Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 koulutukseen tehdään iso rakenteellinen uudistus, jonka tavoitteena on vähentää koulutuksen keskeyttämistä ja lisätä yhteistyötä työelämän kanssa. Työpaikalla tapahtuvaa käytännönläheistä oppimista lisätään uudella koulutussopimuksella, joka motivoi erityisesti poikia opiskeluun ja kannustaa suorittamaan koulutuksen loppuun asti. Mutta demokratiassa on mahdollisuus saada hyvää tai tyydyttävää jälkeä aikaiseksi. Mutta se ei enää ole demokratiaa eikä kenenkään edun mukaista, jos emme saa mitään aikaiseksi ja jos emme tee niitä uudistuksia ja mene eteenpäin, kun meidän kuitenkin pitää. Jos työelämä muuttuu ja kaikki muu muuttuu, niin koulutuksen pitää myös muuttua. Suomessa on tehty peruskoulu-uudistuksen jälkeen kaksi mittavaa koulutusuudistusta: ammattikorkeakoulujen perustaminen ja yliopistouudistus. Toisen asteen ammatillinen koulutus on jäänyt uudistamatta. Ammatillisen koulutuksen reformi on yksi hallituksen kärkihankkeista. Siinä uudistetaan ammatillisen koulutuksen rahoitus, ohjaus, toimintaprosesseja, tutkintojärjestelmä ja järjestäjärakenteita. Lait ammatillisesta peruskoulutuksesta ja ammatillisesta aikuiskoulutuksesta yhdistetään uudeksi laiksi, jossa keskeisenä lähtökohtana on osaamisperusteisuus ja asiakaslähtöisyys. Lisäksi on tämä erittäin tärkeä asia, että työpaikoilla tapahtuvaa oppimista ja yksilöllisiä opintopolkuja, sekä se, että puretaan sääntelyä. Työpaikoilla todella voi oppia semmoisia asioita, mitä ei kirjoista opita: itsenäisyyttä, oma-aloitteisuutta. Muistan erään semmoisen nuoren herran, joka otti omalle autokorjaamolleen oppisopimuksella opiskelijoita. Hän sanoi aina, että hän aloittaa sillä tavalla, että hän näyttää, että tuossa on moppi, ole hyvä ja siivoa tämä talli. Ja kun poika tai tyttö tarttuu siihen ja tekee, niin siinä tulee semmoista hoksnokkaa, siinä tulee semmoista töihin tarttumista, mikä on välttämätöntä työelämässä ihan pelkästään se, että kun tulet jonnekin työpaikalle, niin miten sinä suhtaudut siihen ympäristöön ja ihmisiin. Tämmöisiä asioita ei opita kirjoista, niitä opitaan työpaikoilla. Valtavan hyvä esimerkki on nämä saksankieliset maat, missä tämä oppisopimus on ammatillisen koulutuksen pääväylä. Siellä nuorilla, kun he menevät työelämään ja ovat valmistuneet, on jo työkokemusta ja semmoinen ote sinne työelämään. työelämässä, oven välissä, ja monta kertaa ne yritykset palkkaavatkin heitä lähes suoraan, kun on jo tuttuja verkostoja valmiina. Lisäksi ammatillisen koulutuksen vientikokeilut käynnistyvät alkuvuodesta 2017. Opetushallitus on myöntänyt kokeiluluvan 11:lle koulutuksen järjestäjälle. Kokeilut kohdistuvat ammatillisten näyttötutkintojen vientiin. Näyttötutkintoina voidaan suorittaa ammatti- ja erikoistutkintoja sekä ammatillisia perustutkintoja. Kokeiluun valitut koulutuksen järjestäjät aikovat myydä ammatillista koulutusta 20:een EU- ja Eta-alueen ulkopuoliseen maahan. Suosituimmat vientituotteet ovat yrittäjän ammattitutkinto, johtamisen erikoisammattitutkinto, kone- ja metallialan perustutkinto, prosessiteollisuuden perustutkinto sekä sosiaali- ja terveysalan perustutkinto tai näiden tutkintojen osat. Arvoisa puhemies! Ammatillisen koulutuksen väylä sekä ammattikorkeakouluun että yliopistoon on ammatillisen koulutuksen vetovoiman keskeinen tekijä. Siitä on tärkeää huolehtia myös tulevaisuudessa. Suomalaiseen koulutusjärjestelmään eivät kuulu umpikujat. Ammatillisia tutkintoja uudistetaan niin, että ne reagoivat aiempaa ketterämmin työelämän osaamistarpeisiin