Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-20 Arvoisa herra puhemies! Vaikka edellisestä puheenvuorostani piditte ja annoitte puhua hieman yli, nyt lupaan pysyä tuossa ajassa, vaikka yritän ihan hyvän puheenvuoron tähänkin pitää. Arvoisa puhemies! Edustaja Ala-Nissilä nosti esille ja kysyi tästä, millä tavalla meillä valtio tukee liikuntarakentamista. Me itse asiassa viime viikolla valtion liikuntaneuvostossa käsittelimme tulevien neljän vuoden rahoitussuunnitelmaa, joka on siis suunnitelma vuosille 2019—2022. Tämä on tietysti vasta tällainen suunnitelma, joka muuttuu varmasti näiden myöhempien vuosien osalta merkittävästikin. Kunnat itse asiassa tänä päivänä hakevat hankkeita aika nopeasti ja toisaalta peruuttavat suunnittelemiaan hankkeita aika yllättävästikin. Eli todennäköisesti tähän tulee isompia muutoksia, mutta nyt tämän neljän vuoden rahoitussuunnitelman sisällä kun katsoin, mitä siellä kunnat hakivat — kunnat olivat hakeneet valtion tukea 127 liikuntapaikkahankkeelle, joista 91 oli uudishankkeita ja 36 peruskorjaushankkeita, eli uudishankkeet olivat nyt selkeästi suurimpana. miten ne sitten jakaantuvat — kun Ala-Nissilä kysyi tätä, että tuetaanko meillä enempi yksilölajeja vai joukkuelajeja. Kyllä täytyy todeta, että näistä leijonanosa menee joukkuelajeihin. Toimintaa, ahaa. — Ulkokenttiä näistä on 12, liikuntasaleja 59, uimahalleja 22, jäähalleja 10 ja muita liikuntapaikkoja 24. Ja nämä ovat nyt siis hankkeet, jotka ovat kustannusarvioltaan yli 700 000 euroa. Sen lisäksi on tietysti valtava määrä pieniä erilaisia hankkeita, jotka ovat alle 700 000 euron budjetilla, ja niiden valtion tuet tulevat sitten alueellisten liikuntaneuvostojen kautta. Painetta meillä on erityisesti Etelä-Suomessa. Saisimme koko listan täyteen hankkeita Helsinki—Espoo—Vantaa—Uusimaa—Kanta-Häme—Päijät-Häme-alueelta, mutta sitten toisaalta meillä on alueita, avien alueita, joista ei tahdo löytyä edes hankkeita. Kannustan kyllä kaikkia, myös kansanedustajia, seuraamaan sitä, mitä omilla alueilla tapahtuu. Sieltä voisi löytyä helpollakin valtion tukea erilaisille liikuntahankkeille. Arvoisa puhemies! Debatissa haastoin suomalaiset yritykset lähikuntopistetalkoisiin ja uusin sen nyt tässä varsinaisessa puheenvuorossani. Tein aikanaan esityksen, haastoin erään suomalaisen yrityksen mukaan talkoisiin, ja tämä yritys vastasi ja hankki itse asiassa Helsinkiin neljä lähiliikuntapistettä pyöräteiden, Baanan ja tämäntyyppisten, varteen. Ensimmäinen niistä on nyt avattu, ja tämän yrityksen sponsoroimana kolme tulee vielä lisää. Nyt tämä minun ajatukseni lähtee siitä, että voisimme haastaa yrityksiä ympäri Suomen mukaan rakentamaan lähiliikuntapaikkoja vaikka siihen kuntaan, missä yritys on aikanaan perustettu tai missä se toimii, ja pienemmät yritykset voisivat tehdä niitä yhteishankkeina, vaikkapa paikallisen yrittäjäyhdistyksen kautta. Sellaiset panostukset ovat kokoluokaltaan 10 000—30 000 euroa, ja uskon, että niillä saataisiin jopa näiden yritysten sairauspoissaoloja ja muita vähennettyä, kun se paikka voisi olla vaikka hyvin lähelläkin sitä yritystä tai sitten joku muu mukava paikka vaikkapa läheltä sitä lenkkipolkua. Liikunnan vaikutustenarvioinnin nostin myös esille debatissa ja haluan siitä lyhyesti sanoa. Rakentamisessa pitäisi aina miettiä, lisääkö vai vähentääkö se liikuntaa. Parkkipaikat — minkälaisiin paikkoihin ne tehdään? Minkälaiseen paikkaan kouluilla jätetään lapset? Voisiko jättöpaikka ollakin turvallisen tien päässä, ja siitä lyhyt siirtymä sitten vaikka kävellen koululle?