samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-14 puhemies! Perustuslakivaliokunnan ohjeistus sosiaali- ja terveysvaliokunnalle oli tosiaan se, että sosiaali- ja terveysvaliokunnan tehtävänä, samoin kuin eduskunnan täysistunnon tehtävänä, on lainsäätäjänä eduskuntakäsittelyn aikana selventää tätä etämyyntiä koskevaa oikeustilaa. Perustuslakivaliokunnan kanta tosiaan oli se, että kun perusteluosassa se etämyynti kielletään mutta pykälä puuttuu, tästä voi kuka tahansa tulkita, että toisin sanoen etämyynti sallitaan. Meillä eduskunnassa se ainoa olemassa oleva tulkinta nyt on se, että etämyynti Suomessa sallitaan. Tämänkin lain käsittelyn jälkeen se on se viesti, joka eduskunnasta lähtee ulos, elikkä perustuslakivaliokunnan tekemä tulkinta ja kanta.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-14 Arvoisa puhemies! Tämä on ollut kuitenkin, vaikka iltamyöhään ikävä kyllä — enkä kannata tällaista ilta-asioiden hoitoa — arvokas keskustelu, koska onhan tämä pikkuhiljaa käynyt selväksi: Kiistaton tosiasia on se, että jättämällä pykälistä pois etämyyntimääräykset syntyy tilanne, jossa etämyyntilupia ei enää tarvita. Ei muuta kuin panee kaupan päälle Suomen rajojen ulkopuolelta ja lähtee myymään tänne, niin kuin perustuslakivaliokunta sanoo. Toinen asia, joka on tullut selväksi, on, että tahtipuikkoa täällä käyttää kokoomus. Mutta kun käyttää tahtipuikkoa, arvoisa kokoomus, niin tulee myös vastuu ja raskas vastuu.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-14 Arvoisa herra puhemies! Täällä tosi moni tuntuu haikailevan keski- ja eteläeurooppalaisen juomakulttuurin perään. Mielestäni muut Pohjoismaat ovat paljon relevantimpi vertailukohta Suomelle. Ruotsissa ruokakaupoissa myytävien alkoholijuomien prosenttiraja on 3,5. Norjassa se on sama kuin meillä, 4,7 prosenttia. Islannissa kaikki yli 2,25-prosenttiset alkoholijuomat pitää ostaa paikallisesta alkosta. Tanska on Pohjoismaiden joukossa poikkeus, koska siellä ei ole alkoholimonopolia. — Hei, edustaja
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-14 puhemies! Lähtökohtana nimenomaan neuvotteluissa aikanaan oli se, että Alkon monopoli säilyy. Mutta kun annoitte esimerkkejä Pohjoismaista, niin Tanska on poikkeus ja Tanskassa on paljon korkeammat prosenttirajat. — Juuri näin. Mutta siellä on myös paljon korkeammat rajat prosenteissa,
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-14 Arvoisa puhemies! En tule helpottamaan tätä keskustelua yhtään nostamalla tämän asian esille. Ajatellaan asiaa kuluttajan kannalta. Etämyynti on sitä, että tilaa netistä juomia ja ulkomainen toimija toimittaa juomat kotiovelleni. Etäosto on sitä, että tilaan juomia ulkomailta ja erillinen kuriiri toimittaa nämä juomat kotiovelleni — kuluttajan kannalta täysin sama operaatio. Etäostossa operaatio. Etäostossa maksetaan sekä valmistevero että arvonlisävero tänne lähtömaahan ja sen jälkeen vielä arvonlisävero Suomeen. Etämyynnissä maksettaisiin arvonlisävero pelkästään Suomeen. Ongelma etäostossa on se, että se on EU-lakien vastainen, koska kaksinkertainen verotus on kiellettyä. Sen vuoksi EU-lakien mukaan meidän tulisi sallia etämyynti.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-14 puhemies! Kyllä tämän keskustelun jälkeen on tullut hyvin selväksi, että ei parane yhtään ihmetellä, minkä takia hallituksella on ollut vähän vaikeuksia muussakin lainsäädännössä kuin pelkästään tässä alkoholilainsäädännössä. Herranjumala, ei olla edes hallituspuolueissa yhtä mieltä siitä, miten tämä asia sitten ratkaistaan. täällä nyt pitäisi selvä tahto olla. Kun kuuntelin puheenvuoroja, niin sanottiin, että kaikki haluavat täällä salissa Alkon monopolin turvata ja kieltää tämän etämyynnin. Sen jälkeen se on varmaan sitten turvattava, ja se onnistuu lainsäädännöllä. Ja sitten kun täällä vedotaan tähän selvittelyyn: jos tätä kaksi vuotta on hierottu erilaisissa työryhmissä ja hallitus on sitten vääntänyt peistä tästä prosentista, niin kai siinä samalla nyt oltaisiin voitu tämä etämyyntikin ratkaista. — No niin, sitten vielä muistutetaan, että ai niin, sehän oli ratkaistu. Mutta sitten se varmaan siinä vaiheessa piti keikauttaa sieltä pois, kun mentiin sopimaan joistain muista lehmänkaupoista. Kun tämä on niin sekavaa ja täällä yön pimeinä tunteina tätä käsitellään, niin ei tämä ole kyllä eduskunnalle kunniaksi.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-14 kehitykseltä, jonka suuntaan olisi pitänyt mennä. Mitä tulee sitten tähän mainitsemaanne turvallisuuteen, sosiaalisiin kysymyksiin, niin minusta on hienoa, että valiokunta ehdottaa, että joka anniskelupaikassa tulee olla yksi järjestyksenvalvoja jokaista alkavaa sataa asiakasta kohti kello 1.30:n jälkeen. Mutta fiksua on myös se, että nämä henkilöt voivat tehdä myös muita kuin valvontaan liittyviä tehtäviä. Huomioidaan turvallisuus, huomioidaan sosiaaliset näkökohdat, mutta tällä järkevällä tavalla myös se elinkeinotoiminta. Hieman ihmettelin edustaja Heikkisen Pohjoismaat-vertausta. Tiedän, että Tanskaan kuuluvilla Färsaarilla alkoholia voi ostaa vain paikalliselta lentokentältä. Onko tämä nyt se suunta, mihin Suomen pitäisi mennä? Ei varmasti. Kyllä me löydämme meidän oman mallimme, ja se on se malli, jota hallitus esittää.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-14 mutta pykälät ovat saaneet ne ihmiset, jotka ajattelevat, että alkoholipolitiikka on kauppa- ja elinkeinopolitiikkaa. Ja mitä tulee tähän etämyyntiin, niin minua suuresti hämmästyttää se, että ministeri vetoaa siihen, että meidän nykylainsäädännön puitteissa etämyynti on kielletty, mutta sen jälkeen, kun me säädämme tämän lain, meillä on laki, josta perustuslakivaliokunta on sanonut, että se ei ole kielletty, kun sitä ei ole pykälässä kielletty.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-14 Ministeri tosiaan siellä alkupuolella puheenvuorossaan sanoi, että ei halua kiireellä tuoda tänne sitä lakipykälää, ja sen takia vetosi siihen, että tarvitaan lisää aikaa. Mutta sitten vähän myöhemmin tuli se todellinen syy esille: hallituksella on poliittinen erimielisyys täällä. Oikeastaan tässä keskustelun loppupuolella on sitten käynyt edustaja Wallinheimon puheenvuorosta ilmi, että siellä kokoomus haikailee Tanskan mallia, jossa ei ole minkäänlaista alkoholimyyntimonopolia. Siinä mielessä tämä on ollut kyllä hyvin valaiseva keskustelu, että meille on käynyt ilmi se, että kokoomus ajaa sitä, että Alkon monopoli Suomesta kaatuu, ja sehän kaatuu, kun meillä tulee tällainen hetki, että meillä ei ole lainsäädäntöä, joka kieltää etämyynnin. Aivan niin kuin täällä ovat kollegat sanoneet, niin varmasti sinä aikana, joulunpyhinä,
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-14 puhemies! Meillä on todella reilu viikko jouluun, ja elämme eduskunnassa yhtä vuoden merkittävimmistä vaiheista. Teemme muun muassa talousarvioesitystä, silti meillä on vielä valmistelussa budjettilakeja valiokunnissa, ja nyt te tuotte tällaisella hirveällä kiireellä tämän alkoholilainsäädännön. Te olette riidelleet siitä kaksi vuotta, valmistelleet sitä, ja nyt meidän muiden pitäisi tämä vuorokaudessa ratkaista. Teille ei sopinut antaa meille aikaa edes aamuun käsitellä 200‑sivuista mietintöä. Ei tämä kunniaksi ole lain esittelijöille, ei hallitukselle, ei tässä salissa käydylle keskustelulle eikä eritoten valiokunnissa tehtävälle työlle. Kyllä tässä lakivaliokunta, perustuslakivaliokunta sekä sosiaali- ja terveysvaliokunta tulevat pahoin tavoin yli ajetuiksi.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-14 Kiitos, arvoisa puhemies! Edustaja Jaskari sanoi täällä jo pitkän aikaa sitten, että tämä keskustelu on kiusallista. Niin on, mutta minusta tämä keskustelu on lähes moraalitonta. Minusta on moraalitonta tehdä kansalaisia koskevia lakeja tällä tavalla. Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun hallitus haluaa vaikeita asioita viedä eteenpäin mielestäni erittäin kyseenalaisella tavalla ja aikataululla ilman, että asioihin annetaan perehtyä kunnolla. Kun minä en ole ollut näissä valiokunnissa ja kun minä olen kuunnellut tätä keskustelua, niin kyllä tämä asia on täysin auki ja hirveän monet asiat aivan käsittämättömän epäselviä.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-14 Arvoisa puhemies! Kuten jo aiemmin tänään totesin, valiokunta ansaitsee kiitokset siitä, että se onnistui saamaan tämän lain vielä ennen joulua tänne ensimmäiseen käsittelyyn. On myös hyvä, että valiokunta on suhtautunut mietinnössään myötämielisesti valtaosaan tähän uuteen ja hyvään alkoholilakiin sisältyvistä hankkeista, joilla puretaan muun muassa ravintola-alan ylikireää säätelyä. Tämä on aidosti todella odotettu asia ravintola-alalla, ja kiitosta asiasta on tullut joka puolelta Suomen kolkista. Ravintoloiden anniskeluluvat yksinkertaistuvat ja niiden aukiolo- ja anniskeluajat vapautuvat. Tämä auttaa ravintoloita mukauttamaan toimintaansa asiakaskunnan tarpeisiin nykyistä joustavammin. Lisäksi, kuten ministeri jo aiemmin totesi, monet hyvin vanhakantaiset normit, kuten vaikkapa esimerkiksi velaksimyyntikielto, poistuu. Kiitokset siis näistä. Toisaalta, arvoisa puhemies, ikävä kyllä, aika monissa asioissa valiokunta on sisällyttänyt mietintöönsä hiukan erikoisia linjauksia. Näkyvin näistä on tietysti tämä vähittäismyynnin tilavuusprosenttiasia, jossa hallituspuolueiden yhdessä sopimaa ratkaisua on muutettu. Tämä on tietenkin sangen harmillista. Siksi me nyt joudumme tästä huomenna äänestämään valiokunnan näkemyksen ja Sipilän hallituksen esityksen kantaa edustavan edustaja Sarkomaan ehdotuksen välillä. Muita erikoisia tulkintoja, kuten jo aikaisemmin mainitsin, mietinnössä liittyy muun muassa valmistustapaneutraliteetin poistoon. Valiokunta toteaa: "Valmistustaparajoituksesta luopuminen tuo markkinoille uudentyyppisiä alkoholijuomia, joiden markkinointi tulee todennäköisesti kohdistumaan erityisesti nuoriin ja naisiin." Siis nuoriin ja naisiin. Mitä ihmettä tällä oikein tarkoitetaan? Alaikäisille kohdennettu mainonta on ja pysyy uudenkin lain aikana kiellettynä. Toiseksi, miksi juuri naiset nostetaan erityisesti esiin? Annetaanko ymmärtää, että naiset olisivat miehiä alttiimpia mainonnan vaikutuksille, vai onko tässä kuultavissa kaikuja niiltä ajoilta, jolloin naisten ei ollut sallittua käydä yksin ravintoloissa? En todella tiedä, mitä valiokunta tässä tarkoittaa, eikä selvyyttä tullut tähän debatissakaan. Toinen erikoinen tulkinta liittyy sekin näihin valmistustapaneutraliteettia koskeviin arvioihin. Valiokunta näyttää pitävän valmistustavan vapauttamista ei niin olennaisesti haittoja lisäävänä tekijänä, jos prosenttiraja pysyy nykyisenä. Sen sijaan jos tilavuusraja nousee, naisille suunnattu markkinointi tekeekin näistä juomasekoituksista aivan toisella tavalla vaarallisia. Tätä kummallista päättelyketjua ei perustella mietinnössä mitenkään.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-14 Lopuksi: Asiantuntijoiden kritiikki alkoholituotteiden prosentti-osuuden nostamisesta on ollut yksimielistä ja murskaavaa. Tuota kritiikkiä on syytä kuunnella. Olemme vaarallisella tiellä, mikäli lähdemme ikään kuin kokeilemaan, mitä vahvempien alkoholituotteiden helpompi saatavuus yhteiskunnassamme aiheuttaa. Voisiko tuo vapauttaminen yhtäkkiä tehdä suomalaisesta kansasta keskieurooppalaisia alkoholin käyttäjiä? Aika riskialtis kokeilu. Senkin vuoksi, että syntyneitä haittoja ei enää myöhemmin pystytä perumaan, toivon jokaisen edustajan vakaavasti vielä harkitsevan omaa kantaansa. Arvoisa puhemies! Olen todella iloinen siitä päätöksestä, minkä kesällä hallituspuolueitten ryhmyrit tekivät, että tässä asiassa annetaan kansanedustajille vapaat kädet. Arvoisa puhemies, tuo tarkoittaa sitä, että jokainen edustaja täällä salissa, niin hallituksessa kuin oppositiossa, omin kasvoin ja omalla sormen painalluksellaan ottaa kantaa siihen, mitä mieltä hän on tulevasta alkoholipolitiikasta. Nämä nimet onneksi jäävät muistiin, koska me olemme aivan vakuuttuneita, että me tulemme näkemään ne haitat, jos prosenttiosuus nousee 4,7:stä 5,5:een. Me tulemme näkemään ne jo aivan lähitulevaisuudessa, ja silloin kysytään, mitä kukin teki.
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-12-15 Arvoisa puhemies! Ehdotetun alkoholilain tarkoituksena on ollut vähentää alkoholipitoisten aineiden kulutusta ja ehkäistä alkoholin yhteiskunnalle aiheuttamia haittoja. On myös hyvä, että sääntelytaakkaa on haluttu vähentää. Byrokratian vähentäminen ja turhat normit on hyvä purkaa ja kulutusta siirtää kodeista ravintoloihin ja valvottuihin ympäristöihin. Hallituksen esitys ei kuitenkaan toteuta näitä tavoitteita. Alkoholin kulutuksen määrään vaikuttavat keskeisimmin hinta ja saatavuus. Hallitus esittää, että alkoholijuomien vähittäismyyntilupaa koskeva enimmäistilavuusprosentti nostettaisiin 4,7 tilavuusprosentista 5,5 tilavuusprosenttiin. Selvitysten mukaan kyseinen muutos vaikuttaa merkittävästi alkoholin saatavuuteen ja kulutuksen kasvuun. Koska suomalaiset juovat kaikesta nauttimastaan alkoholista yli puolet panimotuotteina, vaikuttaa niiden vahvuus ratkaisevasti haittojen määrään. Kulutuksen siirtyminen vahvempaan olueen vaikuttaisi merkittävästi kansanterveyteen ja ‑talouteen. Muutos laajentaisi esityksen mukaiset vahvemmat alkoholijuomat nykyisestä noin 350 myymälästä yli 5 000 vähittäistavarakauppaan ja yli 8 000 potentiaaliselle anniskeluluvan haltijalle. Tämä lisäisi olennaisesti suomalaisten alkoholin kulutusta ja siitä johtuvia edellä todettuja kansanterveyteen ja ‑talouteen sekä turvallisuuteen liittyviä haittoja sekä sosiaalisia ongelmia. Samalla kulutus siirtyisi takaisin kotiseinien sisälle kaikkine siihen liittyvine ongelmineen ja haittoineen myös läheisille ja lapsille. Värderade talman! Jag står starkt bakom social- och hälsovårdsutskottets betänkande som bibehåller volymprocenten vid 4,7 Och jag kan inte heller förstå logiken och det oansvariga i den paragraf som tillåter 16-åringar att sälja och servera alkohol. Det här står i helt tydlig konflikt med det att lagen förbjuder under 18-åringar att inneha alkoholdrycker. Arvoisa puhemies! Suurin hämmennykseni liittyy kuitenkin tähän kirjoitukseen etämyynnistä, joka osoittaa erittäin huonoa lainvalmistelua. Rajat ylittävän etämyynnin kielto ei selkeästi ilmene ehdotetuista säännöksistä samalla tavoin kuin se on esitetty lain perusteluissa. Pykälää etämyynnistä tulee näin ollen täsmentää, ja kiellon tai sallimisen, jos näin halutaan, tulee ilmetä yksiselitteisesti lakiehdotuksessa. Olen allekirjoittanut vastalauseen, jossa on myös viisi lausumaehdotusta. Lausumaehdotuksessa 4 lukee: "Eduskunta edellyttää, että hallitus etsii uusia tehokkaita ja selkeitä keinoja lapset ja nuoret tavoittavan alkoholimainonnan rajoittamiseksi ja alkoholimainontasäännösten valvonnan tehostamiseksi." Tämä on oikein hyvä.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-15 Ongelma oli siis se, että etämyyntiä ei haluta sallia mutta ei voida kieltää. Arvoisa puhemies! Jos etämyyntiä ei ole kielletty, se on sallittu. Ja jos sitä ei ole erikseen sallittu, sitä ei voi säädellä. Ja jos sitä ei voi säädellä, edessä voi olla suuri katastrofi. Te, hyvä hallitus, kokoomuksen kiristäjät ja keskustan alistujat, olette siitä vastuussa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-15 työhuoneessani vanhaa lehtileikettä, jossa te kannatitte kannabiksen vapauttamista, ja se on muuten pikkusen rankempi juttu. Minä katsoin, edustaja Mikkonen, lehtileikettä, jossa teidän kuudesta puheenjohtajaehdokkaastanne viisi kannatti kannabiksen vapauttamista, ja se on pikkusen rajumpi juttu. Kun tarkastin asian vielä rikospoliisin eräältä komisariolta, mitä tapahtuu, jos kannabis vapautetaan, niin sehän johtaisi aivan kamalaan katastrofiin, ja te täällä meille opetatte, miten tulisi alkoholin kanssa olla varovainen.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-15 Arvoisa puhemies! Edustaja Harakka kävi hyvin läpi tähän lakiesitykseen sisältyviä ongelmia. Kyse on laajasta uudistuksesta, jossa on myös ongelmallisia kohtia. Muun muassa seuraamusmaksujen muodostuminen uudella tavalla muodostaa ongelmia. Esimerkiksi veronkorotusten tason muutoksilla olisi ollut syytä varmistaa, että olennaisimpia laiminlyöntejä oltaisiin pystytty ennaltaehkäisemään riittävillä seuraamusmaksuilla.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-15 hyväksi katsoen, missä niitä riskejä on. Myöskin toimitaan niin, että tavallaan kannustetaan verovelvollista oma-aloitteisesti oikaisemaan mahdollisesti tulleita virheitä. Tämä lainsäädäntö toimii näin. Minusta edustaja Harakan puheessa, niin kuin sanoin, heijastuu vähän sellainen 70-luvun ajattelu, että tämä olisi jotain pelkkää verotarkastusta, usein poliisien toimintaa, vaan ei, nykyaikainen, tehokas verohallinto on ratkaisevan tärkeässä asemassa, kun pyritään verojen välttämistä ja aggressiivista verosuunnittelua estämään. Minusta tämä esitys ei muuta seuraamuksiltaan nykykäytäntöä mutta modernisoi verotusta hienolla tavalla. Pitää antaa Verohallinnolle tunnustus sen
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-15 viranomaisten tasolla, julkisuuden tasolla ja myöskin poliittisten päättäjien tasolla siitä, että aggressiivinen verosuunnittelu ja veronkiertäminen lopetetaan tästä maailmasta ja veroparatiisit suljetaan. Ilmeisesti edustaja Ala-Nissilä ei ole kuullut Panaman papereista eikä Lux Leaksistä eikä Liechtensteinin tietovuodoista, näistä kaikista merkittävällä tavalla verorikollisuutta estävistä toimista.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-15 tehokkaasti pyrkii estämään aggressiivista verosuunnittelua ja laittaa täytäntöön EU-direktiivejä hyvin tehokkaasti. Tässä on enemmän kysymys kotimaan verotuksen toimittamisesta. Toki tällä on kansainvälinen yhteys. Mutta kuten kerroin, se on erityisesti hyvää verohallintoa ja digitalisaation hyväksikäyttämistä, riskienhallintaa, kun pyritään mahdollisimman hyvään verotuksen kertymään. Myöskin
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-15 Siitä kaikuja on toki tässä matalassa, vain 0,5 prosentin veronkorotuksessa, jonka oma-aloitteisesti katuva veroilmoituksen tekijä joutuu suorittamaan. Nämä henkilöt saattavat olla niitä, jotka ovat Sveitsissä tai muualla veroparatiisissa piilotelleet varojaan, mutta nykyinen tehokkaampi viranomaisten yhteistyö on nostanut kiinnijäämisvaaran sellaiseksi,
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-09-12 EU:n neljäs rautatiepaketti koostuu kuudesta EU-säädöksestä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 2016. EU:n jäsenvaltioiden pitää panna kansallisesti täytäntöön EU-säädökset niin, että rautatiemarkkinoita koskevat vaatimukset tulevat voimaan viimeistään vuoden 2019 alusta alkaen ja tekniset vaatimukset viimeistään kesäkuussa 2019. Näistä syistä uuden raideliikennelain esitetään tulevan voimaan vuoden 2019 alusta alkaen. Hallituksen esityksen keskeisiä muutoksia voimassa olevaan sääntelyyn verrattuna: Rataverkon haltijan on sisällytettävä joulukuussa 2019 julkistettavaan verkkoselostukseen ne järjestelyt, joita tarvitaan, että kaikille rautatieyrityksille olisi yhtäläiset edellytykset saada ratakapasiteettia ja rataverkon käyttöoikeus rautatieliikenteen henkilöliikennepalvelujen tarjontaa varten joulukuussa 2020 alkavaa aikataulukautta varten. Toimivaltaisen viranomaisen tulisi suorahankinnan sijasta kilpailuttaa rautateiden henkilöliikenteen julkisen palveluvelvoitteen sisältävät ja julkisista varoista tuettavat uudet rautateiden henkilöliikenteen sopimusjärjestelyt viimeistään joulukuusta 2023 lähtien. Ennen 3. joulukuuta 2019 tehdyt julkisen palveluvelvoitteen sisältävät sopimusjärjestelyt voisivat olla voimassa siihen asti, kun niistä on sovittu. Rautatieliikenteen harjoittamisen ja rataverkon hallintaan liittyvät vastuut, tehtävät ja näiden valvonta on eriytettävä riittävällä tavalla, jotta kaikille rautatieyrityksille turvataan tasapuolinen pääsy rataverkolle. Rautatiealan sääntelyelimen roolia vahvistetaan rautatiemarkkinoiden valvonnassa. Rautatieliikenteen harjoittajalta edellytettävää turvallisuustodistusta ja markkinoillesaattamislupaa on jatkossa haettava EU:n rautatievirastolta aina useamman EU:n jäsenvaltion alueella tapahtuvaa liikennettä varten, ja vain yhden jäsenvaltion sisällä tapahtuvaa liikennettä varten lupa voidaan hakea joko EU-virastolta tai kansalliselta turvallisuusviranomaiselta. Yksityisraiteen haltijoiden hallinnollista taakkaa kevennetään tarjoamalla mahdollisuus EU-vaatimuksia keveämpään kansalliseen ilmoitusmenettelyyn ja rataverkolla käytettävän kaluston käyttöönottolupamenettelyyn. Korostaisin, että rautatielainsäädäntö perustuu pääosin EU-lainsäädäntöön, jolloin ehdotettu raideliikennelaki ei sisällä kansallisia lisiä, mutta kun on mahdollisuus kansallisesti tarjota EU-lainsäädäntöä keveämpiä hallinnollisia ratkaisuja, silloin ne on hallituksen esityksessä käytetty hyväksi. Hallituksen esitykseen ei siten sisälly mitään sellaista, joka asettaisi lisävelvoitteita suhteessa EU-lainsäädäntöön taikka hallituksen aikaisemmin hyväksymään ja esittelemään kansalliseen suunnitelmaan kotimaan rautateiden henkilöliikennepalveluiden avaamisesta kilpailulle.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 raideliikenteen kilpailun avaamista Suomessa on valmisteltu parisenkymmentä vuotta, eli ei tässä kovin kiireestä voi sanoa olevan millään lailla kysymys. Miten se sitten näkyy meillä ensi vuosikymmenellä? Totta kai Valtionrautateillä, VR:llä, on keskeinen rooli tulevaisuudessakin, mutta yhtä kaikki tällä avataan myös mahdollisuus kotimaisille yrityksille, eikä ole ajatus, että tällä avataan nyt sitten rautatiet ulkomaisille yhtiöille. Jos ei ole kilpailua, niin kuluttajat siitä lopuksi näyttävät ainakin liikenteen puolella maksavan. Tämä näkyy muun muassa Finnairin lippuhinnoittelussa, tämä näkyy kaukomatkojen bussihinnoittelussa. Tietyt yhtiöt, jotka ovat tulleet kilpailemaan, ovat myös sitten aikaansaaneet selkeää laskua, ja tavallaan paradoksi on se, että VR:n kannattavuus on parantunut sen jälkeen, kun lippujen hinnat ovat laskeneet, eli junat ovat täynnä. Tässä suhteessa, arvoisa puhemies, kyllä tätä esitystä eduskunnan pitää tutkia ja viedä
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-12 Toinen asia, mitä pohdin: Meillähän oma raideleveytemme on erilainen kuin mikä on muussa Manner-Euroopassa.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-12 Tilasto näissä liikenteen kilpailutuksissa ja vapautumisessa ei ole mitenkään hyvä. Taksiliikenteen vapautus, jota meidän siis ei olisi ollut pakko tehdä, on nyt siinä tilassa, ettei kukaan enää kysy, oliko siitä jotain hyötyä, vaan lähinnä kaikki pelkäävät siitä koituvia haittoja ja niitä korjataan. Bussiliikenteen vapautuskaan ei ole johtanut mihinkään erityisen hyvään. Se on aiheuttanut saatavuusongelmia linja-autoliikenteeseen eri puolille maata. Kuitenkaan tämä rautatieliikenteen vapauttaminen ei ole yhteismitallinen bussiliikenteen kanssa johtuen siitä, että raidekapasiteetti on rajallinen ja tulee huoli siitä, kuka investoi jatkossa raideverkkoon, kenen toimesta ja kenen rahoilla sinne investoidaan ja kuka siitä odottaa saavansa voittoa.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 Tässä lakitekstissä on paljon perusteluita kilpailun avaamisesta ja yksityisten toimijoiden tuomista eduista Euroopassa. Näen aika ongelmalliseksi sen, että tässä verrataan suoraan harvalukuista Suomea, missä 90 prosenttia raiteista on yksiraiteisia. Miksi tässä lakitekstissä ei ole minkäännäköisiä esityksiä mahdollisista haittavaikutuksista, joita myös Euroopan alueella on esiintynyt?
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-12 Pääradan ja samalla koko Suomen kannalta on aivan erityisen tärkeää, että tällä välillä on riittävästi kapasiteettia, sillä mitkään lait, säädökset, suunnitelmat paperilla, saati kilpailun avaaminen, eivät paranna palveluita, jos siellä raiteilla ei ole riittävästi tilaa ajaa korkeilla nopeuksilla pitkiä matkoja ja toisaalta palvella lähiliikenteessä tai lyhyemmillä matkoilla ja parantaa myös niitä palveluita. Hyvä, että hallitus on tehnyt kirjaukset tästä yhteyden kehittämisestä nopeammaksi ja riittävän kapasiteetin rakentamisesta. Kysyisin: miten hallitus nyt tällä kaudella vielä kiirehtii
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-12 miten pystytään takaamaan se, että palvelutaso säilytetään ja sitä toivon mukaan myös parannetaan erityisesti vähemmän liikennöidyillä mutta silti yhteiskunnallisesti tärkeillä rataosuuksilla? Ja sitten toinen kysymys vielä, mikä minua askarruttaa, on tämä koordinointi sekä eri raideliikennetoimijoiden välillä että myös koko liikenneketjussa. Kuka sen koordinoinnin hoitaa? Miten on ajateltu?
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 Uskallan ajatella tästä niin, että tässä on valiokunnassa arvioitavaksi useita teknisiä kohtia lupa- ja valvontaviranomaisista ja eri lupien prosesseista. Mielenkiintoisimpia ovat rautatieliikenteen sääntelyelimen itsenäinen päätös- ja valvontavalta sekä ratakapasiteetin jakamisperiaatteet, niin kuin tässä salissa on jo esiin tullutkin. Raidekaluston osalta esityksessä ei ole muutoksia. LVM:n tiedustelu venäläisen puutavarakaluston käytöstä Suomen sisäisessä liikenteessä ei näy laissa, vaan venäläinen kalusto on rajattu vain rajan ylittävään liikenteeseen, kuten nytkin. Kiitän ministeriä erityisesti tästä harkinnasta.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 sehän ylihinnoitteli itseään ulos — ja samaten Finnairin, Finavian ja niin edelleen. Mutta eilen oli uutinen siitä, että Turku—Tampere—Helsinki-väylillä raideliikennettä halutaan tehostaa. Nähtiin se tärkeänä. Siis tunnin juna pääradalla on tärkeä, mutta kysynkin siitä, että jotta näistä saadaan hyötyä, niin seudullinen raideliikenne olisi hyvä saada toimimaan, myöskin se. Ei Turun tunnin junasta ole hyötyä, ellei seudullinen
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 Mutta itse olisin kiinnostunut kuulemaan, ministeri, teidän näkemystänne nimenomaan pääradan kehittämisestä Helsinki—Tampere-välille. Meillähän on tavoitteena tunnin juna, ja tällä hetkellä meillä raidekapasiteetti on niin heikko, että nyt kun nopeuksia on pyritty lisäämään, juna periaatteessa menee jopa Hämeenlinnan ohi ja Akaan ja monen muun.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 Tämän hallituksen esityksen tavoitteena on sääntelyn selkiyttäminen, hallinnollisten velvoitteiden keventäminen ja myös markkinoiden toimivuuden parantaminen. Hallituksen esitys perustuu, niin kuin on tullut esille, pääosin EU-lainsäädäntöön. Tämä hallituksen esitys ei sisällä kansallisia lisiä, mutta missä on mahdollisuus kansallisesti tarjota EU-lainsäädäntöä keveämpiä hallinnollisia ratkaisuja, niin myöskin se on tässä hallituksen esityksessä otettu huomioon, ja toivotaan, että sitä noudatetaan ja otetaan esille. Mitä sitten on tullut täällä puheenvuoroissa esille raideverkostosta Suomessa, niin itse toivon, että tämän koko raideverkoston kehittämiseen paneudutaan, ja itse nostan esiin myöskin itäradan ja
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-12 ottaa suoraan sen, mitä EU:lta saa, ja että Suomi hyväksyy kansalliseen sääntelyyn puuttumisen EU:n toimin. Kuitenkin itsessään avoin kilpailu — ja reilu kilpailu — on kannatettava asia. Se on aivan selvää. Mutta syy, minkä takia se on rataliikenteessä niin vaikeaa, on se, että ratainfrastruktuurin, rataverkon ylläpidon maksaa valtio. Se ei ole koskaan kovin kannattavaa valtiollisen talouden näkökulmasta,
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 Arvoisa puhemies! Raideliikenteen kehittäminen on Suomen tulevaisuuden kannalta kriittinen kysymys. Sillä on iso merkitys niin meidän elinkeinojemme ja työllisyytemme kuin ilmastokysymystenkin näkökulmasta. Tämä nyt käsittelyssä oleva lakikokonaisuus on yksi osa tätä, mutta aivan kuten edustaja Nurminen aiemmin kysyi, myös minä olen erityisen huolissani siitä, miten me nyt varmistamme meidän pääverkkojemme kestävyyden ja toimintakyvyn tulevaisuudessa niin, että pääverkot, runkoverkot ovat toimivia. Haluaisinkin nyt tiedustella, miten te aiotte reagoida tähän tarpeeseen tämän pääradan osalta, erityisesti Helsinki—Tampere-välin osalta. Miljoonan rahoitus nyt tähän suunnitteluun tuli, mutta sehän ei alkuunkaan riitä. Eli onko hallitus nyt jo valmis tekemään toimia sen eteen, että saadaan suunnitteluun se rahoitus, joka siihen tarvitaan? Tämähän hyödyttää ei vain Helsinki—Tampere-väliä vaan myös liikennettä Jyväskylään, Hämeenlinnaan, Vaasaan, Seinäjoelle ja pohjoiseen asti. Eli tämä on iso, iso kysymys.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 mutta tietenkin tämä suunnittelu pitäisi saada hyvin joutuisasti käyntiin, ja siksi olisi hyvin perusteltua — koska tämä on kuitenkin vilkkain rataosuus koko Suomessa ja koko Suomi siitä hyötyy, laajasti eri maakunnat — tätä miljoonan suunnittelurahaa aientaa jo tämän
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 rouva puhemies! On äärimmäisen tärkeää huomata se, kun nyt pannaan tässä tätä Euroopan unionin direktiiviä täytäntöön — ei tässä sen kummemmasta asiasta ole kysymys, tämä salihan näitä hommia on tehnyt jo kaikki viime vuodet ihan aamusta iltaan, voisi sanoa — että tässä kuitenkin ollaan lisäämässä liikennettä rautateille. Se on tietysti maantieliikenteen kannalta aina hyvä asia, kun raskas liikenne siirtyy rautapyörille. On pidettävä tietysti huoli myös, että... En En näe siinä mitään riskiä, liiketaloudellista riskiä. Totta kai ne, jotka käyttävät rataa ja valtion kalustoa, maksavat siitä vuokraa, se on itsestäänselvää. Eihän tämä ole mitään hyväntekeväisyyttä tai ilmaispalvelua, se kannattaa kaikkien kriitikkojen muistaa tässä asiassa, ja kun rautateillä liikenne lisääntyy, niin siitä kyllä Suomi hyötyy. Toivon hartaasti, että tässä valtiovalta tietenkin pitää sen kirkkaana mielessä, että varsinkin puukuljetusten kannalta
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-12 puhemies! Itse kuljen joka päivä päärataa tuolta Hyvinkäältä junan kanssa, ja olisin oikeastaan tästä keskustelusta innoittuneena kysynyt, miten tämä voitaisiin mielekkäästi ajatella, jos ajatellaan, että pidettäisiin koko Suomi asuinkelpoisena, että tulisi vähän nopeampia junia myös sille välille, mitä pidemmäksi mennään, koska sitten taas se lähiliikenteen turvaaminen edellyttää, että pysähdytään useilla asemilla, mutta se tietysti vie aikaa. Nyt kun suunnitellaan, on vasta suunnittelurahaa, mutta onko valtiolla jo mietittynä, mistä itse suunnittelun jälkeiset rahat niihin raiteisiin saadaan, koska suunnitteluhan ei vielä ole tuonut yhtään lisäkapasiteettia. Toinen kysymys, joka koskee myös asuinkuntaani Hyvinkäätä, on tämä Hanko—Hyvinkää-radan sähköisyys.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 rouva puhemies! Palaan vielä tuohon edustaja Myllykosken puheenvuoroon, kun hän sanoi, että hallitus ajaa ideologisista syistä tätä. Minusta tuntuu, että teillä on ideologinen syy vastustaa tätä. Kaikilla muillakin väylillä meillä liikkuu muitakin kuin valtion autoja ja kulkuneuvoja, joten ei tämän tämän kummempi kysymys sinällänsä pidä olla. Valtiolle toki kuuluu pitää huoli siitä, että nämä väylät ovat kunnossa. Itsekin haluan painottaa sitä, että kun Suomessa on tarve yli 60 miljardin euron infrainvestoinnille, niin miten niin miten me tämän pystymme hoitamaan, jotta meidän kaikkien ratojen — rata Turkuun, Pohjanmaan rata, Savon rata, Karjalan rata Pietariin, uusi itärata, joka on tulossa — investoinnit pystytään aikaansaamaan. Ketä siellä sitten liikennöi, sen aika näyttää. Nythän me elämme tätä J. V. Snellmannin rataverkon pohjaa aika pitkälle. Siinä on hyvin vähän tapahtunut oikoratauudistuksia, ja tässä mielessä kyllä eduskunnan pitää katsoa avoimella tavalla eteenpäin, ja viranomaisten tehtävä on sitten valvoa, että liikenne myös sujuu oikein.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 Jos olen oikein ymmärtänyt, niin tätä EU ei meiltä edellytä. Mutta haluaisin vielä viedä tätä keskustelua pidemmälle siltä osin — me varmaan valiokunnassa sitä pohdimme, mutta miten ministeri näkee asian — voisiko tätä ratakapasiteetin hakuoikeutta liikennöitsijöistä laajentaa vielä. Se tarkoittaa esimerkiksi laivaa ja lastin-antajaa tai muuta rahdin lähettäjää, huolitsijaa, yhdistettyjen kuljetusten harjoittajaa tai rautatiealan koulutuksen järjestäjiä, jolla on erilaisia julkisen palvelun tarjoamisiin liittyviä syitä tai kaupallisia syitä ja joka haluaisi tätä raidekapasiteettia hankkia käyttöönsä.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-12 pois raiteilta. Eli VR:n hallintoneuvostossa, jota nyt puheenjohdan ja jossa hän oli edeltäjänä, on totta kai edustettuna VR:n johto ja työntekijäosapuoli, ja minun käsitykseni mukaan vaikkapa toiminnanjohtaja Rolf Janssonin tai työntekijäosapuolen näkemys ei ole se, että he olisivat tähän tilanteeseen tyytymättömiä. He ovat nimenomaan sanoneet, että he ovat tyytyväisiä tähän ratkaisuun. Se, mikä tässä kysymyksessä aika väistämättä olisi tullut eteen, tämä kilpailun vapauttaminen jollain tavalla, se on nyt saatu. Tämä kunnioittaa kumpaakin osapuolta, sekä VR:ää, sen intressejä yhtiönä, että sitten työntekijäosapuolten tarpeita, jotka täysin ymmärrän ja joita siniset ovat tässä koko ajan prosessin edetessä tukeneet. Kysynkin arvoisalta ministeriltä: poikkeaako teidän näkemyksenne jotenkin omastani tässä suhteessa?
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-12 Me tiedämme, kuinka Digitan, Destian, muiden julkisten monipolien kanssa on käynyt, kun ne on luovutettu yksityiselle. Kuluttajahinnat ovat nousseet. Ja on aivan luonnollista, että minä vasemmistolaisena kansanedustajana vastustan tätä kehitystä, koska se on kansalaisten kannalta epäarvoista ja tuottaa ongelmia. Kilpailu on hyvästä,
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-09-12 Arvoisa rouva puhemies! Haluan kiittää edustajia heidän palautteestaan ja evästyksistään tämän lain osalta. Kyseessä on todellakin tekninen EU-direktiivin toimeenpano. Edustaja Jalonen kysyi sitä, kuinka paljon tässä on liikkumatilaa. Me olemme jättäneet tähän lakiesitykseen oikeastaan kaiken liikkumatilan olemaan emmekä ole oikeastaan lainkaan käyttäneet hyväksi sitä mahdollisuutta, mikä meillä kansallisesti olisi voinut olla, tuottaa sinne tiettyjä kiristyksiä. Elikkä tässä jätetään myöskin seuraaville päättäjille kaikki mahdollisuudet auki ja ollaan oikeastaan ihan puhtaasti toimeenpantu tätä sellaisena kuin se on esitetty. Rautatieliikenteen kilpailun avaaminen, joka on paljon herättänyt keskusteluita: Haluaisin myöskin muistuttaa siitä, että meidän päätöksemmehän on sellainen, että sitä on mahdollisuus toimeenpanna aina vuoteen 2026 saakka. Elikkä pitkällä ja rauhallisella prosessilla ollaan menossa. Olemme myös sopineet hyvässä yhteishengessä yhtiön ja ammattiyhdistysjärjestöjen kanssa siitä, että tämä toimeenpano käynnistyy vaiheittain ja käynnistyy nimenomaan sellaisesta liikenteestä, jossa valtiolla on osto- ja velvoiteliikennettä, elikkä joka tapauksessa ostetaan se liikenne, ja siinä kohtaa on perusteltua myöskin se, että valtio silloin voi kilpailuttaa ostamansa palvelun. Tämä lienee myöskin veronmaksajan etu, elikkä saadaan paras mahdollinen liikennemäärä siihen veronmaksajan käyttämään euroon. Kun aikanaan perustelimme tätä rautatieliikenteen kilpailun avaamista, niin perustelimme sitä kolmella keskeisellä asialla: Ensimmäiseksi perustelimme sitä sillä, että valtiolla pitää olla mahdollisuus kilpailuttaa ostamansa liikenne. jota myöskin käytimme tässä perusteluna, on se, mistä edustaja Ala-Nissilä mainitsi, elikkä haluan myöskin mahdollistaa alueellisen ja seudullisen liikenteen käynnistämisen. Tästä on itse asiassa juuri tänä päivänä lähtenyt kaikkiin maakuntiin kysely siitä, millaisia tarpeita ja tahtotilaa tässä yhteydessä on. Kolmas tähän liittyen on se, että kun meillä on tarvetta tehdä merkittäviä investointeja raideinfraan, muun muassa pääradan kehittämiseen, Turun tunnin junaan tai itärataan, niin silloin on tärkeätä myöskin se, että siinä yhtälössä meillä on mahdollisuus myöskin kilpailuttaa se operointi, joka mahdollisesti voi vaikuttaa siihen, minkälaista rahoitusjärjestelmää ja rahoitusmallia pystytään näin isoihin investointeihin järjestämään. Siksikin on ollut tärkeää, että me olemme hyvissä ajoin liikkeellä raideliikenteen kilpailun avaamisen kanssa, jotta me sen kyljessä pystymme edistämään myöskin näitten suurten hankkeiden hankintamenettelyjä ja myöskin sitä, millä tavalla niitä tulevaisuudessa rahoitetaan. HSL:n kilpailutus alkaa vuonna 2021, ja rautatiesääntelyelin meillä on jo olemassa Trafin sisäpuolella, ja itse asiassa EU tällaista meiltä edellyttää. Elikkä tämä vastauksena pääradan osalta samoin kuin Turun tunnin junan ja itäradan osalta. Näiden kaikkien osalta meillä on
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-12 Arvoisa puhemies! Raideliikenteen kehittäminen ja Suomen rataverkon uudistaminen ovat kriittisiä kysymyksiä maamme elinvoimaisuuden, työvoiman liikkuvuuden ja ilmastotavoitteiden näkökulmasta. Tämä on syytä huomioida myös lähetekeskustelussa olevan raideliikennelain ja lain liikenteen palveluista annetun lain muuttamisesta käsittelyssä. SDP kannattaa raiteilla avointa kilpailua, jossa markkinaehtoisessa liikenteessä open access ‑periaatteella voidaan kilpailla rinnakkain matkustajista. Emme ole kannattaneet aiemmin esitettyjä malleja, joissa VR:n markkinalähtöinen matkustaja- ja rahtiliikenne olisi laitettu valtio-omistajan toimesta huutokauppaan alueittain luoden alueellisia monopoleja sekä käyttäen VR:n kalustoa. VR ja liikenne- ja viestintäministeriö pääsivät tästä keväällä sopimukseen, ja nyt on tarkoitus eriyttää VR:n nykyisestä monopolisopimuksesta vain velvoiteliikenteen osana hoidettava Etelä-Suomen HSL-alueen ulkopuolinen lähiliikenne, jonka kilpailutusta varten tarvittava kalusto, huolto ja asemarakennukset eriytetään. Tällä katetaan EU:n neljännen rautatiepaketin vaatimus julkisesti tuetun liikenteen kilpailuneutraliteetista. Arvoisa puhemies! Valtio rahoittaa omistamansa raideverkon rakennusta ja ylläpitoa satojen miljoonien eurojen edestä vuosittain, esimerkiksi vuonna 2018 noin 600 miljoonan euron edestä. Junaliikenteen käyttömaksuina tästä palautuu noin 50 miljoonaa euroa. Raideliikenne on kaikissa tapauksissa vahvasti julkisesti tuettua toimintaa, jossa valtiolla on erinäisiä yhteiskunnallisia intressejä esimerkiksi joukkoliikenteen kehittämisen, ilmastotavoitteiden saavuttamisen, aluekehityksen ja työvoiman liikkuvuuden osalta. Kun suunnitellaan raideliikenteen kokonaisuutta, on tämä pidettävä mielessä. Seuraavalla hallituskaudella raideliikenteen kehittämisen on oltava keskeinen ja yhteisesti jaettu tavoite. Tarvitsemme aidosti eteenpäin katsovaa politiikkaa ja kunnianhimoa myös raideinvestointeihin. Suomella ei ole varaa jättää raiteitansa ruostumaan. Tarvitsemme tunnin junat niin Helsingistä Tampereelle kuin Turkuunkin ja raidekapasiteetin, jonka avulla tähän päästään. Esimerkiksi pohjoisen pääradan eli Suomi-radan kehittäminen toisi merkittävät taloudelliset hyödyt niin työllisyyden, elinkeinojen kuin ilmastotavoitteidemme näkökulmasta. Henkilö- ja tavaraliikenteen pääreittimme kunnostamista onkin vauhditettava. Kokonaisuus on sisällytettävä valmisteilla olevaan 12-vuotiseen valtakunnalliseen liikennejärjestelmäsuunnitelmaan, ja asia on otettava seuraavan hallituksen työlistalle.
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: kp
Päivämäärä: 2018-09-12 Arvoisa puhemies! Kun seuraa Suomessa käytävää keskustelua rautatieliikenteen kehittämisestä, niin tulee mieleen kysymys, että kuvitellaanko, että meitä on 50 miljoonaa eikä reilut 5 miljoonaa ihmistä. Puhutaan erittäin kalliista rautatieinvestoinneista. Esimerkiksi näihin tunnin rautatiehankkeisiin näköjään liittyy Pisara-rata. Se kerrottiin eilisissä uutisissa. Realismia tähän tarvittaisiin. Myös tämä ajatus, että rautatieliikenne avataan kilpailulle, edustaa samankaltaista mittakaavavirhettä. Totta kai Keski-Euroopan tiheästi asutuilla alueilla rautatieliikenteen kilpailuttaminen on tuottanut ja tuottaa hyviä tuloksia, mutta meillä asukasmäärät ja matkustajamäärät ovat pieniä. Minulle tämä ei ole ideologinen kysymys, vaan terveen järjen kysymys. On mahdotonta ajatella, että tämän vähäisen rautateiden henkilöliikenteen jakaminen useamman yhtiön hoidettavaksi jollakin tavalla parantaisi tilannetta. Eihän kilpailua välttämättä tarvitse toteuttaa raiteilla. Jo nyt bussiliikenteen tehostuminen on tuonut kilpailua rautateille ja rautatieliikenteen suorituskyky ja kannattavuus ovat selvästi parantuneet, kilpailu on toiminut hyvin. Eli kyllä kilpailu, mikä sinänsä on kannatettavaa, voi toteutua myöskin niin, että muut liikennemuodot kilpailevat rautatieliikenteen kanssa. Suoralta kädeltä olen sitä mieltä, että tämä ajatus ei kerta kaikkiaan ole järkevä. No jos sitten pitää olla raiteilla kilpailua, niin miksei metroliikenteeseenkin pitäisi saada kilpailua? Kun siinä on raiteet, ja siinä on monopoli. Euroopan unioni ei edellytä tätä ratkaisua. Tämä ajatus, että sellaisenaan otetaan Euroopan unionin piirissä syntyneitä päätöksiä Suomessa toteutettaviksi, on tyypillistä suomalaista nöyristelyä. Euroopan unionin päätöksiä täytyy aina soveltaa kansallisesti. Ministeri Berner on hyvin itsepäinen ja päättäväinen ministeri — siitä hänelle voi antaa tunnustusta — mutta tulokset tahtovat olla huonoja. Taksiuudistus, joka ajettiin aika lailla ruhjomalla läpi eduskunnassa, on ollut virhe. Kela-kyytien ongelmat eivät suoranaisesti siitä johdu, mutta kuitenkin siihen liittyvät. Sitten ministeri on sekoittanut autokaupan autoveropuheillaan ja sähköpyöräkaupan sähköpyöräpuheillaan. Kaiken kaikkiaan minun mielestäni olisi aihetta, että eduskunnassa pohdittaisiin, nauttiiko ministeri Berner eduskunnan luottamusta. Täällähän on kerätty kannatusta välikysymykselle, jolla pyritään saamaan ministeri Soini vastuuseen puheistaan. Jos jossakin vaiheessa opposition piirissä syntyy ajatus, ministeri Bernerin luottamus tässä talossa punnitaan, niin tällaista epäluottamuspontta olen kyllä omalta osaltani valmis kannattamaan. Olen tietysti seurannut sivusta, Euroopan parlamentista käsin, hänen työskentelyään, mutta kaiken kaikkiaan siitä on syntynyt sellainen käsitys, että kansanedustajana en kyllä tunne luottamusta hänen toimintaansa kohtaan. Ehkä oppositio jossakin vaiheessa tällaisen epäluottamusponnen esittää.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 on parantanut juoksuaan koko ajan, muuttunut tappiollisesta yhtiöstä hyvin toimivaksi. Samaten Finavia, aivan loistavassa kunnossa. Myöskin digitalisaatio etenee, liikenteen digitalisaatio ja liikennepalvelut etenevät aivan uudella tavalla, eikä ole mitään kauppaa sekoitettu Suomessa. Mutta totta kai joitain uudistuksia niiden toteuttamisessa aina pitäisi tehdä, korjausliikkeitä, jos tehdään virheitä. Puhemies! Yksi hyvin oleellinen kysymys tähän kokonaisuuteen liittyy: se, että valtiovarainministeriössä kyllä pitää löytää uusi asenne, mikäli me aiomme Suomessa liikennehankkeita viedä eteenpäin. Tarvitaan uusia välineitä. Tarvitaan myöskin budjettirahoitusta näihin. Muuten nämä eivät etene. Muuten me puhumme tässä tyhjille saleille, ellei valtiovarainministeriö liiku tässä asiassa Suomessa lähitulevaisuudessa. Todella, Turun tunnin junahanke on minusta hyvin tärkeä. Sehän tulee Helsinkiin ja jatkuu Pietariin saakka. Se on eurooppalainen yhteys. Sen suunnittelu on jo menossa varsin hyvää vauhtia. Se on osa tätä Etelä-Suomen tunnin työssäkäyntialuetta. Tällä tarkoitan Turku—Salo—Helsinki, Turku—Salo—Helsinki, Helsinki—Hämeenlinna—Tampere, Tampere—Loimaa—Turku. Näillä kahdella raiteella voitaisiin ainakin kokeilla pilottina seudullista liikennettä. Siellä on aikanaan ollut hyvin tehokas kiskobussiliikenne. Varmaan se tarvitsisi alkuunsa myöskin esimerkiksi maakuntien tukea työmatkaliikenteeseen, joka on erittäin tärkeä. Se tietenkin pitää punnita, onko tukea mahdollista antaa, mutta minusta se voisi olla hyvinkin järkevää,
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-12 hintojen alentamista ja hintamuunnosta. Tämä oli siis kommentti edustaja Ala-Nissilälle siitä, kun hän kehui tämän Bernerin toimeksi. Olisi kyllä mielenkiintoista kuulla, millä perusteella tämä oli Bernerin toimi, koska ei hallintoneuvosto ainakaan koskaan kuullut, että Berner olisi mitenkään puuttunut siihen toimintaan, jos katsotaan Suomen raideliikennettä, siis nimenomaan henkilöliikennettä — edustaja Väyryselle tiedoksi, että tavaraliikenne on ollut avointa jo aikaisemmin kyllä, eli puhuitte koko liikenteestä, ja nyt puhutaan henkilöliikenteen kilpailutuksesta — niin se, mitä on maakuntien alueellisessa liikenteessä, Helsingin lähiliikenteessä ja tämän pääkaupunkiseudun lähiliikenteessä, yhdessä muodostaa jo 85 prosenttia Suomen junaliikenteestä. Ja juuri siitä lähtevänä ajatuksena, että ymmärretään, että näiden kilpailutus on jo oikeastaan hyvin ja järkevällä tavalla asettunut — siis maakunnissa ei ole vielä mutta Helsingin seudulla kuitenkin — oli alun kuitenkin — oli alun alkaen, että katsotaan, miten nämä toteutuvat, ja sitten pohditaan maakuntien alueellista liikennettä ja maakuntien välistä liikennettä. Tämä on ollut jostain syystä jollain tapaa ihan periaatteellista keskustalle, jossa ministeri Berner on siis ajanut aivan ihmeellistä mallia, ja siitä se ongelma on muodostunut, koska julkisen talouden ei kannata valtakunnallisella tasolla ottaa vastuuta yksityisten yritysten kalustosta vaan sen sijaan yritysten tulisi investoida itse omaan kalustoonsa. Ja se yrityksen oma investointi ei toteudu tässä kalustoyhtiömallissa. Edustaja Elolle vielä toteaisin, että VR:n hallintoneuvosto kyllä johdon tuella totesi juuri viime kesänä, että muun
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-12 rouva puhemies! Tämä hallituksen esitys, mikä on nyt käsittelyssä, on rautatielainsäädännön kokonaisuudistus, ja tällä pannaan täytäntöön EU:n neljännen rautatiepaketin päätökset. Tällä pyritään myöskin keventämään erityisesti yksityisraiteen haltijoiden hallinnollista taakkaa tinkimättä kuitenkaan rautatieturvallisuudesta, ja rautatieturvallisuus on äärimmäisen tärkeä asia. Siksi on hyvä, että ensi vuoden budjettiesityksessä on myöskin liikenneturvallisuuteen lisää rahaa osoitettavissa, nimenomaan tasoristeysten poistamiseen. Rautatielainsäädäntö kuuluu hyvin pitkälle EU:n toimivaltaan, joten siinä kansallinen liikkumavara on melko vähäistä, ja tässä hallituksen esityksessä on nyt otettu tämä huomioon. Tässä keskustelussa on käytetty hyvinkin paljon puheenvuoroja tästä avoimesta markkinoille pääsystä kotimaan henkilöliikenteeseen ja lupaedellytysten kehittämisestä. Mitä tähän asiaan tulee, on keskusteluissa herännyt tietysti suureen rooliin tämä kalustoyhtiö ja se, miten kaikilla kilpailutukseen osallistuvilla rautatieyrityksillä olisi tulevaisuudessa yhtäläiset mahdollisuudet saada kalustoa kilpailutuksen kohteena olevan liikenteen tarjontaa varten. Omasta mielestäni vaunukalustoyhtiö turvaa kuitenkin parhaiten kaikille tuleville mahdollisille rautatieyrityksille yhtäläiset mahdollisuudet saada kalustoa liikenteen harjoittamista varten. Pitää ottaa huomioon, että Suomessa ja muissa EU-maissa on poikkeava raideleveys, ja on kallista, jos sinne uusia vaunuja rakennetaan. Suomen rataverkolle sopivaa vaunukalustoa on erittäin vaikea saada muualta EU-maista, ja siksi kalustoyhtiö on oikeastaan omasta mielestäni ainoa vaihtoehto Suomessa. Ja kyllä myöskin saadaan tuloja sinne vaunuyhtiöön sitä kautta, kun sitten uudet mahdolliset toimijat vuokraavat kalustoa sieltä. Omasta mielestäni on erittäin tärkeää, että raideverkostoa kehitetään koko Suomessa. Nimenomaan myöskin itäraide on erittäin tärkeä.