samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Tämä laajapohjaisesti valmisteltu selonteko keskittyy tietopolitiikkaan ja tekoälyyn. Hallituksen tavoitteena on, että Suomesta kehittyy edelläkävijä tekoälyn soveltamisessa ja tietopolitiikassa, ja mielestäni meillä on tähän erittäin hyvät mahdollisuudet. Turvallisuus, yksityisyydensuoja ja eettisyys täytyy nostaa keskiöön myös tietopolitiikassa ja tekoälyn hyödyntämisessä. Tietopolitiikka on politiikkatoimia, joilla tiedon hyvää hallintaa ja tehokasta hyödyntämistä edistetään. Digitalisaation myötä yhteiskuntamme on yhä enemmän riippuvainen datasta ja sen pohjalle rakennetuista palveluista. Datatalouteen, alustatalouteen ja tekoälyyn perustuva liiketoiminta kasvaa hurjaa vauhtia, halusimmepa sitä taikka sitten emme. Suomen tulee ottaa vahva rooli kansainvälisten pelisääntöjen määrittämisessä datataloudelle ja tekoälylle. Johtaviin datamaihin, USA:han ja Kiinaan, verrattuna Suomen valtti on eettinen ja turvallinen tietopolitiikka ja tekoäly. Tekoälylle ei pidä antaa oikeuksia tehdä syrjiviä päätöksiä. Tietojen laajamittaiseen käyttöön liittyy aina myös riskejä. Tietovuodot ovat arkipäivää, ja olemme huolissamme siitä, mihin meistä kerättyjä tietoja käytetään. On selvää, että jatkossa jokaisen mahdollisuuksia päättää omien tietojensa käytöstä tulee lisätä. Selonteossa tunnistetaan hyvin eettisyyden merkitys, mutta empatia- ja tunnetaitoja siinä ei käsitellä. Kone ei voi koskaan täysin korvata ihmistä ja ihmisten välistä vuorovaikutusta, ja ainakin itse pidän tärkeänä, että tietopolitiikkaa linjattaessa huomioidaan paitsi eettisyys myös inhimillisyys. Tähän voisi lisätä vielä oikeudenmukaisuuden ja ehdottomasti totuuden. Kun tekoäly valjastetaan meitä palvelemaan, on palveluita kehitettäessä otettava huomioon myös meidän tarpeemme. Fyysisen hyvinvoinnin lisäksi on huomioitava myös sosiaaliset ja tunne-elämän tarpeet. Tieto- ja teknologiaosaamisen rinnalla on huolehdittava myös empatia- ja tunnetaidoista. Näin edistetään ihmisten kokonaisvaltaista hyvinvointia teknologian hyödyntämisen lisääntyessä. Korkeatasoinen osaaminen on aina ollut edellytys maamme menestymiselle. Suomalaiseen tieto- ja teknologiaosaamiseen sekä siihen liittyvään tutkimukseen tulee panostaa. Lisäksi on huolehdittava siitä, että alan osaajien ja yritysten on kannattavaa on kannattavaa pysyä edelleen Suomessa ja että maamme on houkutteleva myös ulkomaisten osaajien näkökulmasta. Näin ei tällä hetkellä välttämättä ole. Kaikessa emme pysty kilpailemaan kansainvälisten toimijoiden kesken. Voimme kuitenkin tarjota ja markkinoida muun muassa turvallisuuttamme, vakauttamme ja hyvinvointiamme. Korkeatasoinen ja julkisesti tuettu koulujärjestelmä ja terveydenhoito ovat maailman mittakaavassa poikkeuksellisia,
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-13 On varsin tärkeää, että digipalvelut ovat saatavilla kattavasti koko maassa. Digipalvelujen ja digitalisaation myötä palveluja pitäisi entistä enempi siirtää sinne, missä on vähempi ihmisiä ja enempi henkilökohtaisia palveluja käyttäviä, joille digitalisaation hyödyntäminen ja sähköiset palvelut ovat hivenen vaikeampia käyttää. Nythän on linjaus ollut vähän toisen suuntainen, elikkä digitalisaation myötä on palveluita siirretty kasvukeskuksiin ja niiden käyttäjille, jotka tutkimustenkin mukaan ovat ensisijaisesti siellä kasvukeskuksissa, on tarjolla niin henkilökohtainen palvelu kuin myös digitaalinen palvelu. Sen pitäisi olla toisinpäin. Digipalvelujen oleellisena asiana tulee olla helppokäyttöisyys. Vanhuksillekin pitää olla riittävän yksinkertaiset järjestelmät, että he pääsevät näiden palvelujen pariin myös siellä kauempana, missä sitä henkilökohtaista palvelua ei ole. Digi-infran osalta laajakaistaverkostot ovat erittäin tärkeitä myös siellä haja-asutusalueella. Langattomat verkot ja laajakaistaverkot eivät sulje toisiaan pois, vaan ne ovat toisiaan täydentäviä, jotta järjestelmä saadaan riittävän kattavaksi, että katveita ja katkeamisia ei ole ja yhteyden säilymistä pystytään turvaamaan. Jonkun aikaa sitten käsittelimme täällä myös paikkatietopoliittisen selonteon, ja nyt kun käsitellään tätä tietopoliittista, niin tässä yhteydessä tietenkin tulee se,
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa puhemies! Ilmatieteen laitoksen tehtävänähän on ympäri vuorokauden tuottaa sää- ja tutkimustietoa, olosuhdetietoa kansalaisten, yritysten, maatalouden, lento-, maa- ja ilmailuliikenteen ja myös valmiusviranomaisten käyttöön. Kyse on siis erittäin tärkeästä viranomaistoiminnasta, jossa on koko yhteiskunnan turvallisuudesta ja toimimisesta kyse. Huomasin, että Kilpailu- ja kuluttajavirasto nosti tämän lainvalmistelun yhteydessä esille ajatuksen, että osa Ilmatieteen laitoksen toiminnasta pitäisi yhtiöittää, mutta ministeriö on aivan oikein poiketen tämän hallituskauden muista päätöksistä tullut sille linjalle, että tämä on niin tärkeä viranomaistoiminta, että tätä ei tule yhtiöittää.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-16 Tässä laissahan on paljon teknisiä ja päivityksellisiä tarpeita, ja valiokunta oli omassa ytimekkäässä mietinnössään ollut varsin yksimielinen niiden tarpeesta, ja ne täytyy saada voimaan, mutta haluaisin ehkä laajentaa keskustelua hieman siihen, miten merkittävä Ilmatieteen laitos on Suomelle ja miten maailmanluokan huippututkimusta siinä yksikössä tehdään. Jos ajatellaan suomalaista ilmakehätutkimusta, se on aivan maailman kärjessä paitsi ilmastonmuutoksen tutkimuksessa mutta ennen kaikkea arktisen alueen tutkimuksessa ja siinä, miten pystytään tekemään myös vaikkapa kaupallisia sovelluksia suomalaisen teknologian avulla. Me emme ole yleensä avaruusteknologiassa tai kansallisilta panostuksiltamme ehkä maailman tunnetuimpia maita olleet, mutta kaikki se, mitä meidän nykyaikaiset välineemme — puhelimet, tietotekniikassa digitaaliset palvelut — käyttävät, perustuu hyvin pitkälti niihin mallinnuksiin, joita esimerkiksi Sodankylän Värriön tutkimuslaitoksella on tutkittu. Keskellä pientä lappilaista kylää on aivan maailmanluokan fysiikan tutkimusyksikkö, johon koko ajan haetaan kansainvälisiä osaajia, akateemikkoja, maailman kärkeä. Tämä on erittäin merkittävä asia. Paitsi lakimuutos tähän tulee päivitystarpeita, niin että Ilmatieteen laitos pystyy olemaan moderni yksikkö ja myös tuottamaan kaupallisesti menestyviä sovelluksia yhteistyössä yritysten kanssa. Tämä liittyy myös Suomen Arktisen neuvoston puheenjohtajuuteen sikäli, että Ilmatieteen laitos on yksi niistä keskeisistä tutkimusinstansseista, jotka on nostettu koko meidän kansallisen arktisen puheenjohtajuutemme keskiöön, ja he ovat tehneet erittäin uraauurtavaa työtä siinä, miten pystytään paitsi ilmastonmuutokseen vastaamaan mutta myös tuomaan palveluita sinne, mistä ne on pit-kien välimatkojen takia ehkä
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-16 rouva puhemies! Ilmatieteen laitos on kansainvälisestikin arvostettu palvelu- ja tutkimuslaitos, ja se tuottaa havaintoja ja tutkimustietoa julkishallinnon sektoreille, elinkeinoelämälle ja kansalaisten tarpeisiin, ja ennen kaikkea se on yhteiskunnan turvallisuuden kannalta hyvä: jos ajatellaan esimerkiksi meidän sähköverkkoa ja muuttuvia sääolosuhteita, niin tärkeää on tämä Ilmatieteen laitoksen toiminta ja myös pitkällä tähtäimellä ilmastonmuutokseen varautumista koskeva tieto. Valiokunnassa meillä todella tuli esille myös tämä yhtiöittämisasia, ja kyllä myös meillä tahtotila oli se, että tällainen näin tärkeää yhteiskunnallista toimintaa tekevä laitos ei ole välttämättä mikään yhtiöittämisen edellytys eikä missään tapauksessa siihen tulisi mennä.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-16 Ilmatieteen laitoksella on pitkä ja maineikas historia ja itse asiassa erittäin tärkeä rooli myös tulevaisuudessa. Tässä edellä edustaja Kulmuni nosti esille tämän arktisen osaamisen, missä itse asiassa meillä on poikkeuksellisen paljon annettavaa myös tästä näkökulmasta, mutta myös ennen muuta meillä on paljon voitettavaa. Sen takia meidän kannattaa tämäntyyppisissä hankkeissa olla mahdollisimman vahvasti mukana, kuten arktisen alueen tutkimuksessa ja sen kehittämisessä. Ilmatieteen laitos, niin kuin edellä tuotiin esille, on vahvasti valtiorahoitteinen, mutta sen pitää kyllä etsiä entistä vahvemmin myös yhteistyötä yksityisen puolen kanssa. Tässä edustaja Alatalo nosti esille EU:n, mutta meillä on myös paljon yksityistä osaamista, joka on huipputeknologiassa uraauurtavaakin, ja itse pidän tärkeänä, että tätä yhteistyötä tulevaisuudessa syvennetään entisestään.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-16 kysytään asioita, jotka liittyvät säähän. Tässä suhteessa Ilmatieteen laitos edustaa kyllä Suomessa erinomaista organisaatiotahoa, joka tuottaa meille kaikille kansalaisille, yrityksille, järjestöille ihan maanpuolustusta myöten niitä palveluita, mitä tarvitaan, siis tavallisia sääpalveluita, jotka kuitenkin ovat hyvin merkityksellisiä. Tämän päivän teknologia mahdollistaa asiassa eteenpäin menemisen. Me voimme hyvinkin tarkkaan seurata, mitä tapahtuu pistekohtaisesti, aluekohtaisesti, tunti tunnilta sään suhteen. Se on meille kaikille palvelua. Kyllä siitä kiitos kuuluu Ilmatieteen laitokselle, joka on pystynyt omaa kehitystään viemään erittäin merkittävällä tavalla eteenpäin. Kun valtiovarainvaliokunnan liikennejaoston puitteissa on myös pystytty seuraamaan Ilmatieteen laitoksen kehitystä ja katsomaan myös, kuinka tutkaverkosto pystytään kattamaan koko Suomessa mahdollisimman kattavaksi, niin se on yksi osa tätä työtä, mitä luonnollisestikin kyseinen organisaatio tekee. Siellä on vielä tiettyjä puutteita, tarvitaan täsmentämistä, tarvitaan lisää tehokkuutta, jotta esimerkiksi kesäisin ei yksistään lomailijoiden vaan ennen kaikkea tärkeän maatalouden kannalta pystytään saamaan sitä tietodataa, onko huomenna pouta vai mikä se huominen sää sitten on, ettei siitä jälkikäteen tarvitse keskustella. Haluan erityisesti kyllä korostaa sitä, että Ilmatieteen laitoksen kohdalla tutkimustoimintaa on pystytty hankkimaan erittäin merkittävästi: vuonna 2016
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa rouva puhemies! On pakko todeta edustaja Kulmunille, että lyhyestä virsi kaunis. Tässä kohtaa voi sanoa, että hallitus on koettanut hyvää tehdä mutta priimaa pukkasi tällä kertaa, että sitä sitä varmasti tämä valiokunnan lausuma on juuri siinä ytimekkyydessään. Asiantuntijoita kuultiin ja todettiin juuri näitä asioita, mitä tässä on tuotu esille. Tämä 60 prosentin tutkimukseen ja kehittämiseen oleva ulkopuolinen rahoitus kuvaa juuri sitä osaamisen ja kansainvälisen luotettavuuden tasoa, mikä Ilmatieteen laitoksella ja se mahdollistaa tästä eteenkinpäin sen, että Ilmatieteen laitos on näissä kehittämis- ja tutkimushankkeissa varteenotettava tekijä maailman mittakaavassa. Sen pitkät perinteet — ja
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa puhemies! Pyydän liittyä siihen joukkoon, joka antaa tukensa tälle ehdotukselle, valiokunnan työlle, ja todeta, että Ilmatieteen laitos on todellakin meidän huippulaitoksiamme ja sillä on tärkeä merkitys paitsi tässä päivittäisessä säässä, mistä me olemme kaikki kiinnostuneet, myös sitten tieteellisen tutkimuksen kannalta. Suomella on mahdollisuus profiloitua arktisessa osaamisessa edelleenkin. Emme ole ollenkaan tehneet tällä alalla riittävästi. Voi sanoa, että maailma katsoo meihin jo sijaintimme takia ja kysyy, miten meidän osaamisemme on käytettävissä, kun puhutaan koko arktisen alueen osaamisesta, ja tämä voi olla yksi todella iso alue, jolla voisimme tehdä enemmän. Hienoa on, että valiokunta kokonaisuudessaan on voinut yhtyä siihen, että tämä voidaan tehdä julkisena tehtävänä. Olen kiinnittänyt muuten huomiota siihen, että tällä hallituksella on erittäin kova vauhti, kun se yksityistää monenmoisia palveluita. Sosiaali- ja terveyspuolesta olemme puhuneet täällä moneen kertaan, ja muitakin on tulossa. On hienoa
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa rouva puhemies! Minä olen myös sitä mieltä, että Ilmatieteen laitos on erittäin merkittävä. On hyvä, että valiokunta on tämän linjan ottanut ja mietintönsä tehnyt, ja varmasti me kaikki tiedämme sen haasteen, mikä meillä on esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja tämänkaltaisten asioiden suhteen, ja tässä suhteessa meillä, kuten täällä on todettu, on todella mahdollisuus sitten Ilmatieteen laitoksen kautta kautta tässä olla edelläkävijä ja saada tärkeää, arvokasta dataa myös tulevaisuutta ajatellen — turvallisuustekijät, kaikki tämä, merkitys on iso. Puhemies! Myös minä osaltani olen tyytyväinen siihen, että tässä on se linja vedetty, että tämä voi olla julkista työtä. Kiinnitin huomiota, kun edustaja Alatalo esimerkiksi sanoi omassa puheenvuorossaan, että Ilmatieteen laitos tekee niin tärkeää yhteiskunnallista työtä, että katsottiin, että sitä ei tule yhtiöittää. Tämä on tärkeä lause, mutta juuri siksi minäkin olen joskus vähän päivitellyt sitä hallituksen yksityistämis- ja yhtiöittämisvimmaa, mikä täällä koko vaalikauden on ollut valloillaan, ja siihen nähden tietenkin oli tervetullutta, että koko valiokunta ja koko eduskunta yksimielisesti näkee, että tämä on niin tärkeää, että ei tule yhtiöittää.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-16 Tämä tutkimustoimintahan korostuu kyllä tulevaisuudessa, kun mietimme, millä tavalla myös Suomessa varaudumme tähän ilmastonmuutokseen, ja siinä Ilmatieteen laitoksella ja sen tekemällä tutkimuksella on kyllä erittäin merkittävä rooli. Sitä sopii arvostaa ja toivoa, että pystymme turvaamaan tämän laitoksen toiminnan kokonaisuudessaan, jotta se sitä vaikuttavaa työtä pystyy tekemään. Ilmatieteen laitoksellahan on myös suuri rooli yhteiskunnan turvallisuudessa ja siihen liittyvissä palveluissa, mitä se tuottaa. Panin myös merkille, että tässä valiokunnan ytimekkäässä mietinnössä on hyvin käyty läpi Ilmatieteen laitoksen rahoitus, ja kun pääosan todella siitä julkinen valta kustantaa, niin ilahduttavasti se on myös saanut varsinkin tutkimustoimintaan rahoitusta ulkopuolelta ja hankkinut EU-rahoitusta, ja tästä varmaan moni muu julkinen laitos voisi ottaa vähän oppia, millä tavalla myös Euroopan unionista pystytään rahoitusta kotiuttamaan tänne. Ja ehkä viimeisenä asiana tässä on helppo yhtyä niihin huomioihin, että on hienoa, että tässä asiassa hallituksen yhtiöittämisvimma ei ole kuitenkaan mennyt eteenpäin vaan hallituspuolueissakin on järki voittanut, että näitä toimintoja voidaan ihan julkisesti edelleen tuottaa, että ihan kaikkea ei tarvitse viedä markkinoille ja yksityistää.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-16 Kävin maanpuolustuskurssin, ja moni kysyi minulta, että miten te siellä saitte kolme viikkoa kulumaan keskustellen asevoimista, ja sanoin, että maanpuolustukseen liittyy myös ilmastonmuutoksen torjuminen, jonka eteen Ilmatieteen laitos tekee valtavasti tutkimustyötä. Se on yksi aihe, mistä ihmiset välillä väittelevät: onko ilmastonmuutos olemassa, onko tullut lämpenemistä, mitä on tapahtunut, ja mitä ne muutokset tarkoittavat. Silloin me tarvitsemme nimenomaan tämmöistä puolueetonta tutkimustietoa, koska me voimme ikuisestikin väitellä vain eipäs—juupas, ja se ei ole täysin kylläkään mikään mielipidekysymys. Siitä olen myös iloinen, että tämä säilyy julkisena toimintana, ja se tuo myös uskottavuutta siihen tutkimustyöhön ja siihen pysyvyyteen ja pitkäjänteisyyteen. Vielä ihan kuriositeettina mainitsisin sen, että jos ajatellaan liikenneturvallisuutta, ilmaliikennettä, tavaroiden ja ihmisten kulkemista, niin on ensiarvoisen tärkeää tietää tulevia säitä, lentosäitä ja muita, ja myös näitä ennustetaan ihmisille ja yrityksille tiedoksi. Tämä on tosiaan semmoinen asia, että monesti ajattelee vain, että ei siellä juuri muuta tehdä, mutta tämä on valtavan hyvää työtä, ja suosittelen kaikille tutustumista Ilmatieteen laitokseen, mitä kaikkea he tekevät. Siellä on myös avaruus- ja kaukokartoituskeskus ja
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa puhemies! Ihan ensimmäisenä minun on pakko sanoa edustaja Merelle ja edustaja Viitaselle se, että yhtiöittäminen ei tarkoita sanaa ”yksityistäminen”. Ne ovat kaksi kokonaan eri asiaa, elikkä siitähän tässä kokonaisuudessa nyt ei ollutkaan puhetta, vaan nyt puhutaan Ilmatieteen laitoksesta, ja onneksi siitä me olemme kaikki yhtä aikaa ylpeitä. Olihan tosiaankin aika korjata tämä laki, kun se oli jo 50 vuotta vanha 50 vuotta, ihmisenähän se ei ole vanha vielä. Se siitä. Olen koko ikäni, sen 50 vuotta, saanut seurata kotikylälläni Sodankylässä olevaa Ilmatieteen laitoksen merkittävää asemaa ja siinä olen saanut nähdä, kuinka paljon on tehty tieteellistä tutkimustyötä ja kuinka paljon sillä on ympäristölle merkitystä ollut, tietenkin lähiympäristölle työllistävänä vaikutuksena, mutta ennen kaikkea siltä kannalta, että kun siellä on tutkittu todella tieteellistä tietoa, niin sillä ei ole mitään merkitystä, tehdäänkö se työ missä, vaan se korkea osaaminen on siinä tärkeintä. Nyt sitten täytyy sanoa kiitos tälle eduskunnalle, että tähän on annettu voimavaroja. Meillä on siellä käytössä erilaisia tutkia ja vastaanottolaitteita, että on voitu eteenpäin tehdä tätä tärkeää, kansainvälistä huippututkimusta. Toivon mukaan me olemme jatkossakin valmiita myöskin satsaamaan tähän tärkeään tutkimukseen, koska kun siellä viimeksi kävin noin kuukausi sitten, niin silloin minulle esiteltiin, minkälaista yhteistyötä on eri kansainvälisten satelliittien kanssa. Elikkä satelliittien tietoja otetaan siellä vastaan ja sitä kautta saadaan tutkittua myöskin esimerkiksi Siperian maaperän tietoja, mikä oli aivan mahtavaa, että minulle annettiin tietoa, miten analysoidaan kaikkea tällaista tärkeää tietoa siellä.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-16 Tämä laki kertoo Ilmatieteen laitoksen tehtävistä, pääjohtajan toimivallasta ja työjärjestyksestä, ja kuten edustaja Maijala sanoi, edellinen laki on ollut jo vuosikymmeniä voimassa ja lainsäädännön uudistustarvetta oli. Mitkä nyt sitten ovat Ilmatieteen laitoksen tehtävät tämän uuden lainsäädännön myötä? Ilmatieteen laitos tuottaa ympäri vuorokauden sää- ja olosuhdetietoa sekä ennusteita niin kansalaisten, elinkeinoelämän, maatalouden kuin maa-, meri- ja lentoliikenteen käyttöön sekä myöskin yhteiskunnan varautumistarpeisiin. Laitos tukee toiminnallaan pelastus- ja meripelastustoimintaa sekä maanpuolustusta, kuten äsken jo tuli edustaja Meren puheenvuorossa esiin, mutta myöskin erityisesti Ilmavoimien toimintaa. Ilmatieteen laitos tukee yhteiskunnan varautumista muun muassa vaaraa aiheuttaviin säätiloihin ja niiden muutoksiin antamalla varoituksia ja tiedotteita. Itse arktisen neuvottelukunnan jäsenenä ja yhtenä Suomen arktisen parlamentaarikkovaltuuskunnan jäsenenä olen huomannut, miten Ilmatieteen laitoksen tutkimus — hyvin monipuolinen ja pitkäjänteinen tutkimus ja myöskin kansainvälinen tutkimus — on osaavaa, huipputasoista ja myöskin kansainvälisesti arvostettua, ja siinä mielessä on tärkeätä, että Ilmatieteen laitoksen lainsäädäntö on myöskin sillä
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-16 eli se on käytettävissä niin, että yritystoiminnalle ja erilaisille tiedon tarvitsijoille luodaan avoin mahdollisuus. Siinä mielessä Ilmatieteen laitoksen olemassaolo tänällään onkin oikeutettua, että se on
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa rouva puhemies! Täällä on käyty ansiokasta keskustelua Ilmatieteen laitoksen merkityksestä, ja pidän sitä itsekin myös tärkeänä. Haluan kertoa kuitenkin hieman tarinanomaisesti, kuinka on tultu tähän perustehtävään, mistä Ilmatieteen laitos aikanaan on lähtenyt liikkeelle. Sehän on lähtenyt liikkeelle tuolta inkkareitten ja poppamiesten aikakaudesta, kun on havainnoitu, kuinka sää muuttuu. Intiaanit kysyivät aikanaan poppamieheltä, kuinka kylmä talvi on tulossa, ja poppamies siihen vastasi, että kaikki merkit viittaavat siihen, että tulee kylmä talvi, että menkäähän keräämään puita. No, illan tullen inkkarit palasivat leiriin, kysyivät poppamieheltä, riittävätkö puut, kuinka kylmä talvi on todellakin tulossa. Poppamies sanoi, että hän on päivän aikana tässä havainnoinut ympärillä olevaa ilmaa, puut eivät riitä, menkäähän keräämään lisää puita. Inkkarit viettivät viikon metsässä ja keräsivät puita ja tulivat leiriin takaisin. Poppamies siinä viikon aikana pohti, että no, itse asiassa hänen havainnointinsa eivät välttämättä ole kovin tarkkoja mutta kuitenkin aika luotettavia. Inkkarit kysyivät jälleen, riittävätkö puut, poppamies sanoi, että ei riitä, että kuukausi varmaan pitää kerätä puita. Siinä kuukauden aikana poppamies teki tarkkaa havainnointia, minkälainen ilma on ja miten se mahdollisesti muuttuu, ja tuli siihen tulokseen, että ei hän ole tosiaan varma siitä, minkälainen talvi on tulossa. Niin tuli naapurin leiristä toinen poppamies ja kysyi poppamieheltä, mitä mieltä olet, minkälainen talvi on tulossa, ja poppamies sanoi, että ei hän oikein tiedä mutta hän on seurannut inkkareitten liikettä ja he keräävät valtavan määrän puita, että ilmeisesti on tulossa kova talvi.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-16 Pakkasen tavoin menen vähän historiaan mutta en ihan noin pitkälle. Itse olen maalaistalon tytär ja siellä kasvanut ja muistan, että 60—70-luvulla isäni soitti suoraan Ilmatieteen laitokselle, kun silloin ei ollut nettejä, ja sai sieltä vastauksen. Nimittäin kun sitä juurikasvia viljeltiin ja muun muassa kurkkua, oli tärkeä tietää, tuleeko se halla, pitääkö mennä sadettamaan, mikä on tilanne. Tänä päivänä, kun mennään 2000-luvulle, sama talo on olemassa, veljenpoika pitää siellä tilaa ja on ylämaankarjaa. Mutta siellä on Karjurock-niminen suuri festivaali heinäkuussa, ja nyt taas tämä tätönen elikkä minä olen sitten kaksi viikkoa ennen Karjurockia tosi tiiviisti siellä Ilmatieteen laitoksen sivuilla ja katson, onko tulossa sadetta, mikä tilanne on, ja silloin on hyvä varautua.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa puhemies! On ollut kyllä niin hyvähenkinen keskustelu, että voisi melkein todeta, että on ollut kuin aurinkoinen poutapäivä tämä keskustelu tärkeän Ilmatieteen laitoksen ympärillä. Moni kollega täällä on viitannut yhtiöittämiseen, jolle tielle ei nyt lähdetty, ja pitänyt sitä erittäin hyvänä ratkaisuna. Minusta on tärkeätä kuitenkin nähdä, että useampikin lausunnonantaja, esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliitto ja MTK, esitti tämän lain valmisteluvaiheessa, että olisi lähdetty tiiviimpään yhteistoimintaan yritysmaailman kanssa ja että Ilmatieteen laitos esimerkiksi velvoitettaisiin jakamaan myös yksityisten sääasemien tietoa. Minusta oli kuitenkin järkevää, että tälle tielle ei lähdetty, koska ennen kaikkea totta kai sää- ja olosuhdetilanteen jakamisessa on kyse kansalaisten, yritysten, maatalouden, liikenteen ja valmiusviranomaisten turvallisuudesta, siitä, että tiedämme, minkälaisissa olosuhteissa toimimme. Arvoisa puhemies! Minusta on erittäin tärkeätä myös kiinnittää huomiota siihen seikkaan, minkä takia sekä lain valmisteleva viranomainen, liikenne- ja viestintäministeriö, että myös valiokunnan yksimielinen kannanotto lähtevät siitä, että yhtiöittämiseen ei pidä lähteä. Se oli juuri se seikka, että nähtiin, että yhtiöittämisen yhteydessä ei kyettäisi toimimaan viranomaistehtävässä riittävän turvallisesti ja että ei kyettäisi riippumattomasti jakamaan mahdollisimman laajalle sitä riippumatonta tutkimustietoa, jota Ilmatieteen laitos meille kaikille tuottaa. Tämä on minun mielestäni erittäin tärkeä opetus, kun ylipäätään
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-16 yhtiöittämisestä ja suorastaan vimmasta yhtiöittää, että Suomea laitetaan myyntiin. Arvoisa puhemies! Tilannehan on todellakin se, että tämän hallituksen aikana Suomen taloutta on pystytty parantamaan, nostamaan hyvin monella tapaa. Totta kai kansainvälinen kehitys vaikuttaa, mutta myös kansallisia toimenpiteitä on tehty. Ei Suomea myydä, päinvastoin suomalaiset myyvät entistä enemmän tuotteitaan. Ei esimerkiksi Nordean tulo Suomeen ole mikään sattuma. Suomen talouspolitiikan vakauteen, niin työmarkkinoihinkin kuin myös hallituksen politiikkaan luotetaan. Tämä on kyllä iso asia, joka meidän kannattaa muistaa. On hyvin helppo täällä eduskunnassa heittää vaikkapa, että Suomea pannaan myyntiin. Haluan nyt tämän todeta ihan vaikka lehteriyleisön korville kuultavaksi, että ei Suomea myydä minnekään mutta toivottavasti suomalaisten tuotteita voidaan myydä entistä enemmän. Viennin vetäminenhän on meille kaikille tärkeä, jotta me pystymme hoitamaan tärkeät sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut ja pitämään maan pystyssä muutoinkin. Tässä suhteessa on kyllä pakko vain todeta, että se on ilmeisesti niin, että kun riittävän kauan hokee jotakin, niin siihen loppujen lopuksi alkaa uskoa itsekin. Tämä pätee ehkä meihin kaikkiin kyllä valitettavasti.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-16 Arvoisa puhemies, kiitos! Haluaisin nyt tähän edelliseen vain todeta, että tietenkin on hyvin tervetullutta, että nyt sieltä päähallituspuolueen suunnalta todetaan, että Suomea ei todellakaan pistetä myyntikuntoon, mutta kyllä ne teot ja puheet ovat valitettavasti tällä kaudella kovin markkinahenkisiä olleet. Ei tarvitse kuin viitata tähän kuuluisaan soteen, jossa väen vängällä meinattiin ajaa pakkoyhtiöittämiset läpi ja kaikki tämä, ja kyllähän kansalaiset ovat olleet varsin huolissaan ja ihmeissäänkin välillä siitä linjasta, kun milloin ollaan teitä yksityistämässä ja milloin mitäkin myymässä. Kyllä oli helppo tehdä tietyssä vaiheessa johtopäätös, että valitettavasti politiikka vaikutti siltä, että Suomea pistetään myyntikuntoon. Mutta, puhemies, haluan sanoa positiivisesti ja myönteisesti tähän loppuun: on mielestäni hyvä, että täällä ollaan nyt yksimielisesti todettu esimerkiksi tämän tehtävän tärkeys ja se, että sen on syytä olla julkisella pohjalla, yhtiöittämiseen ei lähdetty, ja on hyvä ja edistyksellistä, että olemme siitä kaikki samaa mieltä eikä hallituskaan nyt tällä kertaa siihen sitten haikaillut. Edustaja Feldt-Rantaa kiitän keskustelun avauksesta ja siitä, että toivoteltiin vielä aurinkoiset viikonloputkin päälle. Hieman siellä on kylmä viima, mutta ehkä se viima tästä sitten helpottaa.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-28 noihin luonnoksiin, ja sopimushan allekirjoitettiin tämän vuoden toukokuussa. Se perustuu varsin pitkälti OECD:n malliverosopimukseen. Yhtenä yksityiskohtana voisi todeta, että rojaltien lähdeveroprosentiksi on tuossa sopimusluonnoksessa merkitty 3 prosenttia, ja se on ihan hyvä. Monien kehittyvien maiden kanssa tehtyjen sopimusten rojaltien lähdeveroprosentti on 5—15 prosenttia, jopa 30 prosenttia. Toisaalta tietysti vanhojen teollisuusmaiden kesken tehdyissä sopimuksissa rojalteja ei veroteta ollenkaan.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-28 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Pauli Kiuru on tehnyt hyvää työtä tässä kirjaston hallituksen puheenjohtajan tehtävässä. Aloitan tästä hänen lopussa esiin nostamastaan ajatuksesta itsearvioinnista. On hyvä, että erilaisissa toimielimissä suoritetaan tällaista itsearviointia, ja voisi ihan näitä vaikkapa tämänkin päivän tapahtumia kuunnellessa olla paikallaan tällainen itsearvioinnin tekeminen myös meidän valiokuntatyöskentelyssämme. Olen itse toiminut kuntapolitiikassa yli puolet elämästäni, ja siellä on hyvin tavanomaista, että tällaisia itsearviointeja tehdään lautakuntien ja kunnanhallitusten työskentelystä, ja voisi olla itse asiassa hyvä työväline myös eduskunnan valiokuntien työskentelyssä arvioida puheenjohtajien ja neuvosten mutta myös ennen muuta jäsenten ja ryhmien toimintaa tällaisen itsearvioinnin kautta, mitä kirjaston hallitus on nyt käynnistämässä. Arvoisa puhemies! Sitten tähän itse mietintöön: Sivistysvaliokunta on käynyt läpi vuotta 2017 ja tehnyt hyvän, perusteellisen mietinnön, ja olen tyytyväinen siihen. Kun aikanaan nuorena kansanedustajana sain aloittaa tässä kirjastohallituksessa silloisen puheenjohtajan Tuomiojan alaisuudessa, niin tehtiin näitä veteraanikansanedustajien haastatteluja. Aikanaan nostin täällä eduskunnan vastaavassa keskustelussa esille sen, että olisi tarpeen haastatella myös ei pelkästään niitä kansanedustajia, jotka ovat luopuneet kansanedustajan työstä, vaan myös näitä, jotka ovat suurin piirtein Johan Sirénin tänne suunnittelemia, kuten edustajat Kanerva ja Tuomioja ja Zyskowicz ja muutamat muut. On hyvä, että heitä nyt haastatellaan. Ja jos oikein olen ymmärtänyt, niin edustaja Kanervan 43 eduskuntavuotta on ollutkin sellainen urakka, ettei paljon muita ole ehditty haastattelemaan, tämä haastattelutyö on edelleen ymmärtääkseni kesken, eli en tiedä, mille vuosikymmenelle nyt Kanervan haastatteluissa on päästy. Mutta se on arvokas tutkimuskokonaisuus, mikä tulee tutkijoiden käyttöön ja varmasti valottaa montaa kysymystä. Toivon, että näitä haastatteluja jatketaan — edustaja Kääriäinen yhtenä esimerkkinä tai Tuomioja, jonka mainitsin, tai edustaja Jukka Gustafsson, joka myös on tehnyt pitkän parlamentaarisen työn. Arvoisa puhemies! Haluan kiittää vielä kirjastoa erittäin hyvästä palvelusta myös meidän kansanedustajien näkökulmasta. Sieltä on saanut aina apua, kun apua on tarvinnut. Ja
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-28 Arvoisa puhemies! Kiitän edustaja Pauli Kiurua tästä hänen kirjaston hallituksen puheenjohtajana tekemästään esityksestä, sillä todellakin me keskustelimme tällä viikolla kirjaston hallituksessa, miten hoidetaan tämä oma-arviointiasia. Oma-arviointi ja se, että me saamme sitä menemään kirjaston hallituksessa eteenpäin, on erittäin hyvä asia, mutta edustaja Pauli Kiuru esitti, että tätä samaa arviointimenetelmää alettaisiin miettimään koko meidän eduskunnan muussakin työskentelyssä. Ensimmäinen tärkeä asiahan on tietenkin se, miten tästä saa varmistettua anonyymin asian, koska kaikkihan me yritämme varoa, ettei meidän profiilimme tule näissä asioissa julkisuuteen. Jos me oikeasti haluamme kehittää joitakin toimintoja, meidän pitäisi pystyä avoimesti porukoiden sisällä keskustelemaan näistä asioista. Eduskunnan kirjastosta sinänsä sanon sen, että se on aivan liian vähän käytetty siihen nähden, kuinka mahtava kirjasto se on. Minä kyllä toivoisin, että jokainen meistä kansanedustajista menisi itseensä ja alkaisi miettiä, olemmeko me oikeasti ottaneet käyttöön sen tiedon, mikä meillä on sieltä saatavissa, olemmeko me kannustaneet meidän avustajiamme ottamaan sen tiedon käyttöön. Nimittäin aivan liian vähän sitä käytetään siihen nähden, mitä kaikkea mahtavaa tietoa sieltä on saatavissa. Meidän pitäisikin miettiä enemmän, miten me saisimme vielä entistä paremmin parannettua ja lisättyä tätä käyttöä. Itse kun olin vielä oikeissa töissä kunnassa ennen tänne eduskuntaan tuloa, sain tuloa, sain täältä todella hyvää palvelua ja olin yllättynyt siitä, että sain eduskunnasta niin hyvin lakivalmistelumateriaalia käyttööni. Jatkon kannalta mietin sitä, että äänestäjäthän ne sinänsä arvioivat sen, miten me toimimme, mutta siellä valiokuntatyöskentelyssä oma-arviointi — niin kuin kirjastossakin — olisi erittäin tärkeä saada eteenpäin. Kokonaisuudessa meidän Eduskunnan kirjastosta vielä sanon sen, että se on maailmanlaajuisesti yksi avoimimmista ja parhaista kirjastoista, mitä on. Juuri missään muualla maailmassa ei ole vastaavaa kirjastoa kuin meillä eduskunnassa on.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-28 Kaikelle tälle työlle annan teille kannustetta sinne kirjaston hallitukseen tästä eteenkinpäin, tälle tietynlaiselle tunnettuuden edistämiselle. Puhemies! On oikeastaan jo vähän perinne, että aina kun Eduskunnan kirjasto on keskustelussa, olen puheenvuoroa käyttänyt ja halunnut siinä samassa yhteydessä muistuttaa yleisesti ottaen kirjastolaitoksen isosta merkityksestä koko maallemme. Monihan sanoo, että kivijalat, mihin meidän sivistyksemme perustuu, ovat hyvä peruskoulu, Yleisradio ja kirjastolaitos, ja näin varmasti on, että monia arvokkaita tuloksia on meidän kirjastojärjestelmästämme tullut. Siksi haluankin jälleen kerran käyttää puheenvuoron sen puolesta, että me arvostaisimme kirjastolaitostamme ja pitäisimme siitä hyvää huolta — kaikista kirjastoista eri maakunnissa. Ne ovat tasa-arvoisen elämän peruskiviä. Tänä päivänä me puhumme paljon siitä, kuinka huolestuttavaa on, kun suomalaisten, esimerkiksi lasten, lukutaito on heikentynyt. Tässä on isoja haasteita, joihin voimme vastata muun muassa juuri maksuttoman kirjastopalvelun kautta. Sitten tietenkin ovat nämä kirjaston uudet tehtävät vaikka digilukutaidon edistäjänä ja tällaisena digiajan digituen antajana, ja näen myös tässä yhteydessä kirjaston korostuvan merkityksen nyt ja tulevaisuudessa kaiken kaikkiaan. Puhemies! Oli ihan mukava kuulla se, että arvosana on 9, ja sehän on
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-28 Arvoisa rouva puhemies! Kirjastolain mukaan yleisten kirjastojen tehtävänä on edistää väestön yhtäläisiä mahdollisuuksia sivistykseen, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen, jatkuvaan tietojen, taitojen ja kansalaisvalmiuksien kehittämiseen, kansainvälistymiseen sekä elinikäiseen oppimiseen. Arvoisa puhemies! Tuo laki on hyvä ja velvoittava, ja itse asiassa olen erittäin tyytyväinen, että eduskunnassa on myös oma kirjasto. että kansanedustajat joko ovat kirjaston hallituksessa tai ylipäätänsäkin eduskunnan kautta saavat tuon kirjastokokemuksen — ja jokainen varmasti myös omilla kotiseuduillaan — antaa pontta myös koko kirjastotoiminnan kehittämiselle. Ja kuten kaikki tiedämme, kyllähän suomalainen kirjastolaitos on vertaansa vailla oleva. Ilman kustannuksia pystymme lainaamaan ja saamaan hyvin paljon sellaista tietoa, mitä tarvitaan, muualtakin kuin tuolta virtuaalimaailmasta tai sähköisen tiedonsaannin kautta, joka myös on yksi osa tämän päivän kirjastotointa. Siinä mielessä kyllä tämä eduskunnassa tapahtuva Eduskunnan kirjaston toiminta toimii varmasti hyvänä polkuna myös sille, että eduskunnassa arvostetaan kirjastolaitosta kaiken kaikkiaan. Sillehän on ihan oikea sivistyksellinen pohja tänä päivänä. Jos muodot muuttuvatkin — kuinka pitkään tarvitsee mennä, kun paperi on yhä enemmän sähköisessä muodossa? — yhtä kaikki, tietoa tarvitaan. Ja se, kuinka sitä tietoa nopeasti saadaan ja voidaan käyttää, on yksi tärkeä asia. Sain eilen palautetta kyselytunnin perusteella siitä, että täällä jotkut niin sanotusti räpläsivät puhelimiaan tai tablettejaan. Vastasin hänelle, että aika monet myös hankkivat tietoa silloin, kun käydään debattia jostakin yksittäisestä asiasta — haluaa tarkistaa, oliko joku asia juuri näin ja mihinkä lakiin tai asiaan voi viitata. Siinä mielessä toivon aina myös, että katselijat ja kuuntelijatkin miettivät sitä, että eduskunnan täysistuntosalikin on siinä mielessä työpaikka, ja niin kuin tänä päivänä monilla, siellä on tuollainen oma työpiste, josta sitten asioita hoidetaan. Ja talon palveluhan on parantunut kaiken aikaa, varsinkin tämän uuden, saneeratun — voi sanoa uuden, mutta entiseksi saneeratun — Eduskuntatalon myötä. Arvoisa puhemies! Haluan vielä painottaa sitä, että tämä yleisten kirjastojen nykyisellään säilyttäminen on yksi osa tärkeää valtiollista ja kansallista työtä ja toimii kansalaisten palvelun aivan peruslähtökohtana. Kyllä me haluamme pitää huolta Lukukeskuksesta, ja se on hyvä asia, että vaikkapa ensi vuoden talousarviossa meillä on myös toisen
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-28 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin kiitos edustaja Kiurulle kattavasta ja valaisevasta esittelypuheenvuorosta. Yhdyn niihin puheenvuoroihin, joissa on korostettu sitä, että tietoisuutta eduskunnan loistavasta kirjastosta on ehdottomasti lisättävä. Helsingissä on odotettu pitkään ja hartaasti tulevaa keskustakirjasto Oodia.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-28 kuin tässä edustajat Viitanen ja Rossi kertoivat, kirjastolaitoksella on Suomessa merkittävä tehtävä ollut sivistyksen edistäjänä, ja niin varmasti myös Eduskunnan kirjastolla. Muistan aikanaan lapsuudessa, kun muutaman ensimmäisen koululuokan kävin Nilsiässä Savossa — osa nykyistä Kuopiota — niin melkein jokaisena päivänä menin koulupäivän jälkeen koulun läheiseen kirjastoon ja sieltä lainasin erilaista aineistoa. Väitän, että se on yksi syy, miksi tähänkin saliin olen lopulta päätynyt. Eli tieto kiinnosti, ja tieto kiinnostaa edelleen tänä päivänä, ja sitä meidän pitää kirjastolaitoksen kautta pystyä jakamaan kansalaisille. Mutta yhden epätavanomaisen ajatuksen haluan tässä nostaa esille, kun mietitään meidän Eduskunnan kirjaston tiloja. Nehän ovat merkittävät, hyvät tilat, mutta yhtä asiaa pohdin tiloihin liittyen. Kävin Yhdysvalloissa kongressissa, ja siellähän on hyvin luotu se, että kansalaiset tai ulkomaisetkin vieraat voivat saada tietoa heidän kongressistaan ja Yhdysvaltain demokratian historiasta. Siellä on videoesitystä, siellä on opastusta, tehty tietynlainen selvä rutiinikierros. Mielestäni meidän olisi eduskunnassakin pyrittävä siihen myös Suomi 100 ‑juhlavuoden tuloksia katsoen, että eduskuntaan saataisiin entistä vahvemmin tämmöinen rutiininomainen kierros tai jonkinlainen tietopaketti, jonka tänne tulevat vieraat, ulkomaiset tai kotimaiset, saisivat. Ja täytyy sanoa, että yksi sellainen tila, mitä tällaiseen tarkoitukseen voisi käyttää, jos ei uusia tiloja lähde rakentamaan, on Eduskunnan kirjaston nykyiset tilat. Eli herätän ajatuksen siitä, että ottaisimme mallia joistain
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-28 Arvoisa puhemies! Kiitän edustaja Pauli Kiurua hänen ansiokkaasta puheestaan ja toiminnankehittämisehdotuksestaan, josta tosiaan toivon, että otetaan koppia. Samoin edustaja Elolle: aivan varteenotettava ehdotus, hienoa. Uskon, että tämä keskustelu on ollut hyvin ansiokas siinä, että ihmisille tulisi tosiaan Eduskunnan kirjaston käyttömahdollisuus. Olen itsekin huomannut sen, että se tulee yllätyksenä useille vierailleni, kun kerron, että ovat ihan kaikkien saatavilla ne upeat palvelut ja aineisto, mitä siellä on olemassa. Helsingin valtiotieteellisessä kandidaatin tutkintoon kuuluneelle Suomen kehityshistorian 10 opintopisteen kurssille koko materiaalin lainatuksi täältä meidän Eduskunnan kirjastosta, ja muutenkin olen käyttänyt kyllä kirjaston palveluja silloin tällöin. Edustaja Heinonen mainitsi näistä haastatteluista. Omaankin pro gradu ‑tutkimukseeni katsoin pohjalle sitä, mitä on kriisinhallinnasta keskusteltu aikojen kuluessa täällä eduskunnassa. Ovat todellakin arvokasta materiaalia kaikki ne haastattelut, mitä on tehty, tulevillekin tutkijoille.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-28 Kannattaa ottaa oppia. Me suomalaiset olemme ehkä pikkasen arkoja esittelemään omaa osaamistamme ja niitä asioita, jotka olemme tehneet hyvin. Pidämme ehkä niitä itsestäänselvyytenä tai pidämme vähän öykkärimäisenä kehua ja näyttää sitä osaamista, mitä meillä on. Mutta ehkä vähän rohkeammin täytyy ottaa siinä suhteessa etunojaa. Edustaja Pelkonen kysyi yhteistyöstä Oodin kanssa. Yksityiskohtiin en osaa mennä. Sitä kirjaston hallituksessa on korostettu, ja
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-13 painavaan puheenvuoroon on helppo yhtyä, myös hallintovaliokunnan jäsenenä. Puolustusvaliokunnan jäsenenä olen saanut toimia vuodesta 2011 alkaen, siis kahden eduskunnan aikana näissä samoissa valiokunnissa, ja, arvoisa ministeri, olette neljäs sisäministeri tässä arvokkaan sisäministeriketjun jatkona. Tämä kaksoiskansalaisuusasiahan ei meille ole uusi. Toki se nousi silloin 2014 osana Ukrainan tilannetta esiin hallintovaliokunnassa ja puolustusvaliokunnassa viime kauden lopulla, ja myös tämän kyseisen hallituksen alussa parlamentaarisesti yritettiin etsiä niitä lainsäädännön uudistamistarpeita, joita tähän kaksoiskansalaisuuskysymykseen liittyy. Kuitenkin puolustusministerin puheenvuorot ”viidennestä kolonnasta” ovat puheenvuoroja, joihinka pitää hallitukselta tulla vastaus. Ne eivät voi olla vain yksittäisen ministerin sinänsä arvokkaassa tilaisuudessa heittämiä omia henkilökohtaisia mielipiteitä, vaan väkisin eri lainsäädännön uudistamisen vaiheissa tulee esiin, mikä on hallituksen virallinen kanta tähän kaksoiskansalaisuuskysymykseen. Meillä kaikilla niin valtioneuvostossa kuin muuallakin on yhteisiä tuttuja kaksoiskansalaisia, joidenka isänmaallisuuden epäily kategorisesti ei ole millään tavalla perusteltavaa, päinvastoin tuomittavaa. Tähän asiakokonaisuuteen uskon, että ministeri vastaa. vastaa. Sitten kysyisin vielä tähän lakiesitykseen liittyvästä Rajavartiolaitoksen toimivallasta poliisin tehtäviin. Täälläkin kuuli — en muista, kuka edustajakollega mainitsi, edustaja Hoskonen taisi olla — että on tehokasta esimerkiksi raja-alueilla käyttää Rajavartiolaitoksen resursseja poliisin tehtävien hoitamiseen. Kuitenkin viime vuoden puolella alkoholilaissa siirrettiin 150 poliisia käytännössä juoppokuskeiksi, näin kansanomaisesti sanottuna.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-13 Arvoisa puhemies! Puhun tästä kaksoiskansalaisuusasiasta myös sen takia, että olen saanut paljon yhteydenottoja henkilöiltä, jotka ovat huolissaan siitä, ovatko he tervetulleita Suomeen tai ovatko he tervetulleita jäämään Suomeen, jos he haluavat säilyttää oman aikaisemman kansalaisuutensa — henkilöiltä, jotka ovat erilaisissa tehtävissä tällä hetkellä ja kokevat, että heidän toimintansa ja heidän hyväksyttävyytensä on asetettu kyseenalaiseksi. Tähän ei pitäisi suhtautua välinpitämättömästi eikä hiljaisuudella, koska emme kai halua, että kansainvälistyvässä maailmassa ja Suomessa me luomme tällaisille henkilöille ennakkokäsityksiä, että he ovat erityisesti luupin alla tai että heidän isänmaallisuuttaan ja hyväksyttävyyttään asetetaan kyseenalaiseksi. Tämä ei koske vain näitä, jotka ovat suoraan kaksoiskansalaisia, vaan totta kai myös heidän perheenjäseniään ja sukulaisiaan. Eli tämä asia koskettaa välittömästi satojatuhansia, ja kun näin raskas syyte on esitetty, että he ovat tämmöinen ”viides kolonna”, jonka uhka pitää eliminoida jo rauhan aikana, niin kyllähän tämä täytyy läpi käydä. Valitan sitä, että puolustusministeri ei ole tässä yhteydessä paikalla eikä ole ollut eduskunnassa mahdollisuutta
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-13 rouva puhemies! Edustaja Karin puheenvuoroon sen verran vain, että kyllä maaseutukuntien olosuhteissa on meidän pakko tunnustaa se tosiasia, että viimeisen kymmenen vuoden aikana poliisin toiminta on keskittynyt suuriin keskuksiin. Tämä on kylmä tosiasia. Olipa se edellisen hallituksen tai sitä edellisen hallituksen tai tämän istuvan hallituksen syy, niin näin on vain käynyt. Mutta toisaalta sitten ei pidä tähänkään itkuvirteen jäädä itkemään, vaan tosiasia on se, että on olemassa viranomaisia, tässä tapauksessa rajavartijat, jotka esimerkiksi Ilomantsissa ovat hyvin näkyvässä roolissa: 135 kilometriä yhteistä rajaa Venäjän kanssa tietysti tekee sen toimintaympäristön, missä rajavartijat toimivat. Mutta pitää muistaa, että näillä rajavartijoilla tämän lain myötä on mahdollisuus toimia myös tavallisten ihmisten turvana. Ja muistakaa se, hyvät edustajakollegat, että nämä rajavartijat — joita sattumoisin kaksi asuu ihan naapurissani, erittäin turvallista asua, vielä yhdellä heistä on rajakoira, niin että kyllä siinä ihan mukava on asua, kun rajakoirakin pitää huolen siitä, että Varpukujalla ei ihmisiä paljon kulje, tai siellä kulkee toki ihmisiä, mutta siellä eletään siivosti ja kiltisti — pystyvät omassa työssään, esimerkiksi rikostutkinnassa taikka sitten kadonneen ihmisen etsinnässä, aivan eri tason suorituksiin kuin pelkkä poliisipartio. Heillä on se ammattitaito, maastossa liikkumisen osaaminen ja ennen kaikkea loistava paikallistuntemus.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-02-13 puhemies! Kiitos edustajille hyvästä, olennaisiin asioihin tarttuvasta keskustelusta. Edustaja Kulmala viittasi tässä alkuvaiheessa Rajan resursseihin, säästöpaineisiin, valvontalaitteistojen uusimistarpeeseen. Nämä ovat kaikki täyttä totta, ja näiden paineiden keskellä tietysti toimitaan. Onneksi jonkun verran resursseja viime vuonna hallitus lisäsi, ja tänä vuonna varmasti tarkastellaan asioita jälleen. Edustaja Löfström puuttui Ahvenanmaan erityiskysymyksiin. Tässähän sinänsä Rajavartiolaitokselle selkeästi kuuluu rajavalvontatehtävät ja meripelastus sekä poliisin pyytämä virka-apu myös Ahvenanmaan osalta, ja näihin tehtäviin sekä ulkomaalaislakiin liittyviin tehtäviin liittyen tämä lainsäädäntöpaketti koskee myös Ahvenanmaata, mutta yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen liittyvät osat eivät koske — ja asevelvollisten osalta sitten osittain koskee. Edustaja Kari kysyi, onko hybridiuhan käsite liian tulkinnanvarainen. Itse lähtisin siitä, että arkijärkisesti tässä erityisesti sotilaallisen voiman käyttö Rajavartiolaitoksen toimesta on selkeästi rajattu edelleen, ja toisaalta, kuten edustaja Parviainen hyvin korosti, jotta hybridiuhkiin voidaan muuttuvassa ympäristössä tarttua, meidän on myöskin pystyttävä olemaan viranomaisten kesken joustavia ja kuvittelemaan myös sellaisia tilanteita, jotka eivät tällä hetkellä tunnu todennäköisiltä. Onneksi meillä Suomessa vahvuus turvallisuudessa on nimenomaan viranomaisten keskinäinen yhteistyökyky ja luottamus tässä yhteiskunnassa, ja sitä vahvuutta meidän kannattaa myöskin edelleen hyödyntää. Tähän liittyen myös muiden kuin lennokkien, uusien teknologioiden hyödyntämiseen varautuminen, kuten edustaja Parviainen viittasi, on toki meillä koko ajan luupin alla. Tällä Rajan valtuuksien vahvistamisella toki, kuten edustaja Hoskonen täällä korosti, on mahdollista parantaa erityisesti rajakuntien ihmisten turvallisuutta. Se on myönteinen asia nykytilanteeseen verrattuna. Mutta ei ole tarkoitus tämän lainmuutoksen seurauksena ikään kuin vähentää poliisin näkyvyyttä näissä kunnissa sinänsä. Sitten mitä tuli tässä muutamien edustajien viittauksiin kaksoiskansalaisten virkoihin hakeutumisen mahdollisuuksista, se ei tietysti liity tähän lakiin, mutta olen itse kyllä julkisestikin esimerkiksi viime Helsingin Sanomissa lauantaina todennut, että itse en voi allekirjoittaa viidennen kolonnan viittauksia. Meillä on laillinen oikeus kaksoiskansalaisuuteen olemassa, ja ihmiset ovat tietysti tasavertaisia suomalaisia silloin. Samalla kun mietimme sitten esimerkiksi Rajavartiolaitoksen avainvirkojen kelpoisuuksia, on selvää, että meillä on, valitettavasti, korostunut riski painostuksesta myös kaksoiskansalaisuuteen liittyen ulkovaltojen taholta, ja tähän meidän on tarpeen löytää keino puuttua myös näiden kyseisten viranhaltijoiden oman turvallisuuden kannalta.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-13 Arvoisa rouva puhemies! Halusin vain sillä alkoholilakiesimerkillä muistuttaa siitä, että kaikki toimet, joita teemme sisäisen turvallisuuden kentässä, vaikuttavat sisäisen turvallisuuden kenttään, resursseihin, ovat ne resurssit sitten ihmisiä, poliisimiehiä ja ‑naisia, rahoja tai poliisiautoja tai Ilomantsin poliisilaitoksen partiopistettä ja niin poispäin. Nyt alkoholilailla siirsimme 150 poliisia kuljettamaan asiakkaita aamukolmen ja aamuviiden välillä. Sen ratkaisun eduskunnan enemmistö teki, ja sen todellisuuden kanssa eletään. Meille tulee huomenaamulla puolustusministeri puolustusvaliokuntaan kuultavaksi, ja
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-13 vastauksesta ja myös kysymykseen tästä kaksoiskansalaisuudesta ja sitten tähän liittyviin julkisiin puheenvuoroihin. Oli miellyttävää kuulla, että uusi ministeri ajattelee tältä osin hyvin selkeäsanaisesti ja lähtien kansalaisten yhdenvertaisesta kohtelusta. Toivoisin, että hallitus saisi oman ajattelunsa selkiinnytettyä mahdollisimman nopeasti,
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-13 Tässä on käsittelyssä kalastuspolitiikan seuraamusjärjestelmä ja valvontalaki. Tosiasiahan on se, että tällaista lakia ei koskaan tehtäisi, jos emme olisi EU:n jäseniä, mutta kun siellä parlamenttineuvosto ja komissio muuttavat kalastuspykäliä, niin meidän on pakko Suomena siihen taipua, mutta koetamme tehdä muutokset niin, että niistä seuraa mahdollisimman vähän byrokratiaa ja mahdollisimman järkeviä uudistuksia. Lohen kalastuskiintiöt, toimijakohtaiset kiintiöt, ovat paljon puhuttaneet, ja tosiasia on, että niitä ei ole pystytty oikein kunnolla valvomaan, kun ei tiedetä, mihin satamaan se alus kulloinkin tulee, ja valvonta on hyvin satunnaista. Sen takia sieltä EU:n päästäkin on haluttu tähän asiaan puuttua. Me toteutamme nyt Suomessa tätä järjestelmää siten, että tässä on tällainen ilmoitusmenettely, joka tapahtuu viimeistään puoli tuntia ennen satamaan tuloa, mikä fiksusti nyt jatkossa sitten toimeenpannaan siten, että sen voi hoitaa applikaatioilla ja näin mahdollisimman vähällä byrokratialla. Toisaalta tällainen uudistus on ihan järkevä siinä mielessä, että ihan oikeasti