Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-17 Arvoisa puhemies! ”Vakava viestini Suomen eduskunnalle on: Suomi elää hyvinvointivaltion alisuoriutumisen aikaa. Emme riittävästi onnistu nostamaan heikossa asemassa olevia lapsia ja nuoria hyvinvoinnin ja sosiaalisen nousun kärryille. Tästä kärsivät kaikki.” Näin kirjoitti meille lapsiasiavaltuutettu Kurttila noin kuukausi sitten, kun saimme lapsiasiavaltuutetun kertomuksen. No, tähän alisuoriutumisen tilaan kannattaa ottaa perspektiiviä ja sisältöä. Keskeisissä rooleissahan tässä yhteydessä ovat koulutus ja työelämä. Näen, että peruskoulu, samoin varhaiskasvatus, tarvitsee sekä uudistumista että lisää resursseja, jotta se kykenee tukemaan varsinkin heikoimmista lähtökohdista tulevien lasten kehitystä. Arvoisa puhemies! Suomessa on nyt käynnissä vilkas keskustelu oppivelvollisuusiän nostosta. Sosiaalidemokraatit ovat ajaneet asiaa jo pitkään. Viimeisen vuoden—kahden aikana olemme alkaneet saamaan tukea voimakkaasti johtavilta talousasiantuntijoilta ja tutkijoilta. Laajassa koulutuspoliittisessa kannanotossa reilu viikko sitten myös Opettajien Ammattijärjestö asettui tukemaan oppivelvollisuusiän nostoa. oppivelvollisuusiän nostoa. Oppivelvollisuusiän laajentamiseen kielteisesti suhtautuvat toteavat, että tällainen kaavamainen, yleinen pidentäminen ei ole hyvästä vaan pitäisi keskittyä oppimisympäristöihin ja pedagogiikan kehittämiseen. Näin on pyritty jo tekemään, mutta sekään ei riitä. Erilaisia täsmätoimia on kokeiltu ja kehitetty jo vuosikymmeniä. Tästä kaikesta huolimatta ikäluokasta lähes 10 000 nuorta eli 15 prosenttia jää pelkän peruskoulun varaan. Näin ei voida jatkaa. Suomessa on oppivelvollisuuden yläikäraja, joka lopettaa eniten tukea tarvitsevien lasten tukemisen kaksi vuotta ennen kuin he ovat saavuttaneet YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen mukaisen lapsuuden ylärajan. Professori Roope Uusitalon johtaman talouspolitiikan arviointineuvoston tammikuussa julkaistussa raportissa esitetään, että koko ikäluokan tulee suorittaa toisen asteen tutkinto. Arviointineuvoston mukaan iän nosto 18 vuoteen nostaisi merkittävästi toisen asteen tutkinnon suorittavien osuutta ja tämä tuottaisi merkittävää hyötyä nuorten työllistymiselle ja tuloille. Se olisi hyvin kohdentuva ja kustannustehokas tapa parantaa koulutuksen ulkopuolelle jäävien nuorten työmarkkina-asemaa. Arvoisa puhemies! Myös kansainväliset tutkimukset tukevat oppivelvollisuusiän noston positiivisia vaikutuksia. lisäksi arviointineuvosto on arvioinut ja laskenut tämän noston tuottavan pitkällä aikavälillä noin 140 miljoonan euron fiskaalisen hyödyn. Uudistus olisi vähintään kustannusneutraali, vaikka siihen sisältyisi myös mittavia panostuksia opinto-ohjaukseen ja erityisopetukseen. Haluan korostaa, että tämä muutos vaatii rinnalleen myös peruskoulun, erityisesti yläkoulun, kehittämistä. Tältä osin olisin kommentoinut myönteisesti edustaja Multalan kokoomuksesta käyttämää puheenvuoroa, kun hän nosti peruskoulun esille. Siis ei ole mikään simsalabim, että vain oppivelvollisuusikää nostamalla päästään hyviin tuloksiin. Pitää myöskin peruskoulua peruskoulua kehittää. Tämän oppivelvollisuusiän noston tärkein viesti on se, että nuoren paikka on koulussa, työpajassa, oppisopimuskoulutuksessa. Nykyisessä järjestelmässä 15—16-vuotias lapsi — korostan: lapsi — voi valita itsensä ulos koulutuksesta. Se ei ole lapsen edun mukaista, ja sen takia haluan näinkin vahvasti perustella tämän oppivelvollisuusiän korotuksen