samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Ei edustaja Hoskonen ole vastustamassa korkeampaa opiskelutasoa, ei tietenkään, mutta sitä olen mielelläni kritisoimassa, että kannattaako meidän kouluttaa työttömiä maistereita, kun samaan aikaan — tiedän omista tuttavayrittäjistäni sen verran, että osaavan CNC-sorvaajan saaminen erääseen ystäväni firmaan on mahdotonta — mistään ei saa enää sorvareita tähän maahan, ei mistään. Onko järkeä pitää ihmiset työttömyyskortistossa maistereina, kun samaan aikaan emme saa hitsareita, emme saa sorvareita? Rekkakuskeista, olisi valtava puute, yhtä lailla maansiirtotyöntekijöistä, jotka kaivinkoneella pystyvät tekemään sen alan vaativia töitä ja jotka osaavat lukea rakennuspiirustukset. Aivan samoin rakennustyömailla tänä päivänä puuttuu työnjohtoa, osaavaa rakennusmestaria ei saa mistään. Mitä se auttaa, jos siellä työttömyyskortistossa lepää maisteri, joka ei rakentamisesta tiedä juuri mitään? Hallintotieteiden maisteri on varmaan arvokas tutkinto, en sitä polemisoi ollenkaan, mutta onko siinä järkeä, että me koulutamme työttömiä, kun samaan aikaan on huutava työvoimapula? Vai aiotaanko tämä ratkaista sillä, että avataan rajat ja päästetään ihmisiä töihin tänne? Ehkä se on jonkun pyrkimys, mutta minusta siinä ei ole mitään järkeä, koska kyllä meidän suomalaisille nuorille pitää tarjota se ura sieltä koulunpenkiltä työelämään eikä sieltä kortistoon. Jokainen meistä sen tiedämme, edustaja Arhinmäki varmasti tietää pitkäaikaisena ministerinäkin sen, että tämän ystäväni yrityksen kautta olen havahtunut siihen karmeaan totuuteen, että perusmetallinosaajia tässä maassa ei enää ole. Ei se auta mitään, jos siellä Joensuun työvoimatoimistossa on 48 tuoretta maisteria, jotka juuri valmistuivat yliopistosta. Se ei auta yhtään sitä firmaa, kun ei ole hitsaria, ei ole CNC-sorvaajaa. Se yhtiö ratkaisi ongelmansa palkkaamalla ulkomailta tulevan henkilön vuokratyöfirman kautta sorvaamaan ne osat, kun ei mistään saanut. Kyllä tässä meidän pitää miettiä. Tässä talossa toitotetaan suurella äänellä aina opiskelun tärkeyttä. Hieno asia, mutta ei se, jos koulutamme työttömiä maistereita, auta yhtään mitään, ja kymmenen vuoden kuluttua meillä on siihen liittyen, jos sitä työtä ei ole, vielä isompi Toivon, että tähän koulutuspoliittiseen keskusteluun jonain päivänä tulisi sen verran järkeä, että huomioitaisiin se, missä sitä työtä on. Joensuussa esimerkiksi John Deeren metsäkonetehtaalla on iso pula metallimiehistä, jotka pystyisivät metsäkoneen laittamaan kokoon, laittamaan sen toimintakuntoon ja myymään asiakkaalle.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 niitä metsäkonekauppoja varmasti toisaalle, kun täällä olisi pitänyt olla kyllä jatkamassa tätä keskustelua. Hänen näkemyksensä siitä, että työttömiä maistereita ei kannata kouluttaa — ymmärrän kyllä kielikuvan, mutta nimenomaan on tärkeää, että meidän koulutusjärjestelmä mahdollistaa myös työttömien maistereiden koulutuksen, jotta he pääsevät vaihtelevan työvoimatarjonnan piiriin, ja se on erittäin mahdollista. Se on ollut valitettavaa, että opintorahauudistuksessa leikattiin sitä jo tutkinnon suorittaneilta, mikä on ollut yksi takaisku koulutussopimuksen pettämisen lisäksi. Mutta siinä mielessä vähän sympatiseeraan kyllä edustaja Hoskosta näin oppimisvaikeuksisena kansanedustajana, että pidän erittäin tärkeänä, että työpaikat olisivat valmiita ottamaan myös ilman toisen asteen koulutusta olevia tulevia työntekijöitä oppimaan ammattia työssä, mutta siinäkin pitää olla se kriteeri, että pitää olla yleissivistävää koulutusta niin, että jokainen, joka ei ole toisen asteen koulutusta suorittanut, saa siihen valmiuksia kouluttautua edelleen. Jokaisen kapea-alaisemmankin koulutuksen pitää sisältää aina mahdollisuuksia uuden oppimiseen, koska työelämä muuttuu todella nopeasti, niin kuin tässä edustaja Arhinmäkikin totesi. Eli työelämä muuttuu nopearytmisesti: niin kuin täällä on todettu, tiettyjä aloja voi häipyä ihan yhtäkkiä, ja meille voi tulla vaikkapa 10 000 työtöntä joltakin alalta. En nyt halua käyttää negatiivisessa mielessä vaikkapa autoalan teollisuutta, mutta voi olla, että yhdessä pienessä liikkeessä tapahtuukin jotakin sellaista, että meillä on hirvittävä määrä työttömiä joltakin sektorilta, ja se kouluttautuminen, mikä siihen on tarvittu, edellyttää, että siellä on uudelleenoppimisen mahdollisuuksia annettu jo siemeneksi. Ja vaikka nyt lukiolaisista puhutaankin, niin toivoisin, että keskustelua käytäisiin myös siitä, että työpaikoilla pitää olla jatkuvan oman ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksia edistävää
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Tämä ”ei kouluteta enää työttömiä maistereita” on nähdäkseni jo tällä hetkellä vanhentunut fraasi, mitä aina välillä toistellaan koulutuspoliittisissa keskusteluissa ja missä ei kuitenkaan huomioida sitä, että kun tarkastellaan osaamistason ja koulutuspolitiikan isoa kuvaa Suomessa tällä hetkellä, niin meillä on, kuten jo aikaisemmin todettiin, itse asiassa tarvetta lisätä korkeakoulututkinnon suorittaneiden nuorten aikuisten osuutta, ja siihen tavoitteeseen myöskin nyt tämän korkeakouluvisiotyön puitteissa yritetään erinäisin poliittisin päätöksin päästä. Eli ongelma ei suinkaan Suomessa enää ole se, että me kouluttaisimme liikaa työttömiä maistereita, vaan se, että meillä on liian vähän korkeakoulututkinnon suorittaneita nuoria aikuisia. Sitten edustaja Hoskonen tässä peräänkuulutti sorvareita ja rekkakuskeja ja perusmetallinosaajia ja rakennusalan asiantuntijoita ja ihmetteli sitten, mistä me niitä saamme, ja vastaushan on simppeli: meillä on erinomaisen hyvä ja laadukas ammatillisen koulutuksen järjestelmä, jonka kautta saadaan osaavaa väkeä nimenomaan tämänkaltaisiin työtehtäviin töihin. Harmillisesti kyllä tämä hallitus, jossa edustaja Hoskosen edustama puolue istuu, on suunnannut poikkeuksellisen kovia leikkauksia nimenomaan ammatillisen koulutuksen rahoitukseen, mikä myöskin vaikuttaa ammatillisen koulutuksen laatuun
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Gustafsson puhui yleissivistyksestä, eikä sitä koskaan kyllä mielestäni liikaa korosteta. Yleissivistys on se pohja, jonka päälle rakennetaan sitten sitä ammatillista erityisosaamista. Erityisosaaminen, on se sitten sorvaria tai lääkäriä tai opettajaa tai mitä tahansa — tieto vanhenee äärimmäisen nopeasti, ja se vanhenemisaika lyhenee koko ajan. Muistaakseni akateemisesta tutkinnosta keskimäärin noin 10—20 prosenttia on relevanttia 10 vuoden jälkeen valmistumisesta. Ja mikä tässä on olennaista? Olennaista on se, että pitää olla opiskelutaidot. Yleissivistys siellä pohjalla, ja sitten niin sanotut geneeriset eli siirrettävät taidot, joilla tarkoitetaan sitä, että on medialukutaitoa, on kykyä hankkia tietoa, on kykyä erottaa olennainen epäolennaisesta, neuvottelutaitoa, argumentointitaitoa, yhteistyökykyä. Puhetaito on yksi sellainen, mikä on Suomessa jäänyt liian vähälle, jos verrataan kansainvälisesti. Meillä on aika paljon korostunut kirjallinen esittäminen, mutta puhuminen ja puhetaito on sellaista, joka tulee entistä enemmän korostumaan. Pisa-tutkimuksista: Pisa-tutkimuksista: Suomi on edelleen maailman kärkeä. Meillä on huippuopettajat, meillä on hieno järjestelmä. Se ei tarkoita sitä, ettei siellä ole kehittämisen tarvetta. Mutta se on lähtökohdiltaan erinomainen. Sitä pitää arvostaa. Pisa-tutkimuksissa on pientä liukumaa alaspäin, siihen pitää puuttua, ja sitä pitää seurata. Uskon, että yksi keskeinen syy siellä taustalla on se, että
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 ehdottaa eduskunnan päätökseksi, että eduskunnalla ei ole huomautettavaa selonteon johdosta. Ytimessään tässä selonteossa on kyse siitä, että olemassa olevaa operaatiota jatketaan ja toisekseen Suomen osallistumisvahvuuden mandaattia kasvatetaan nykyisestä enintään 40 sotilaasta 60 sotilaaseen. Tämän operaation turvallisuuteen liittyvät riskit arvioidaan jokseenkin samoiksi kuin ne ovat olleet tähänkin asti. On huomattava se, että tämä operaatio on ehkä niistä operaatioista, joissa suomalaisjoukkoja on mukana, kaikkein riskialttein. Eli tämä itse tämän operaation jatkamisesta. Ulkoasiainvaliokunta kiinnittää huomiota siihen, että siellä on eri tavoin oltu mukana vakauttamistoiminnassa nyt jo 20 vuoden ajan ja Afganistania on tuettu mittavalla panoksella ja silti voidaan todeta, että yhä puuttuu pysyvä ratkaisu maan vakauttamiseksi, ja tämä on aika laaja kansainvälinen arvio. Vuonna 14 päättyi huomattavasti tätä laajempi ISAF-operaatio, ja silloin me elimme sitä vaihetta, jossa ajateltiin, että kansainväliset joukot voisivat vetäytyä Afganistanista pois. Kuitenkin tilalle perustettiin tämä Resolute Support ‑järjestelmä, ja sen piti olla väliaikainen ja päättyä nyt, mutta 39 maan, jotka ovat mukana, yhteinen arvio on ollut se, että kansainvälistä osallistumista ja tukea pitää jatkaa. Se on ollut yhteinen arvio, ja siihen perustuu myös tämä Suomen osallistuminen. Ulkoasiainvaliokunta nostaa esille, viimeisessä vakauttamisen aikaansaamiseksi ”kansallisiin rauhanneuvotteluihin saadaan mukaan kaikki rauhan aikaansaamiseksi tarvittavat ryhmittymät”. Keskustelimme hyvin paljon Taleban-liikkeen roolista ja luonteesta, mutta tähän rauhansopimukseen ja rauhan neuvottelemiseen tarvitaan nämä kaikki ryhmät. Tämän operaation tavoitteenahan on tietysti aikaansaada tilanne, että Afganistanin omat turvallisuusjoukot pystyvät saamaan maan hallintaansa. Tähän mennessä tämä ei ole onnistunut, mutta kannattaa ehkä tiedostaa se, että kyse ei ole ihan vähäpätöisestä voimasta. Kaikkiaan Afganistanilla itsellään on sotilaita ja poliiseja noin 300 000, eli periaatteessa erittäin paljon resursseja on käytettävissä, ja siitä huolimatta tätä vakauttamista ei ole saatu aikaan. Mutta ehdotus on se, minkä äsken totesin.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-19 suomalaisten joukkojen asia. Tämä Afganistanin tilannehan on äärettömän ongelmallinen. Surullisinta siinä on se, että siinä ei näytä olevan mitään järkevää tai rauhoittavaa perspektiiviä. Se on hyvin avoin, sekava ja vailla mitään selkeästi nähtävissä olevaa lopputulosta. Muutama vuosi sitten muun muassa amerikkalaiset joukot olivat siinä tilanteessa, jossa ajateltiin niitten vähentämistä merkittävästi. Entä mitä sitten tapahtui? Tapahtui niin, että tällä hetkellä ja koko ajan niitä on jonkun verran lisätty, ja jälleen tullaan lisäämään kansainvälisiä joukkoja, ja myöskin Suomi on mukana tässä lisäyksessä noin 40:stä noin 60 sotilaaseen. Tämä on tietysti aivan välttämätöntä sen johdosta, että jos sieltä nyt yhtäkkiä poistuttaisiinkin, se johtaisi valtavaan verilöylyyn eikä tilanne millään tavalla olisi tulossa paremmaksi. Tämä kaikki osallistuminen Afganistaniin ei suinkaan ole ollut turhaa, vaan siellä on saavutettu myöskin hyviä tuloksia. Erityisesti mainitsen koulutuksen ja erityisesti siinä vielä tyttöjen ja naisten koulutuksen, jolla on erittäin myönteisiä vaikutuksia ollut. Mutta, kuten sanoin, tilanne ei ole ole millään tavalla paranemaan päin, ja uskoisin, että ainoa tapa, jolla tämä tilanne voisi parantua, olisi se, että saataisiin aikaan kansallinen eheytymis- ja rauhanprosessi, johon osallistuisivat sekä talibanjoukkojen johtajat että myöskin nämä erilaiset eri alueilla olevat sotalordit, jotka pitävät siellä yllä muun muassa huumebisnestä ja rahoittavat sillä tavalla toimintaansa. Eli tällainen kansallinen eheytys- ja rauhanprosessi olisi nähdäkseni ainoa tie, joka voisi johtaa siellä rauhalliseen tilanteeseen. Tällä hetkellä sitä ei ole nähtävissä. Monenlaisia yhteyksiä on ollut, mutta mitään lopullista myönteistä tulosta ei ole näköpiirissä. Tässä Afganistanin asiassa on myöskin sellaisia ulottuvuuksia, jotka harvoin tulevat esille keskustelussa, muun muassa pakolaistilanne.
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: PV
Päivämäärä: 2018-06-19 Puhemies! Tämä aihepiiri on meille kaikille tuttu, kun lähes 20 vuotta todella on oltu mukana Afganistanin vakauttamispyrkimyksissä. Minä erityisesti muistelen Matti Vanhasen kakkoshallituksen toimikautta, jolloin oli silloinkin esillä joukkojen määrän lisääminen vaatimukset kehitysyhteistyöpanostuksen lisäämiseksi Afganistaniin. Vastustin tuota joukkojen lisäystä, mutta jäin aika tavalla yksin hallituksessa. Ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä minulla oli enemmän sananvaltaa kehitysyhteistyön osuuteen. En suostunut silloin lisäämään kehitysyhteistyötä Afganistanin kanssa sen vuoksi, että siihen liittyi juuri niitä laatuongelmia, joista ulkoministeri Soini täällä puhui. Afganistan on äärimmäisen hankala toimintaympäristö. Sinne omien toimijoitten lähettäminen on hankalaa. Pitää lähettää rahaa monenkeskisille järjestöille. Tulokset ovat heikkoja. Seurantakin on vaikeaa. Nyt on kuitenkin annettu periksi, ja Afganistanista on tullut Suomen kehitysyhteistyön suurin kumppani. Tämä on ollut huonoa kehitystä. Mitä tulee sotilaalliseen kriisinhallintaan, Mauno Koivisto kirjoitti Venäjän idea ‑kirjassaan vuonna 2001, että Suomi on astunut Kaarle XII:n tielle ja liian paljon varoja käytetään kansainväliseen kriisinhallintaan, sotilaalliseen toimintaan maan rajojen ulkopuolella, eikä sitten kyetä tiukassa paikassa ehkä omaa maata puolustamaan. Näinhän kävi Kaarle XII:lle. No, pian tämän jälkeen Suomi meni Afganistaniin. Se oli kevytmielinen päätös. Ei sinne välttämättä olisi tarvinnut silloin joukkoja lähettää. Olisi voitu osoittaa solidaarisuutta lähettämällä esikuntatehtäviin muutamia henkilöitä, ja Suomen lippu olisi ollut siellä paikalla, mutta Nato-maa Norjan ja Ruotsin vanavedessä sinne mentiin. Sen jälkeenhän sitten operaatio muodostui vaikeammaksi ja siitä tuli kovaa kriisinhallintaa, on jopa puhuttu, että Suomi on ollut sodassa Afganistanissa, ja siihenkin on aikamoisia perusteita esittää. Nyt olisi tärkeää, että hallitus ja eduskunta paneutuisivat laajemmin tähän sotilaalliseen kriisinhallintaan. Pohdittaisiin, kuinka paljon voimavaroja käytetään, missä niitä käytetään, missä määrin YK-operaatioissa, missä määrin yhteistoiminnassa Naton kanssa. Tämä selvitys olisi tärkeää tehdä. Minulla on se käsitys, että me olemme liian paljon käyttäneet voimavaroja tähän. Nyt on vielä niin, että Suomihan on Euroopan unionissa ryhtynyt kärkimaana ajamaan Euroopan unionin puolustusyhteistyötä ja yhteisen puolustuksen kehittämistä, joka sitoisi meidät enemmän ja vaativampaan kriisinhallintatoimintaan. Minun mielestäni näitä asioita pitäisi nyt vakavasti pohtia ja Suomen ei pitäisi olla tässä EU:n yhteisen puolustuksen kehittämisessä ainakaan etulinjassa.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 tilanne todellakin on ollut vaikea ja on mennyt vaikeampaan suuntaan, ja sen vuoksi tämä operaatio nyt sitten myöskin jatkuu ja Suomi siihen osallistuu. Niitä ratkaisuja ongelmiin, mitä on osittain saatu aikaan ja mitä pitää jatkaa, ovat ilman muuta tämä edustaja Salolaisenkin mainitsema koulutus — tyttöjen koulutus, nuorten koulutus. Koulutus on se polku, millä maa voidaan vakauttaa ja saada jälleen jaloilleen. Se, mihin Suomessa ollaan aina totuttu ja mitä on myöskin haluttu, on, että meille tulee kansallisia hyötyjä omalle puolustuksellemme näistä operaatioita. Meidän rauhanturvaajammehan tuolla maailmalla ovat hyvin osaavia, ja tämä on tietysti yksi semmoinen, mikä herättää kysymyksiä, koska nyt puhutaan hyvin puhtaasti ulkopolitiikkaa ja poliittisen päätöksen pohjalta ollaan lähettämässä näitä joukkoja. Kysyisinkin ulkoministeriltä sitä, kuinka te näette
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 käsitys tästä, ja arvelen, ettei sitä myöskään tässä salissa kukaan kiistanalaista. Sitten sen jälkeen tulee kysymys siitä, voisiko Suomi jäädä yksin tästä pois ja ajatella, että muut hoitavat sen. Miksi näin? Ei millään muullakaan maalla ole sen suurempaa velvollisuutta tai osallisuutta siihen, vaan kyllä tämä on tämmöinen laajemman kansainvälisen yhteisön yhteinen vastuu kantaa huolta siitä, että siellä ihmisten turvallisuustilanne paranisi. Sitten kysymys siitä, miksi Nato-operaatio, onko siihen osallistuminen
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-19 rauhanprosessista. Tuli esiin tulitauko, toisaalta 17 vuotta on sodittu. Sanoitte, että tilanne on monisäikeinen ja terroristijärjestöt sekoittavat tilannetta omalla toiminnallaan. Edustaja Salolainen sanoi, että ei ole rauhoittavaa perspektiiviä, tilanne on sekava, jälleen lisätään kv-joukkoja ja tilanne ei ole paranemaan päin. Edustaja Väyrynen jos tiivistän näin, yleisesti ottaen kriittinen tähän Afganistanin nykyisenkaltaiseen auttamiseen kyseisellä tavalla. Jos katsotaan vähän historiaa taaksepäin, niin onhan tämä Afganistan lohduton kohde. Siellä ovat verissä päin taistelleet Iso-Britannia, siellä on 1970‑luvulla ollut Neuvostoliitto ja myöhemmin Venäjä, nyt sitten USA, ja loppua ei näytä olevan edessä. Kysynkin ulkoministeri Soinilta, jos katsotaan historian valossa, verrataan esimerkiksi Etelä-Koreaan ja Vietnamiin, maihin, jotka ovat olleet aika lohduttomia kohteita historialtaan, on ollut sotaa, on ollut kurjuutta, mutta jotka ovat nousseet
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Viikko sitten käytiin lähetekeskustelussa samoja aiheita kuin tänäkin päivänä, ja totean myös, että Afganistan on maailman köyhimpiä ja hauraimpia valtioita. Ulkoasiainvaliokunta toteaa ja kysyykin, miksi vakauttamista ei ole tapahtunut ja kuka on se viisas, joka tietää, mitä pitäisi tehdä. tehdä. Puolustusvaliokunta on myös sanonut lausunnossaan ihan hyvin, että mikäli Afganistanin vakauttamispyrkimykset eivät onnistu ja turvallisuustilanne heikkenee edelleen, jättää se terrorismin ja ääriliikkeiden vahvistumiselle tilaa. Epävakauden kasvu uhkaisi johtaa myös hallitsemattomaan muuttoliikkeen lisääntymiseen. Juuri tämän vuoksi on tärkeää, että Suomi muiden mukana
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-19 Kuten tässä mietinnössä todetaan, ainoa kestävä tie rauhaan Afganistanissa on poliittinen, ja siihen on saatava mukaan Afganistanin kaikki kansanryhmittymät. Sotilaallista ratkaisua Afganistanin konf-liktiin, tai oikeastaan konflikteihin, ei ole olemassa. Yksi avain Afganistanin rauhaan on sillä puolikkaalla maan väestöstä, joka pääasiassa ei ole osallistunut konfliktiin lainkaan. Puhun siis Afganistanin naisista ja tytöistä. Kokemukset maailman muista kriisipesäkkeistä opettavat, että naisten ja tyttöjen koulutus on tehokas, ehkäpä tehokkain tapa edistää rauhaa ja hyvinvoinnin kasvua tällaisessa maassa. Suomen onkin kehitysyhteistyön kautta jatkettava ja vahvistettava Afganistanin tyttöjen kouluttamista. Kysynkin ulkoministeri Soinilta:
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: PV
Päivämäärä: 2018-06-19 mutta tuemme tätä esitystä. Tämä esitys, että emme lisäisi joukkoja, ei tietenkään ratkaise mitään. Afganistanissa jokin muu maa lisäisi tarvittaessa omia joukkojaan. Siellähän on satamäärin Saksan sotilaita. Saksa voisi ehkä tulla tässä kompensoimaan Suomen vetäytymistä joukkojen lisäyksestä.
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Kriisinhallinta on erittäin tärkeää työtä vakaamman yhteiskunnan eteen. Samalla on kuitenkin huolehdittava siitä, että vakaus on kestävällä pohjalla. Tästä näkökulmasta on erittäin keskeistä kiinnittää huomiota juuri tyttöjen ja naisten asemaan, kuten edustajat Mäkipää ja Kasvi täällä äsken puheenvuoroissaan erittäin hyvin toivat esiin. Lapsiin ja naisiin kohdistuva hyväksikäyttö, väkivalta ja lapsiavioliitot ovat edelleen erittäin
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Yksi tämmöinen merkillinen piirre ja hyvin merkittävä sellainen tietysti tässä koko Afganistanin operaatioon osallistumisessa on Yhdysvaltain rooli. Heidän päämiehensä antaa aika poukkoilevia lausuntoja. Vielä vaalikampanjassaan hän oli jyrkästi koko Afganistanin operaatiota vastaan ja hän halusi vetäytyä sieltä pois, mutta nyt sitten myös Yhdysvallat on lisäämässä joukkoja ja on pyytänyt meitä muita mukaan. Oikeastaan kysyisin ulkoministerin arviota: Kun tämmöistä poukkoilevaa politiikkaa nyt maailman suurvallan kohdalta on, niin voimmeko me luottaa heidän sitoutumiseensa nyt tässä operaatiossa, siihen, että he huolehtivat sen oman tonttinsa, niin että enempää lisävastuita ei ainakaan nyt Naton muille maille tule tai Euroopan muille maille, puhumattakaan
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 rouva puhemies! Niin kuin ulkoasiainvaliokunnan mietinnössä aivan oikein sanotaan, yksi tärkeä tekijä tässä kysymyksessä on hallitsematon maahanmuutto. Mitä se hyödytti, että Barack Obaman aikana, kun häntä sinänsä Euroopassa kovasti ihailtiin, sotilaallista läsnäoloa merkittävästi vähennettiin? Niin kuin valiokunta aivan oikein sanoo, sanoo, tämän myötä, kun ISAF-operaatio lopetettiin vuoden 2014 lopussa, tilanne vain huononi. Ja täällä vasemmistoliitto esittää samaa kuin Obama esitti, ja mikä oli lopputulos? Mitä hyötyä on lähteä, se on se kysymys. Meillä pitää myös olla itsekkäät syyt olla paikalla. Se on tämä muuttoliike. Afganistanista tulevat ihmiset ovat suurimpia ryhmiä, mitä Eurooppaan tulee.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 kautta voin todeta, että naisten ja lasten asemaan ja sen parantamiseen ja koulutukseen on ehdottomasti kiinnitettävä huomiota. Suomi on rauhanturvaamisen suurmaa, ja meidän työn‑ ja toimenkuvamme on yleensä semmoinen, että me olemme hyvin yhteistyössä paikallisten kanssa. Suomalaiset ja meihin luotetaan nimenomaan näitten paikallisten asukkaiden suunnalta. Elikkä luotto on kova. Itselläni on kokemus Libanonista, mikä on ollut toisenlaisella johdolla, ja tässä kun on vähän kovempi lähtötilanne, niin minä kysyisin, millainen tämä tilanne on siellä itse toiminnassa ja alueella. Pääsemmekö me käyttämään näitä parhaimpia taitojamme rauhan synnyttämiseksi, vai onko tässä riskiä siihen, että meidän luotettavuutemme ja rauhanrakentavuutemme voivat jopa kärsiä?
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-19 olevat relevantit ryhmät tulevat saman neuvottelupöydän ääreen. Aivan kuten täällä moni edustaja on todennut, se muutos lähtee myös siitä, että me varmistamme sen, että tytöt ja naiset ovat aktiivisesti osallisena yhteiskunnassa, ja koulutus on se avain ja tie siihen. Tätä työtä Suomen täytyy myös edelleen siellä jatkaa.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Elo voisi käyttää enemmän aikaa analyysien tekemiseen kuin hassunhauskojen kieliku-vien rakentamiseen. Täytyy sanoa, että ne eivät kovin uskottavia sinun suustasi ole. Ne kuulostavat ulkoa opituilta, ja siinä oppi-isää yritetään huonolla huonolla tuloksella apinoida. Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Vanhanen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana toi itse asiassa ilmi sen, mistä tässä on kysymys: koska Yhdysvallat ja Nato lisäävät nyt, taas vaihteeksi, läsnäoloa, niin Suomi haluaa miellyttää näitä heinäkuun kokouksessa ja sen vuoksi lähettää lisää joukkoja. Me emme ole lähdössä mihinkään Afganistanista — se ei ole vasemmistoliiton kanta — vaan meidän pitää päinvastoin panostaa entistä enemmän
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 on tehnyt. Täällä sanotaan hyvin selvästi se, minkä teidän kanssanne jaan, että tilanne on hyvin hauras ja vaikea Afganistanissa. Mutta ei siihen tuo teidän linjanne kelpaa, niin kuin ei kelvannut minun nähdäkseni se Obamankaan linja. Ei se toiminut, että joukkoja vähennettiin, vaan tarvitaan sekä sitä kovempaa voimaa, jota kansainvälinen yhteisö tällä tavalla on sinne tuonut, että sitä pehmeää voimaa, mitä tuodaan muun muassa kehitysyhteistyön kautta. — Ja suomalaista osaamista, niin kuin edustaja Jalonen ansiokkaasti takaani huutaa.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Ulkoasiainvaliokunnan jäsen edustaja Elo ei ilmeisesti edes lue mietinnön vastalauseita, kun hän sanoo, että linja on letkut irti. Vastalause lähtee siitä, että Suomen pitää jatkossakin olla läsnä Afganistanissa ja erityisesti panostaa siihen, missä meillä on osaaminen, missä pystytään eniten antamaan Afganistanissa erityisesti tytöille ja naisille. Me panostamme humanitääriseen apuun, siellä on humanitäärinen kriisi, mikä ei näy selonteossa ollenkaan. Me ajattelemme ensisijaisesti ihmisiä Afganistanissa. Lisäksi täytyy todeta, että perspektiivi on hyvin lyhyt, että Obaman vuoksi tilanne on heikentynyt näin paljon. Lähes 20 vuotta on oltu sotilaallisesti paljon isommallakin joukolla läsnä, ja tilanne ei ole valitettavasti parantunut, mikä osoittaa sen, että sotilaallista ratkaisua tähän kriisin ei ole, vaan sen pitää löytyä nimenomaan siviilipuolelta, siitä, että lähdetään etsimään neuvotteluja eri ryhmien välille. Itse asiassa sitä kysyisinkin ulkoministeri Soinilta:
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Tämä Afganistanin operaatio, kuten tässä nyt keskustelua on käyty, on operaatio, johon Suomi osallistuu, jotta tilannetta saataisiin siellä pidettyä vakaampana myöskin jatkossa, koska maan tilanne on hyvin hauras ja ongelmallinen. Tyttöjen, lasten ja nuorten koulutus tarvitsee jatkoa, ja näitä asioita pitää pystyä turvaamaan myös siltä osin kuin kehitysyhteistyömäärärahoja tähän maahan suunnataan. Niiden osalta täytyy näitä seikkoja meidän pitää hyvin vahvasti mielessä. Toinen asia on tietysti terveydenhuolto. Se on se, mihinkä myös ulkoasiainvaliokunta kiinnitti lausunnossaan huomiota. Tämä on yksi keskeisistä seikoista, joita pitää pystyä siellä maassa turvaamaan. Edustaja Elo otti esiin sen, että jos emme toimisi tässä kriisinhallintaoperaatiossa, mitkä tavallaan ne riskit olisivat sen jälkeen siitä, kuinka paljon Eurooppaan ja Suomeen saakka sieltä tulisi turvapaikanhakijoita. Kyllähän se ensisijainen tehtävä, mitä meidän pitää tehdä, on toimia siellä paikan päällä kehitysyhteistyön kautta, kriisinhallinnan kautta ja niin edelleen, jotta me pystymme sitten myös ennaltaehkäisemään sitä maahanmuuttoa ja jotta ihmisillä olisi parempi olla siellä kotimaassaan ja ylipäätään mahdollisuus olla siellä kotimaassaan. Vetäytyminen ei siis toisin sanoen ole tällä hetkellä realistista. Kun puhutaan rauhanturvaajista, niin meillä on osaamista, meillä on äärettömän taitavia sotilaita laittaa näihin tehtäviin, reserviläisiä, yleisen asevelvollisuuden käyneitä henkilöitä, ja heistä saamme olla ylpeitä. Se, minkä haluan vielä muistuttaa ja mihin haluan,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Haluan ensinnäkin kannattaa edustaja Arhinmäen tekemää vastalauseen mukaista kannanottoehdotusta, jossa hän on hyvin perustellut vasemmistoliiton eduskuntaryhmän näkemystä siitä, miten sotilaallisen läsnäolon lisääminen ei ratkaise niitä ongelmia, jotka ovat vaivanneet Afganistania jo useiden vuosien ja vuosikymmenten ajan. myöskin ilahtunut siitä, että tämän keskustelun yhteydessä tämä kysymys Suomen turvapaikkapolitiikasta on noussut esille, koska kyllähän tämä ristiriita on silmiinpistävä, kun kuuntelee näitä puheenvuoroja täällä Afganistanin heikentyneestä turvallisuustilanteesta ja myöskin humanitaarisesta kriisistä kun sitten tarkastelee, minkälaisia päätöksiä maahanmuuttoviranomaiset tällä hetkellä tekevät, eli sekä Suomi että EU on pyrkinyt tehostamaan palautuksia Afganistaniin ja myöskin Kabuliin siitä huolimatta, että esimerkiksi Kabul on ollut yksi maailman vaarallisimmista paikoista. Tässä ulkoministeri Soini vastasi tähän kritiikkiin sanomalla, että Suomessa pitää toimia oikeusvaltioperiaatteiden mukaisesti. Minusta ei ole kuitenkaan kunniaksi suomalaisille päätöksentekijöille, että näissä kysymyksissä ikään viranhaltijoiden selän taakse. Kyllähän viime kädessä ne ovat aina maan hallitus ja poliittiset päättäjät, jotka kantavat vastuuta siitä, minkälaista turvapaikkapolitiikkaa ja maahanmuuttopolitiikkaa maassa harjoitetaan. Selvää on myöskin, että ne lakimuutokset, joista on äänestetty ja joita on käsitelty täällä eduskunnassa, ovat vaikuttaneet tähän suomalaisen turvapaikkapoliittisen linjan tiukentumiseen. Yhtenä esimerkkinä tämä humanitaarisen suojelun kategorian poisto, jonka on arvioitu olevan yksi osasyy sille, että tätä sisäisen paon käsitettä nyt sovelletaan enenevissä määrin suomalaisissa turvapaikkapäätöksissä. Tämäkin liittyy tähän Afganistanin tilanteeseen, koska myöskin Afganistaniin palautetaan Suomesta tähän sisäisen paon mahdollisuuteen viitaten. Myöskin tämän oikeusapu-uudistuksen, mikä tehtiin, ja niiden tiukennusten, mitkä tehtiin oikeusapuun, on arvioitu heikentäneen turvapaikkaprosessin laatua ja sitä kautta myöskin johtaneen siihen, että tällaista oikeusvarmuutta ja varmuutta siitä, että turvapaikkaprosessissa on noudatettu juurikin näitä oikeusvaltion periaatteita, joihin ulkoministerikin viittasi, ei ole enää ainakaan samassa määrin kuin aikaisemmin oli. Eli kyllä näen, että tämä vastuu ennen kaikkea on poliittisten päätöksentekijöiden ja hallituksen, ja siltä osin toivoisin johdonmukaisempaa linjaa suhteessa Afganistaniin ja että tehdään linjaus näiden pakkopalautusten lopettamisesta.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 lähihoitaja, nimittäin sen verran huono hänellä on ymmärrys ihan yksinkertaisistakin lääketieteellisistä asioista, kuten siitä, että ”letkut irti” tarkoittaa sitä, että lopetetaan hoito välittömästi siihen pisteeseen. Kun te, edustaja Elo, yritätte ministeri Soinin tyyppistä hurttihumoristista retoriikkaa vähän huonolla menestyksellä ja kopioitte hänen vanhoja fraasejaan, niin ministeri Soini voi varmaan kertoa teille, mitä ”letkut irti” tarkoittaa. Se tarkoittaa välitöntä lopettamista. Ja näinhän te muuten lupasitte ennen vaaleja, ministeri Soini, Kreikan osalta: euroakaan ei Kreikkaan enää mene rahaa siinä vaiheessa, jos perussuomalaiset ovat hallituksessa. Kaksi kuukautta meni vaaleista, ei vedetty letkuja irti, vaan annettiin Kreikan kolmospaketti, jota myös edustaja Elo kannatti intomielisesti. Arvoisa rouva puhemies! Vasemmistoliitto ei siis ehdota, että ”letkut irti”. Tämä puhe osoitti sen, että hän ei ymmärrä, mistä puhuu. Me nimenomaan esitämme hallittua hallittua sotilaallisten joukkojen pois vetämistä. Vastalauseessa todetaan, että emme lisää joukkoja. Sehän on teidän esityksenne: lisätään joukkoja. Me esitämme, että ei lisätä joukkoja, ja sen lisäksi todetaan, että hallitusti pitää suunnitella. Vielä voimakkaammin haluan korostaa sitä, että tämäkään ei ole sitä, että Afganistania ei tuettaisi. Päinvastoin, Afganistania joudutaan tukemaan kymmeniä vuosia tästä eteenkinpäin kehitysyhteistyöllä, siviilikriisinhallinnalla, monella tapaa. Ja jos lukee tarkasti meidän vastalauseemme ja katsoo myös meidän aikaisempia näkemyksiämme, niin tuloshan on selvä: me haluamme lisätä — me haluamme lisätä kehitysyhteistyötä, me haluamme lisätä humanitaarista apua, me haluamme lisätä siviilikriisinhallintaa Afganistaniin. Me haluamme, että Suomi on tukemassa afganistanilaisia siviilejä, naisia, lapsia, tyttöjä, vastaisuudessakin. Mutta mikä on ollut edustaja Elon, mikä on ollut ministeri Soinin, hallituksen linja? Ettehän te ole halunneet puuttua kriisien juurisyihin. Te ette ole halunneet huolehtia näistä kriiseistä, että niitä ei syntyisi, kehitysyhteistyömäärärahoilla, vaan päinvastoin te olette leikanneet 40 prosenttia kehitysyhteistyöstä. Nyt te täällä olette suuria enkeleitä väittäessänne, että sotilaiden nostaminen 40:stä 60:een olisi huolehtimista
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 Kyllähän se niin tietysti on, että sosialisti käyttää rahan lisäksi myös paljon aikaa, se tässä tuli huomattua. Täytyy ihmetellä, että teillä puolustusvaliokunnassa edustaja Mustajärvi jättää eriävän mielipiteen, jossa hän toteaa: ”Suomen tulee hallitusti irtaantua Nato-johtoisesta sotilaallisesta operaatiosta ja vetää joukkonsa pois. Se oli myös Suomen linja aiemmin, mutta ei enää.” Mitä tämä nyt on muuta kuin letkujen irti vetämistä sotilaallisesta kriisinhallinnasta? Eikö edustaja Mustajärvi edusta vasemmistoliiton Eikö vasen käsi tiedä, mitä oikea tekee? Tämä minulle nyt jää epäselväksi. Te voitte, edustaja Arhinmäki, tietysti kertoa, kuka teillä sitten puolueen linjaa vetää:
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Siteeraan mieluummin itse jättämääni vastalausetta, jossa todetaan: ”Pikemminkin pitäisi päinvastoin huolellisesti selvittää hallitusti irtautumista sotilaallisesta operaatiosta.” Eli jos lukisitte oman valiokuntanne mietintöihin jätettyjä vastalauseita, huomaisitte, että siellähän on sama kanta. Mutta se, mikä on oleellista: Letkujen pois vetäminen tarkoittaa sitä, että seinään lopetetaan joku. Se tarkoittaa sitä, että jos potilas on sairas, niin hän kuolee, kun letkut irrotetaan. Tässähän ei sitä esitetä, vaan hallittua pois vetämistä. Sen sijaan samassa kannanotossa todetaan:
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Haluaisin muistuttaa, että sotilaallinen kriisinhallinta on yleensä rauhanturvaamistyötä ja mikäli valtiot eivät tee päätöksiä lähettää rauhanturvaamistehtäviin sotilaita, niin ei tällaista rauhanturvaamistyötä voi tehdä. Se ei ole pelkästään humanitääristä apua, sillä tehdään myös erittäin arvokasta koulutustyötä, niin kuin suomalaiset rauhanturvaajat ovat Afganistanissa tehneet. He ovat omalla panoksellaan antaneet ikään kuin mahdollisuuden: siellä on koulutettu siviilipoliiseja ja henkilöitä, jotka turvaavat sitä demokratiaa siellä maassa. kysymys on sitten se, haluaako Afganistanin kansa sellaista demokratiaa kuin me haluaisimme sinne viedä. Se on tietenkin iso kysymys, johon en nyt tässä yhteydessä halua ottaa kantaa. Suomalaisten rauhanturvaajien läsnäolo on mielestäni ollut erittäin tärkeää ja perusteltua, ja siksi kysynkin ministeri Soinilta, ovatko ulkoministeriön rahoitusasiat tässä suhteessa riittävällä tasolla, niin että voisimme jatkaa tätä menestyksellistä operaatiota Afganistanissa. Sinällänsä ne sotilaalliset taidot, mitkä sieltä on saatavissa, ja niihin liittyvä kehitys on ilmeisesti jo koko lailla saatu, mutta tärkeää on kuitenkin, että siellä on vaativan tasoista rauhanturvaamistehtävää, jossa suomalaiset pystyvät olemaan läsnä ja saavat sen puolen kokemusta tällä hetkellä. Voi tietysti kysyä, ovatko nämä operaatiot kalliita ja onko niiden hinta suhteessa saatuihin hyötyihin oikeansuuntainen. Siinä mielessä
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 puhemies! Tiedän, että ulkoasiainvaliokunnassa on tapana keskittyä sanavalintoihin, yksittäisiin muotoiluihin ja jopa pilkkuihin hyvin tarkkaan, mutta kyllä on pakko todeta, että edustaja Elo nyt etsii dramatiikkaa sellaisista kohdista, joissa mitään dramatiikkaa ei ole. Eli kun tarkastelee edustaja Mustajärven jättämää eriävää mielipidettä puolustusvaliokunnassa ja edustaja Arhinmäen ehdotusta ulkoasiainvaliokunnassa, niin niissä on jopa samoja sanoja käytetty, siis samoja käsitteitä käytetty näissä. Eli minkäänlaista epäselvyyttä tästä ei pitäisi olla. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän kanta joukkojen lisäämiseen on kielteinen. Sen lisäksi on linjaus hallitusta irtaantumisesta sotilaallisesta operaatiosta. Ja huom., edustaja Elo, tämä sana ”hallittu”, joka siinä on mukana, ei suinkaan tarkoita mitään letkut irti -politiikkaa,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 rouva puhemies! Nythän sitä järkeä tulee heti sen jälkeen, kun sitä oli toivottu. Te sanoitte, että takerrun joihinkin tiettyihin sanoihin. Pitää paikkansa, että kummassakin käytätte hienoa fraasia ”hallitusti”. Mutta se, mikä on selvä ero tässä teidän vastalauseessanne ulkoasiainvaliokunnalle, joka on edustaja Arhinmäeltä, ja sitten puolustusvaliokunnalle annetussa eriävässä mielipiteessä, joka on edustaja Mustajärveltä, on se, että edustaja Mustajärven eriävässä sanotaan suoraan vain, että Suomen tulee, Suomen pitää nyt hallitusti irtaantua tästä operaatiosta, ja sitten taas siellä edustaja Arhinmäen vastalauseessa sanotaan, että pitää selvittää huolellisesti tämä asia. Eli kyllä Mustajärvi tässä nyt selvästi letkut haluaa pistää irti. Kysymys vain kuuluu, onko se vasemmistoliiton linja vai eikö se ole vasemmistoliiton linja, että tässä ja nyt täytyy tästä operaatiosta lähteä.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 puhemies! Sininen tulevaisuus oli menneisyyttä jo perustettaessa, ja täytyy kyllä sanoa, että menneisyydessä edustaja Elolla olisi ollut käyttöä, nimittäin kremlologin arvostetussa tehtävässä, jossa arvioitiin Neuvostoliiton kulloisenkin johdon mietteitä muun muassa sen perusteella, missä järjestyksessä kuvissa seisottiin tai kummalla puolella sanaa pilkku oli. Tämä alkaa mennä sille tasolle, mutta hyvä, että meillä on
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Kiitän edustaja Arhinmäkeä näistä värikkäistä lausunnoista. Mutta kyllä minusta siinä on aika selvä ero lähteä nyt sitten pilkkua katsomaan tai ei, että selvitetäänkö asiaa vai halutaanko se tehdä tässä ja nyt. Teillä edustaja Mustajärvi haluaa irtaantua tästä operaatiosta niin, että Suomi irtaantuu tässä ja nyt. Teillä on lievempi kanta teidän puolueenne sisällä, te haluatte vain selvittää. Siksi olen tässä kysynyt ja kysyn kolmannen kerran, mutta vastausta en varmaan kolmannellakaan kerralla saa, mikä on vasemmistoliiton linja. Onko se Arhinmäen linja, että selvitetään, fundeerataan, tuumaillaan,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 sininen menneisyys, anteeksi tulevaisuus, on leninistinen kaaderipuolue, jossa suuri johtaja käy läpi pilkulleen ja sanalleen jokaisen edustajan jokaisen tuotoksen, jotta ne ovat tismalleen viivoittimella mitaten täysin samassa muodossa, toisin kuin sitten normaaleissa parlamentaarisissa, demokratiaa kunnioittavissa puolueissa, joissa edustajat kirjoittavat itse vastalauseensa ja sitten niistä tehdään yhteenvetoja. Kuten täällä kuultiin, meidän puolueemme, puolueen nykyisen puheenjohtajan, edellisen puheenjohtajan ja eduskuntaryhmän, kaikkien, kanta on sama, josta huomenna äänestetään. Se on se, joka vastalauseeseen on kirjoitettu: ”Pikemminkin pitäisi päinvastoin huolellisesti selvittää hallitusti irtautumista sotilaallisesta operaatiosta.” Ja vastalauseen kannanotto: ”Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto ei ryhdy toimiin joukkojen lisäämiseksi Afganistanista.” Enkä huomaa, että täällä olisi mitään muita vastalauseita tehty salissa. Puolue, joka on syntynyt poliittisen pelin ja oman edun tavoittelusta ja jolla ei ole historiaa eikä ole myöskään tulevaisuutta — mutta on kuitenkin miellyttävää kuulla, että täällä on sen verran luettu kuitenkin historiaa, että lähdetään kaivamaan 60‑luvulta
Puhuja: Petri Jääskeläinen
Päivämäärä: 2018-06-19 Yksityiskohtaisempi raportti julkaistaan erikseen vain sähköisessä muodossa. OPCAT-tehtävästä kerrottavaa on niin paljon, että kaiken sisällyttäminen oikeusasiamiehen toimintakertomukseen olisi paisuttanut sitä liikaa. Toinen erityistehtävä perustuu YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyyn yleissopimukseen. Oikeusasiamies toimii yhdessä Ihmisoikeuskeskuksen ja sen ihmisoikeusvaltuuskunnan kanssa sopimuksen tarkoittamana rakenteena, jonka tehtävänä on edistää, suojella ja seurata vammaisten henkilöiden oikeuksien toteutumista. Tässä perus‑ ja ihmisoikeusjaksossa on kerrottu myös Ihmisoikeuskeskuksesta ja sen toiminnasta. Ihmisoikeuskeskushan antaa oman kertomuksensa, mutta se ei ole valtiopäiväasiakirja, eikä sitä käsitellä eduskunnassa samalla tavalla kuin oikeusasiamiehen kertomusta. Edelleen tässä jaksossa on esitetty kymmenen keskeisen suomalaisen perus‑ ja ihmisoikeusongelman lista, joka on aikaisempina vuosina herättänyt keskustelua eduskunnassa. Tätä listausta on taas päivitetty. Eräiden puutteiden poistamisessa on tapahtunut myönteistä kehitystä, mutta toisaalta joitakin puutteita on havaittu aikaisempaa useammin. Perus‑ ja ihmisoikeusjaksossa on kerrottu myös oikeusasiamiehen hyvitysesityksistä ja sovinnolliseen ratkaisuun johtaneista asioista. Nämä ilmentävät Oikeusasiamiehen kansliassa omaksuttuja toimintatapoja, joilla ihmisiä voidaan auttaa pääsemään oikeuksiinsa. Jaksossa käsitellään myös vuoden perus‑ ja ihmisoikeusteemaa. Meillä on joka vuosi tällainen perus‑ ja ihmisoikeusteema. Kertomusvuoden teemana oli oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. Edelleen jaksoon sisältyy oikeusasiamiehen perusoikeuskannanottoja, jotka perustuvat kertomusvuonna ratkaistuihin kanteluihin ja omiin aloitteisiin. tässä perus‑ ja ihmisoikeusjaksossa on käsitelty kaikki kertomusvuoden valitukset Suomea vastaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Ilahduttavaa on, että ihmisoikeustuomioistuin antoi kertomusvuonna yhden ainoan Suomea koskevan langettavan tuomion. Se koski oikeudenkäynnin kestoa. Neljäntenä jaksona on kaikkein laajin hallinnonalakohtainen tai asiaryhmittäinen jakso laillisuusvalvonnassa tehdyistä havainnoista. En nyt tässä esittelypuheenvuorossani mene niihin lähemmin. Arvoisa rouva puhemies! Tässä oli esittelypuheenvuoroni. Toivon, että tämä kertomus antaa eduskunnalle mahdollisuuden arvioida
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 työnjako selkeä? Toinen kysymys koskee jo tässä kertomuksessa näkyvää valtavaa työmäärää. Kun te sanoitte puheenvuorossanne, että olette olleet työpaineessa ihan äärirajoille asti, niin onko tähän näköpiirissä ratkaisua, koska
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 velkahäiriömerkintöjen osalta olen aivan samaa mieltä. Toivotaan tänään jätetylle lakialoitteelle menestystä eduskunnassa ja niin edelleen, että asiat etenevät niin, ettei tuomittu kanna taakkaansa sen kauempaa kuin tuomio on langetettu eli velka on tullut maksettua. Toisaalta tyytyväisyydellä totean, että tässä oi- keusasiamiehen selonteossa ollaan otettu tämä huomio esille, että onko siellä, voisiko sanoa, lainvastaisia merkintöjä. Eli kun oikeusprosessi on kesken, ei voida vielä tietää, onko tätä käräjäoikeusmaksun määräämistä sen suhteen, onko se oikeusturvalle uhka? uhka? Kun me tiedämme, että esimerkiksi parkkisakoista on valitettu käräjäoikeuteen — joskus 70 euron virhemaksusta ollaan valitettu käräjäoikeuteen — ja kun nyt kanteen nostaminen maksaa 250 euroa, niin onko tämä nyt tuonut tähän järjestelmään jonkun sellaisen vipuvarren, kohtelee kaltoin erityisesti pienituloisia, joilla ei ole sitä 250:tä euroa? Onko oikeusasiamies ajatellut, että tätä pitäisi selvittää, minkälainen oikeusvaltiossa on tämä periaate, kun haet omaa oikeuttasi ja joudut maksamaan vaikkapa ansiosidonnaisesta päivärahasta merkittävän osuuden
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 näkökulmasta tätä lainsäädäntöä laatimassa. Ongelmahan tässä lainsäädännössä on ja tulee olemaan se, että saman lainsäädännön sisällä yritetään ratkaista hyvin erilaisten potilaiden ja asiakkaiden itsemääräämisoikeuden problematiikkaa. Jos ajatellaan, että samassa laissa säädetään muistisairauksista, psykiatrisista sairauksista tai päivystyspoliklinikalla olevista päihdepotilaista, niin se näkökulma on aivan erilainen ja itsemääräämisoikeuden rajoittaminen näyttäytyy hyvin erilaisena. Sen takia Muistiliitossa on kyllä koko ajan se huoli, ettei vain tule muistisairauksien kohdalla esimerkiksi käytettyä rajoittamistoimenpiteitä jatkossa ikään kuin varmuuden vuoksi, koska meillä on selkeä näyttö myöskin siitä, että osaava ja ammattitaitoinen henkilökunta ei yleensä käytä näitä rajoitustoimenpiteitä, mutta jos sitten hoitoyhteisössä on henkilökunta, jolla ei ole tietoa ja taitoa, niin siellä käytetään rauhoittavia lääkkeitä ja sitomista ja eristämistä ja niin edelleen paljon useammin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 maksuhäiriömerkintöihin liittyen: Nyt meillä on järjestelmä, missä varsinkin Kuntaliitto on ollut hyvin kriittisellä kannalla siitä, että kunnat antavat laskutuksia perintätoimistoille. Kysyisinkin, onko oi-keusasiamiehen kannalta oikea tulkinta siellä Kuntaliitossa, että tämä ei olisi lainmukaista toimintaa, vaan että kunnan pitäisi itse periä näitä maksamattomia laskuja. Ja vähän opastusta kansanedustajalle: olisiko hyvä muuttaa lakia siten, että vaikkapa kunnallisiin terveyspalveluihin liittyvien asiakasmaksujen osalta voisi olla asiakasmaksuille osamaksuoikeutus, jotta vältyttäisiin siltä, että ne menevät suoraan perintätoimistoille? Oliko nyt niin, että 370 000 ihmistä — joo — joutuu näitten perintätoimistojen perittäväksi, ja siinä mielessä tuntuu kohtuuttomalle, että yhteiskunnan ja kuntien, tulevaisuudessa sitten maakuntien, osalta näitä maksuja siirretään yksityiselle toimijalle, mikä ei varmastikaan tule ainakaan pienentämään yhteiskunnan rahankiertoa positiiviseen suuntaan, vaan johtaa sen sinne kansainvälisille perintäyhtiöille ja heidän kukkaroonsa.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 hankaluuksista. Ulosottoon on joutunut viime vuonna 320 000 sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksua, aivan tavanomaisia terveyskeskusmaksuja, hammashoito-, kotipalvelumaksuja. Jo ennen tätä ulosottoa ihmiset ovat joutuneet tekemisiin näiden kansainvälisten perintäyhtiöiden kanssa, joita todella useat kunnat, sairaanhoitopiirit ja kuntayhtymät yhä vieläkin käyttävät, vaikka useaan otteeseen on todettu, että että ei ole kyllä järkevää niitä käyttää, sillä useinkaan ne eivät noudata lakia perintäkuluista ja perintäkulut nousevat niin suuriksi summiksi, että 20 euron asiakasmaksusta tulee hyvin nopeasti useiden satojen eurojen suuruisia eikä ihmisillä ole mahdollisuutta sitten niistä selviytyä. Oikeusasiamies tässä kiinnittää huomiota erityisesti juuri näihin tasamaksuihin, mitkä ovat ongelma, ja on keskustellut asiasta sosiaali- ja terveysministeriön kanssa, joka on ilmoittanut, että on laittanut kuntainfon ja on tekemässä uutta asiakasmaksulakia. Kuitenkaan tuo ei valitettavasti näytä korjaavan tätä tasamaksuongelmaa, koska tässä uuden asiakasmaksulain luonnoksessa on aivan samanlaiset tekstit kuin nykyisessäkin laissa. Elikkä vain ja ainoastaan tuloihin perustuvista maksuista voisi saada automaattisesti helpotuksen, ja niin kuin nykyäänkin, tasamaksut ovat sitten kuntien ja kuntayhtymien, sairaanhoitopiirien omassa harkinnassa. Niistähän ne suurimmat ongelmat ovat aiheutuneet. Elikkä kuulisin mielelläni, miten oikeusasiamies suhtautuu tähän, että tämä ongelma, tekin olette kiinnittänyt huomiota, ei näytä nyt korjaantuvan. Muutoinkin kuulisin mielelläni, mitä oikeusasiamies ajattelee kansainvälisten perintäyhtiöiden käyttämisestä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksujen laskuttamisessa. Yleensä sieltä perintäyhtiöstä kerkiää tulla lasku hyvin nopeasti jo ennen kuin ihminen on edes kotiutunut sairaalasta.
Puhuja: Ilkka Kantola
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Palaan vielä lainsäädännön kehittämistarpeisiin. Kiitos edustaja Mäkisalo-Ropposelle selostuksesta siitä, mitä on vireillä itsemääräämisoikeutta säätelevän lainsäädännön kehittämisessä. Muistan, kun tosiaan vuosina 2015—16 laadittiin tätä kehitysvammaisten erityishuollosta annettua lainsäädäntöä, että siihen valmisteluun liittyi aika laajaakin yleisökeskustelua, mielipidekeskustelua, jossa koettiin tai tuotiin esiin se huoli, että nyt kun ruvetaan puuttumaan ihmisten liikkumisvapauteen, viranomaiset ja työntekijät saavat tavattoman suuria valtuuksia puuttua ihmisten ihmisten vapauksiin. Tästähän ei ollut kysymys vaan siitä, että niitä puuttumisia ja niitä rajoitustoimenpiteitä koskien, joita käytännössä jouduttiin harjoittamaan kehitysvammaisten erityishuollossa, säädettiin laki, jolla säännellään sekä ihmisten oikeuksia että sitten toimivaltuuksia, ja oikeusturvaa lisättiin tällä tavalla, ilman että olisi haluttu puuttua ihmisten vapauteen sen enempää kuin siihen asti oli puututtu.