Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-19 Kiitos. — Arvoisa puhemies! Puheena olevan aloitteen käsittelyssä on kysymys sekä aktiivimallin perusteluista että tästä kansalaisaloiteinstituutiosta. Aktiivimallia on nyt hallituksen taholta perusteltu tässä keskustelussa ja viime kuukausina ihan ansiokkaasti. Sillä saavutetaan todennäköisesti kuitenkin kohtuullinen työttömyyden aleneminen jokseenkin pienellä sosiaaliturvan leikkauksella. Käyttöönotossa eli toimeenpanossa kompuroitiin valitettavasti kiireen vuoksi jonkin verran, mutta eiköhän nämä lastentaudit päihitetä. Oppositio ja kansalaisaloitekin esittävät sellaisen kovin oudon perustelun, ettei työtön työnhakija muka voisi vaikuttaa työllistymiseensä tai keikkatyön saamisen todennäköisyyteen. Sehän on aivan järjenvastainen väite. Totta kai työtön voi omalla toiminnallaan vaikuttaa siihen, löytyykö työpaikka tai työkeikka, ja juuri tällaista käyttäytymisen muutostahan tässä haetaan, skandinaavisen työlinjan mukaisesti ihmistä sekä patistaen että auttaen. Työvoimahallinto on tehnyt sen aivan oikean päätöksen, että työllisyyskursseille ei oteta ihmisiä vain sen vuoksi, että aktiivisuusehto täyttyisi. Emme elä sosialismissa emmekä myöskään työnhakusosialismissa. Julkinen valta voi auttaa työsuhteen syntymisen todennäköisyyttä, mutta vapaassa yhteiskunnassa julkinen valta ei koskaan voi taata sitä, että työpaikka löytyy. Tämä pitää kertoa rehellisesti myös kansalaisille ja äänestäjille. Alustavat tiedot kertovat kyllä, että aktiivimallilla tällaisia käyttäytymisvaikutuksia on ehkä jo ollutkin, mutta se varsinainen uudelleen katselun aika on ehkä kahden, kolmen vuoden kuluttua, kun se on vaikuttanut työntekijöiden, yritysten ja työttömien käyttäytymiseen. Toiveissani on, että erityisesti virta niin sanottuun työttömyyseläkeputkeen kapenee ja toivottavasti tyrehtyy. Näitä työttömyysturvan lisäpäivillä olevia on pidetty käytännössä varhaiseläkeläisinä, siis jo aiemmankin lain vastaisesti, ja työttömyysturvaa on tällä tavalla ikääntyneitä hiljaisessa yhteisymmärryksessä irtisanomalla käytetty työpaikoilla hyväksi ja käytetty väärin eräänlaista moral hazardia luoden. Nyt tähänkin tulee uutta ryhtiä, kiitos aktiivimallin. Ja niin kuin tässä on kuultu, budjettiriihessä on nyt yleisesti toivotulla tavalla lisätty työvoimahallinnon voimavaroja. Tällainen toimintatapa on oikeastaan vasta ensimmäinen askel sillä pitkällä tiellä, jolla me teemme Suomenkin sosiaaliturvasta enemmän työhön kannustavaa muiden Pohjoismaiden esimerkkiä katsellen. Mitä velvoittavampi ja vastikkeellisempi työttömyysturva meillä on, sitä korkeampi voi olla työttömyysturvan taso. Meille on vielä kovin uutta se poliittinen keskustelu, jota on käyty Skandinavian maissa jo kauan ja jossa korostetaan yksilön taloudellis-sosiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien tasapainoa, mutta nämä asiat muuttuvat hitaasti. Me olemme henkisesti eräänlainen siirtymätalous, joka tulee muita Pohjoismaita jäljessä. Mutta toinen aspekti tässä keskustelussa on tämä kansalaisaloitteen käyttö. Aloitehan tähtää aivan tuoreen, hyvin perustellun ja harkitun ja valmistellun lain kumoamiseen, ja kysymys on: onko tässä kansalaisaloite oikea kulkuneuvo? Hallituksen esitys eduskunnalle kansalaisaloitelaiksi ja laiksi viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 § muuttamisesta — tämä on hallituksen esitys 46/2011 — lausuu: ”Tavoitteena on yhtäältä edistää kansalaisten toimintamahdollisuuksia ja toisaalta huolehtia siitä, että eduskunnan lainsäädäntötyö sujuu joustavasti ja tarkoituksenmukaisella tavalla.” tavalla.” Tästä voisi todeta, että ihan vastikään säädetyn lain kumoamiseksi tehty aloite ei ainakaan nyt tällaista tavoitetta toteuta, siis eduskuntatyön sujumista tarkoituksenmukaisella tavalla. Se aiempi esitys lausuu niin ikään: ”Aloitteella voidaan nostaa esille sellaisia uusia kysymyksiä, jotka ovat ehkä jääneet huomiotta poliittisten puolueiden toiminnassa.” Tämäkään ehto ei tämänkään keskustelun valossa oikein näytä täyttyvän. Vertailukohdan voi ottaa myös perustuslakivaliokunnan lausunnosta, joka koski avioliiton säilyttämistä, Aito avioliitto ‑aloitetta. Silloin perustuslakivaliokunta lausui: ”Perustuslakivaliokunnan mielestä vastikään eduskunnassa hyväksytyn lain muutosehdotuksen sisältävä kansalaisaloite ei hyvin sovi yhteen sen kansalaisaloitteen säätämisvaiheessa esitetyn tarkoituksen kanssa, että aloitteella tuodaan uusia aiheita poliittiseen keskusteluun.” Ja jos muistan oikein, tämä näkökohta sai tässä salissa kaikkialta salista aika paljon tukea. Eli tässä halutaan nyt kansalaisaloitteella kumota eduskunnan juuri hyväksymä tuore lainsäädäntö, jonka vaikutuksia ei vielä edes voida nähdä tai jolla kuitenkin todennäköisesti työttömyyttä alennetaan. Laki käsiteltiin valiokunnassa, tietysti tavanomaisella huolellisuudella, vain muutama kuukausi sitten. Se säädettiin voimaan eduskunnan enemmistön voimin. Oppositio vastusti ja hävisi äänestyksen. Tätä lakia arvioidaan parhaiten muutaman vuoden kuluttua, kun nähdään, miten se on muuttanut työmarkkinoiden toimintatapaa.