyökkäykset ja niiden myötä yhteiskuntien ja yksilöiden haavoittuvuuden lisääntyminen. Näitä turvallisuusuhkia ei voi torjua kestävästi perinteisin sotilaallisin keinoin. Tämän päivän globaalissa maailmassa mikään konflikti ei myöskään ole vain paikallinen, vaan sillä on aina seurauksia myös muulle maailmalle. Presidentti Trumpin politiikassa on paljon huolestuttavia piirteitä. Ehkä huolestuttavin niistä on haluttomuus sitoutua Pariisin ilmastosopimukseen sekä haluttomuus tukea YK:ta. Meidän on kuitenkin Euroopassa ja Suomessa noustava tieteen vastaisen demagogian yläpuolelle ja otettava ilmastonmuutoksen torjunta yhdeksi politiikan pääprioriteetiksi. Suomen ulkopolitiikan vahvan linjan on oltava YK-järjestelmien ja muiden monenkeskisten päätöksentekomekanismien vahvistaminen. Toimiva ja monenkeskinen kansainvälinen järjestelmä on tärkeä, jotta myös pienet maat saavat äänensä kuuluviin ja jotta ihmiskunta kykenee ratkaisemaan edessämme olevia valtavia ja monimutkaisia ongelmia. Ilman kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä järjestelmiä maailmassa vallitsee vahvimman laki, ja siinä pelissä ei ole montaa voittajaa. Ihmiskunnalla on onneksi suunnitelma, jolla laajan turvallisuuden uhkia voidaan torjua: YK:n hyväksymä kestävän kehityksen agenda, Agenda 2030, joka on tiekartta kohti taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävää tulevaisuutta ja maailman isojen ongelmien, köyhyyden, eriarvoisuuden ja ympäristökriisin, ratkaisuja. Suomen on vastuullisena toimijana toteutettava kestävän kehityksen agendaa johdonmukaisesti kaikessa politiikassa niin kotimaassa kuin ulkosuhteissakin. Kaiken politiikan pitää tähdätä kestävän kehityksen tukemiseen, mutta myös kehitysrahoitusta tarvitaan. Valitettavasti nimenomaan siitä hallitus on leikannut ja vieläpä historiallisen paljon. Se on kestämätöntä ja lyhytnäköistä politiikkaa nykypäivän maailmassa, sillä kehitysrahoitus on olennainen työkalu köyhyyden, sotien ja pakolaisuuden juurisyiden korjaamiseksi. Arvoisa puhemies! Politiikassa ja erityisesti ulkopolitiikassa korostuvat uhkakuvat. Uhkakuvien sijaan tarvitsemme enemmän visioita. Tarvitsemme näkymiä paremmasta maailmasta ja paremmasta Suomesta, sillä muuten saattaa käydä niin kuin presidentti Koivisto totesi: "Usein on käynyt käänteisesti niin, että uhkakuvat alkavat toteutua juuri sen takia, että niihin varaudutaan." Tämä on totta erityisesti asevarustelun suhteen: sotaan varustautuminen ruokkii sodan mahdollisuutta.