Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-12 puheenjohtaja Juho Eerolaa, varapuheenjohtaja Feldt-Rantaa ja yhtä lailla meidän virkamieshenkilöstöä — Mari Herranen on paikalla täällä. Lueskelin tuota kannesta kanteen, ja minä katselin, että meidän virkamiehien nimet taitavat puuttua täältä, olikohan minulla oikea tulkinta? Eli meillä on hyvä henkilöstö, täytyy nyt ensin kehua, tuolla Pikkuparlamentin 7. kerroksessa, ja se järjesti erinomaisesti meidän koko tapahtuman — eli viime vuonna Suomi oli Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtaja — ja puheenjohtajiston kaikki kokoukset ja muut. Lämpimät kiitokset tästä meidän virkamieskoneistolle ja eduskunnalle. Tapahtumat olivat hyvin järjestettyjä. Muutamia nostoja pohjoismaisesta yhteistyöstä kaikkinensa: Erittäin työntäyteinen vuosihan meillä oli todellakin Suomen osalta. Oltiin siinä puheenjohtajistossa puheenjohtajana ja vietiin vahvasti läpi tätä Yhdessä — Tillsammans ‑ajattelua. Tästä on pidetty erinomaisia puheenvuoroja, kuten kuulin tuossa Erkki Tuomiojan puheenvuoron ja muiden, ja ne ovat kertoneet tästä vahvasta pohjoismaisesta yhteistyöstä. Eli työntäyteinen vuosi, ja yhtä lailla itse siinä meidän työnteossakin erilaisia asioita meni eteenpäin. Olen itse keskiryhmien edustaja Pohjoismaiden neuvostossa, mitenkä muissakin asioissa voisimme olla enemmän proaktiivisia, saimme aikaiseksi, että viime vuoden aikana saatiin yhteinen virkamies ja yhteinen EU-toimisto, joka on kaikkien Pohjoismaiden ja kaikkien puolueiden ja kaikkien pohjoismaalaisten ihmisten käytettävissä. Tähän nimitettiin Matilda af Hällström, joka on erinomaisesti suorittanut omaa tehtäväänsä siinä ja pitänyt pohjoismaista näkymää myös EU:n parlamentin osalta yllä. Toisen suomalaisen nostan tässä samalla ylös. Pohjoismainen energiayhteistyö on aika pitkälle mennyttä. Meillä on vahva yhteinen sähkömarkkina, ja sitä katsellaan kansainvälisestikin, millä tavalla se toimii. Kun te sieltä kännykästänne katsotte fingrid.fi ja sieltä sähkömarkkinatilaa, niin näette suoraan koko Pohjoismaiden sähkön tilanteen, mikä on sähkön hinta ja kuka tuottaa sähköä ja mihinkä sitä menee. tätä malliahan Pohjoismaat ovat myös ajaneet osaltaan, kun EU on puhunut omasta energiaintegraatiostaan ja omasta energiamarkkinastaan. Jorma Ollila teki meille viime vuonna erinomaisen raportin tästä, ja toivon oikeastaan, että Ollilan raporttia vietäisiin eteenpäin niillä lähtökohdilla — siellä Eli jotenkin näissä ilmasto‑ ja ympäristöasioissa, mihinkä tämä energia vahvasti liittyy, meidän pitäisi ottaa vielä terävämpi kanta ja ehkä yhteistyökeskustelukin. Kaikkinensa nämä pohjoismaiset asiat, mitä me käymme siellä Pohjoismaiden neuvostossa, jotenkin ohuesti tulevat tänne meidän omiin valiokuntiin Suomenkin kansanedustuslaitoksessa. Itse olen yrittänyt puhua tuolla talousvaliokunnassakin, että millä tapaa me saisimme siellä tehdyt esitykset ja keskustelut — tämä on hienoa, kun päästään nyt keskustelemaan, joku toinenkin tilaisuus on saattanut olla tämän vuoden aikana — vielä tiivistettyä sitä, että meillä niistä pohjoismaisista aloitteista, mitä me esimerkiksi Akureyrissa juuri tämän viikon alussakin nostimme pöydälle, voitaisiin myös kansallisesti käydä keskustelua, ovatko ne minkänäköisiä, minkätuntuisia. Tästä nostaisinkin sen, mikä oli Suomen ohjelmassakin, rajaesteet, eli juuri tuohon edelliseenkin liittyen se, minkälainen suhde meillä on ensinnäkin EU:hun. Implementoimmeko me samalla tapaa niitä EU:n artikloita ja direktiivejä kunkin kansallisessa päätöksenteossa vai teemmekö me sen EU:n lainsäädännön jälkeenkin rajaesteitä varsinkin Ruotsin ja Suomen välillä? Kuitenkin aika moni muukin Pohjoismaiden valtio ottaa EU:n implementoinnin ja lainsäädännön käyttöönsä. Muodostammeko me rajaesteitä näillä omilla toiminnoilla? Suomi teki aloitteen. Sitä on nyt käsitelty, ja edelleen käsitellään, esimerkiksi meidän kasvu- ja kehitysvaliokunnassa Torniossa, että meillä olisi kansallinen oma rajaestetoimikunta, mikä katsoo lävitse eri viranomaisten kanssa, minkälaisia rajaesteitä esimerkiksi Kelan tai jonkun muun organisaation taholta meille on tulossa. Suomi 100 vuotta: Oli erinomaiset juhlat meillä eri Pohjoismaissa. Itse sain osallistua Oslon juhlaan ja kertoa siellä suomalaisesta ja norjalaisesta energiayhteistyöstä. Mutta ennen minun esitystäni siinä oli Morten Jentoft kertomassa vuoden 1918 tapahtumista — ja minulla meinaa ääni nytkin särkyä, se oli niin vaikuttavaa. Hän toi esille valokuvan, missä oli teloituskohtaus Längelmäeltä, ja minä ihmettelin, minkä takia Jentoft tämmöisen tuo. No, perusta on siinä, että Norja lähetti Suomeen kaksi ambulanssiryhmää vuonna 1918, ja toinen tuli Längelmäelle ja toinen tuli Imatran alueelle. ambulanssiryhmät auttoivat haavoittuneita ja toimivat siinä terveydenhuollon osalta. Mutta yksi kiinnostava asia siinä on tähän nykypäivään: Norjan hallitus halusi laittaa tämmöiset tiedustelujoukot liikkeelle ja nähdä, mikä tilanne oli silloin 1918 Suomessa. He raportoivat tarkasti ja kuvasivat sitä tilannetta, ja tämä kuvamateriaali ja raportointi oli tämän toimittaja Morten Jentoftin käytössä, ja hän on tehnyt siitä nyt kirjan, mikä on noin kuukausi sitten julkaistu. Tällä hetkellä se on norjaksi, mutta sen pystyy kyllä lukemaan vähän huonommallakin ruotsin kielen taidolla — erittäin mielenkiintoinen kirja. Halusin nostaa tämän, että myös silloin on tehty vahvaa yhteistyötä. No, sitten sitten toisen maailmansodan aikana Suomen hallitus laittoi ambulanssijoukon myös Norjaan, ja sama asia: vähän tiedustella ja toimia. Mutta tämä kuvamateriaali, mikä on tässä kirjassa, oli vallan pysäyttävä. Eli Suomi 100 ‑hengessä oli hyviä tapahtumia. Yksi asia, mikä viime vuonna nousi, oli tämä kielikysymys. onnellinen omasta puolestani, että meillä on tämä käännös ollut jo 70-luvulta lähtien mukana näissä Pohjoismaiden neuvoston kokouksissa ja olemme saaneet materiaalin, joka tulee aika monella kielellä. Että jos tässä edistyttäisiin niissä päätöksissä, mitä tässä salissa tehtiin, eli kukin maa saisi omalla kielellään ne asiakirjat ja riittävän ajoissa ja voisi omalla kielellään jättää asiakirjoja, niin se olisi iso edistys vielä tästä eteenpäin. Eli Suomi ja Islanti tekivät tämän ehdotuksen. Mutta kiitos kerran vielä hyvästä toimintakertomuksesta. Se kuvaa hyvin ansiokkaasti, mitä viime vuonna tapahtui. Toivon samanlaista menestystä tillsammans jatkossakin.