samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 aktiivisuutta. Eli tämä ei yksin verotuksella korjaannu, vaan on myöskin muita ajatuksia. Muun muassa tätä pitäisi sopivalla tavalla tukea ja edistää. Verotus on tässä yksi kohta, ja toivon, että kun asianomainen laki on käsittelyssä valtiovarainvaliokunnassa ja verojaostossa, niin tämä oma aloitteeni nousee siinä vahvasti esille.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-08 Arvoisa puhemies! On ilo jälleen kerran tukea hyvän hallituskumppanin keskustan riveistä tehtyä aloitetta. Lakialoite edustaja Ala-Nissilältä on tervetullut. Tätä metsätalouden erikoistuotteiden verotusta on järkevää muuttaa tällä tavalla kuin edustaja Ala-Nissilä esittää, ja meillä olisi suomalaisessa metsässä paljon tämäntyyppistä hyödynnettävää. Meillä hyödynnetään metsää monella tavalla, mutta myös näitä erikoistuotteita olisi aivan erilaisessa laajuudessa mahdollisuus saada käyttöön ja markkinoille, ja tämä varmasti osaltaan voisi tulla — ja varmasti tulisikin — tätä helpottamaan. Meidän kannattaa etsiä keinoja myös siihen, että että metsät tulisivat jatkossa vielä paremmin hoidettua, että löytyisi isompia kokonaisuuksia, mitä hoidettaisiin niin, että sieltä saataisiin puuta monenlaiseen käyttöön mutta myös näitä erikoisosia, pakuria tietysti, poikkeuksellisen paljon julkisuudessa olleena, mutta myös monia muita hyödynnettäviä asioita sieltä löytyy. Myös marjastus ja sienestys tietysti ovat tässä isona osana ja kuuluvat — toisin kuin nämä jokamiehenoikeuden piiriin, ja on hyvä, että myös sitä metsän anninta hyödynnetään. Ja alleviivataan nyt vielä, että en missään tapauksessa itse tarkoita enkä kannata sitä, että laajennettaisiin jokamiehenoikeutta tälle puolelle, vaan haluan alleviivata, että esimerkiksi pakurin kerääminen ei siihen kuulu,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-08 myös verolainsäädännössä, ja on hyvin soveliasta, että metsien antimia ja niiden järkevää todellista hyödyntämistä käydään lävitse. Uskon, että tällä aloitteella on myös menestystä, kun sen esittäjä on valtiovarainvaliokunnan verojaoston puheenjohtaja. Mutta metsien lisäksi pitäisi olla ystäviä eräillä muillakin, ja ajattelen, että myös lapsilla saisi olla ystäviä. Eilen nimittäin täällä eduskunnan istunnossa kyselytunnilla edustaja toi esille sen vähän yllättävän tiedon, että hallitus on luopumassa verotuksen lapsivähennyksestä. Ja kun verotuksen kokonaisuudesta puhutaan, niin jään kyllä kysymään sen perään, eikö tämän lämpimän sydämen pitäisi sykkiä paitsi metsille myös lapsille — varsinkin kun tämä tarkoittaa siis lapsiperheille veronkiristystä, ja jos oikein luin hallitusohjelmaa tuoreeltaan uudelleen, niin siellä lukee, että kenenkään verotus ei saa kiristyä. En tiedä, riittääkö tämä lapsivähennyksen poisto siihen, että saadaan peräti verotuksen kiristyminen aikaan, mutta ainakin se on kehitystä kielteiseen suuntaan. Ja kun katson tässä taakseni, niin olen huomaavinani, että täällä on paikalla edustaja Rinne, joka taisi olla
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 puhemies! Edellisestä puheenvuorosta jäi nyt hieman auki kanta pakurikäävän verotukseen, että kannattaako SDP tätä vai eikö kannata, mutta hyvä asia joka tapauksessa, että veropolitiikasta keskustellaan. Mielestäni edustaja Ala-Nissilän aloite on hyvä, sillä kaiken toiminnan, mitä metsässä tapahtuu, ja puusta, metsästä ulos saatavien raaka-aineiden täytyy myös verokohtelultaan olla samantyyppistä, eikä tätä voi kohdella eri tavalla. Ei myöskään pakurikäävän suhteen voida puhua jokamiehenoikeuksista, koska tämä on selkeästi myös metsänhoidollisiin toimenpiteisiin liittyvä asia. Puhutaan paljon niin sanotusta superfoodista, puhutaan paljon terveysvaikutuksista, mitä eri raaka-aineissa on, mitä metsästä saadaan. Tämähän ei ole mikään uusi tuote, tämä on hyvin vanha, perinteinen tuote. Uskon, että tässä salissa on asiantuntemusta siitä enemmänkin, kuinka kuinka näitä käytetään, mutta näitä terveysvaikutuksiltaan hyviä tuotteita meidän kannattaa hyödyntää. Meidän kannattaa ottaa viennistä irti kaikki, mitä näistä on saatavissa. Biotalous on yksi keskeisimmistä asioista, mitä Sipilän hallituksella on, ja tämä olkoon myös osa sitä. Kaikki, mitä metsistä saamme irti, esimerkiksi lääkkeisiin liittyvää,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 Arvoisa puhemies! Kiitoksia edustaja Ala-Nissilälle, että otitte tämän pakurikääpäasian esille. Pakurikääpä, niin kuin monet muutkin Suomen luonnossa, metsässä olevat tuotteet, on Suomen todellinen tulevaisuuden ala. Pakurikäävän verotus on yhä hakusessa, ja siitä on Ala-Nissilä tehnyt hyvän esityksen. Sen täytyy ehdottomasti olla metsätalouden verotuksen osa, koska kyse on metsän tuotteesta. Muuten, jos vain ostetaan, niin sitten menee yrityspuolelle. Pakurikäävästä useampi henkilö on tänä päivänä minulta kysynyt, miten sitä sitten käytetään. Muun muassa edustaja Kurvinen kyllä tietää — on käynyt minun luonani sitä juomassa, ja olen useammalle täällä eduskunnan kollegalleni tuonut pakurikääpää — millaista se pakurikääpä on. Pakurikääpä kerätään koivusta. Pakurihan on kääpä, joka tulee vioittuneeseen koivuun, elikkä se ei koskaan ole terve puu, missä se kasvaa. Sen jälkeen, kun sen irrottaa — se muuten ei ole jokamiehenoikeutta, vaan täytyy olla metsänomistajan lupa sen irrottamiseen — se kuivataan ja otetaan pieniä lohkareita. Niitä pieniä lohkareita sitten laitetaan ehkä reilu ruokalusikallinen kiehumaan kasariin, kattilaan, ja vaikka litra keitetään vettä siinä joku 10—15 minuuttia, ja tulee tumma juoma. Sitä tummaa juomaa sen jälkeen voi juoda. Viikon verran voi pitää sitä samaa pakurimössöä kattilassa, aina vaan lisätä vettä ja keittää uudestaan lisää, ja ne terveysvaikutukset ovat siinä koko ajan olemassa, joten suosittelen todella paljon. Ja vaikutteet tällä pakurikäävällä: Siitä on hyvin monenlaisia esityksiä olemassa, mihin kaikkeen siitä on. No, mitkä ovat sen terveysvaikutteet? Jotkut puhuvat syövän ennaltaehkäisystä, ja mieskunnostakin jotkut puhuvat, ja sitten siinä on monia muitakin terveydellisiä vaikutuksia olemassa. Olennaista on kuitenkin se, että se on ihan hyvänmakuinen juoma ja sitä pystyy juomaan päivästä toiseen. Ihan hyvät vaikutukset sillä on itse keneenkin ollut, ainakin minä tykkään sitä juoda. Nyt sitten tämä pakurikääpäasia otettiin tänään esille. Hyvä, koska metsämme ovat täynnä erilaisia puhtaita raaka-aineita. Meidän luonnostamme kerätään tällä hetkellä vain puuta, jonkun verran marjoja, ja nekin viedään raaka-aineena muualle. Raaka-aineita tuottava maa on kehitysmaa. Meillä jalostetaan todella vähän näitä meidän omia supertuotteitamme, mitä meillä Suomessa on. Näistä pystyy saamaan valtavat määrät uusia toimintoja aikaiseksi ja työpaikkoja ja arvoa näille tuotteille. Uuselintarvikelainsäädäntö on todella ongelmallinen. Se on ala, mikä meidän pitää saada todella muokattua, jotta me saisimme käytettyä meidän luontomme moninaisia tuotteita hyvinkin paljon. Se, että pakurikääpäasia on saatu nyt jonkun verran liikkeelle, on hyvä, mutta elintarvikepuolen lainsäädäntöasiat ovat ongelmallisia. Esimerkiksi Lapissa oli yksi yrittäjä, joka nyt keväällä alkoi yhdistämään pakurikääpää hunajaan. Tuli paikallinen terveystarkastaja ja sanoi, että sinä et saa myydä tätä tuotetta markkinoilla, koska tämä on uusi elintarvike.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 kannatan. Pitää kuitenkin tässä erinomaisessa aloitteessa muistaa se tosiasia, että kääpien keruu ei kuulu jokamiehenoikeuden piiriin, niin kuin edustaja Heinonen taisi omassa puheenvuorossaan sivutakin tätä aihetta. Marjoja ja sieniä saa kerätä toisen metsästä ilman lupaa, mutta sitten kun lähdetään keräämään puun oksia, risuja tai muuta tavaraa sieltä, runkopuuta, niin sitähän ei siis saa mennä tekemään. Monesti helposti mielletään, että tämä kuuluu jokamiehenoikeuden piiriin. Mielestäni se ei kuulu. Tässä on se vaara, että lähdetään näitä jokamiehenoikeuden käyttöalueita laajentamaan. Sitten mennään hyvin nopeasti yksityisen omaisuudensuojan piiriin, ja se ei ole toivottavaa kehitystä. Mutta pakurista sen verran, arvoisa rouva puhemies, että kaikki me tiedämme pakurikäävän positiiviset terveydelliset vaikutukset, erinomaisia vaikutuksia, ja tiedän, että moni suomalainen äsken mainitulla tavalla, kuten edustaja Maijala omassa puheenvuorossaan kuvasi, hyödyntää tätä terveysvaikutteista ainetta.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-08 ehkä toi minun kantaani esille, ja alleviivaan nyt vielä, että omassa puheenvuorossani nimenomaan toin esille sen, että pakurin kerääminen ei kuulu jokamiehenoikeuksiin. Halusin sen nostaa esille sen takia, että valitettavan usein saamme tietoa siitä, että sitä kerätään laittomasti toisten metsistä, eli käytin sanaa "varastetaan". Haluan tämän nyt vielä pöytäkirjaan edustaja Hoskosen muuten ihan ansiokkaan puheenvuoron jälkeen alleviivata ja vahvistaa.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-08 vaivaan siitä voi olla avuksi. Se on todellakin lahottajasieni ja ilmestyy koivuun tai muuhun lehtipuuhun, ja se on sellainen musta möykky, joka on todellakin tämän päivän superfoodia. Muun muassa Kiinassa sitä on käytetty syöpälääkkeenä ja meillä Suomessa teenä tai jauheena. Se sisältää runsaasti antioksidantteja, ja se vahvistaa immuunipuolustusta, ja se on valittu vuonna 2013 vuoden rohdoskasviksi. Suomessa on tutkittu myös sen mahdollista viljelyä, Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT ja Itä-Suomen yliopisto ovat olleet tässä johtavasti mukana. Mikäli tällainen viljely on mahdollista ja onnistuu Suomessa, niin onhan se hienoa ja tuo mahdollisuuksia myös viljelijöille, tuo uusia ideoita ja ajatuksia — niitähän me tarvitsemme — ja myös tuloja. Tässä lakialoitteessa nostetaan myös muita, ainakin itselleni tuiki tuntemattomia, kääpiä esille. Täällä mainitaan lakkakääpä, kuusenkerkkä — no, kuusenkerkän kyllä tunnen — ja pökkelökääpä. Tämä on tosi mielenkiintoinen ja mukava aloite. Toitte metsän tänne meidän keskuuteemme, ja lapsista kun täällä puhuttiin, niin jospa me tänä viikonloppuna veisimme ne meidän lapsemme tai lapsenlapsemme sinne metsään katsomaan erilaisia pahkoja ja kääpiä, ehkä sieniretkelle, ehkä poimimaan marjoja, elikkä tehdään se metsä tutuksi, viedään heidät mörrimetsään.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 Tässä yhteydessä haluan tämän todeta mainintana pöytäkirjaan, koska mielestäni tämä aloitteentekijä, edustaja Ala-Nissilä, ei ole puupää ollenkaan, vaikka hän tekee näin puumaisen aloitteen. On hienoa nähdä, että tarkastelemme Suomen luontaisvaroja vähän laajemmallakin sihdillä kuin ainoastaan metsätalouden tai jonkun perinteisen asian näkövinkkelistä. Näen tämän aloitteen paljon laajempana kuin yksistään nyt sitten tämän tuloverolain 43 §:n muuttamisena. On tietysti aivan oikein, että me kannustamme kaikenlaisten luonnonvarojen keräämiseen, jalostamiseen, myyntiin, eteenpäinviemiseen myös verotuksen kautta, mutta on samalla havaittava myös, että Suomessa on valtavat mahdollisuudet, joita me emme todellakaan aina havaitse. Täällä on puheenvuoroissa viitattu juuri tähän Suomen ainutlaatuiseen mahdollisuuteen. Voi kysyä myös: Miksi esimerkiksi muuttolinnut muuttavat pohjoiseen? Miksi ne tulevat pesimään juuri tänne pohjolaan? Siksi, että täällä ovat valoisat yöt, täällä on paljon syötävää ja täällä on puhdasta ruokaa. Miksi kalat uivat aina yläjuoksulle kutemaan? Samasta syystä. Siellä on puhtain vesi, siellä on parasta ravintoa, parasta ruokaa. Suomi on luonnostaan puhdas, meillä on vähän saasteita, ja siitä on hyvä pitää kiinni tulevaisuudessakin. Samalla se nimenomaan antaa mahdollisuuksia ihan tämän lakialoitteenkin mukaisten tuotteiden keräämiseen, niiden jalostamiseen ja markkinointiin uloskinpäin. Uskon, että Olavi Ala-Nissilä on tällä aloitteellaan saanut aika paljon tutkimushalukkuutta. Itsekin jouduin perehtymään ja opiskelemaan, mitä nämä kaikki tuotteet itse asiassa merkitsevät. Toivottavasti lehdistö nappaa tästä nyt sitten sellaisen kääpäsarjan ja esittelee myös kuusenkerkkää, erityyppisiä sellaisia tuotteita, jotka olivat muuten meidän esi-isillemme, esivanhemmillemme, tuttuja, normaaleja lääkeaineita ja hyvinvointiin liittyviä asioita, jotka tulivat luonnostaan eivätkä ainoastaan tuolta kemikaalikaupasta ostettuna. Tässä mielessä, sitaateissa sanottuna, paluu vanhaan voi ollakin paluuta tulevaisuuteen. Tästä meidän kannattaa napata kyllä kyllä kaiken kaikkiaan koppia. Muutoinkin olen iloinen tästä lakialoitteesta eduskunnan syysistuntokauden alkaessa tässä uudessa, uljaassa saneeratussa eduskuntasalissa ja ‑talossa ja koen, että meidän pitäisi enemmältikin keskustella siitä, kuinka meidän politiikkamme saataisiin tästä jakotaloudesta tuotantotalouteen, kuinka me pystyisimme enemmän leipomaan sitä kakkua emmekä ainoastaan miettisi, kuinka sitä jaetaan. Mielestäni tämä edustaja Ala-Nissilän aloite on juuri sen kaltainen, että sillä luodaan edellytyksiä tälle niin sanotulle kakun leipomiselle ja sitten sen myötä sen jakamiselle. Näiden vuosien aikana eduskunnassa, mitä olen saanut olla tässä työssä mukana, olen kyllä havainnut, että ei se kakku jää koskaan kyllä jakamatta, mutta leipojia ei aina ole niin paljon kuin ehkä pitäisi olla.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-08 Mutta kyllä todella on niin, että silloin kun verotusta käsitellään, sitä pitää käsitellä kokonaisuutena. Kun tuloverolakiin tehdään muutoksia — Rossi puhui jakotaloudesta, ja jakamistahan voi esimerkiksi yritystoiminnan puolella antaa tukina, suorina tukina, tai sitten myöskin alennetut verokannat, erilaiset verotuet, ovat eräänlainen ilmentymä tästä Rossin kuvaamasta jakotaloudesta — verovähennys tai verotuksen alennus, niin jokuhan sen maksaa, ja tässä tapauksessa se otetaan muilta. Sen takia on tärkeää, että kun verotuksesta puhutaan, katsotaan sitä kokonaisuutta. Ja sen takia juuri nyt, tässä hetkessä, tässä salissa ja tämän aloitteen yhteydessä, jossa käsitellään tuloverolakia, on tärkeää puhua myös tästä lapsivähennyksestä. lapsivähennyksestä. Kun hallitus on mainostanut, että kenenkään verotus ei kiristy, niin onko todella niin ja miten verojaoston puheenjohtaja tämän näkee, aikooko todella hallitus ottaa kaikista tulonsaajaryhmistä tässä tilanteessa nimenomaan lapset, lapsiperheet, hampaisiinsa, samalla kun vielä indeksileikkaukset lapsilisistä jatkuvat? Siis indeksileikkaukset lapsilisistä jatkuvat, ja samaan aikaan otetaan vielä tämä lapsivähennys pois, niin että voi sanoa, että herää kysymys, mitäköhän siellä puuroastioiden ja Piltti-purkkien ääressä aamupalapöydässä mietitään näistä hallituksen kaavailuista. Verojaoston puheenjohtaja,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 puhemies, tässä haluan nostaa tämän pakuriasian esille. Sitä toimintaa pitäisi ammattimaistaa ja todella saada siitä vielä enemmän ihmisille työtä ja toimeentuloa. Sinälläänhän se, että ansiotuloverotus muuttuu pääomaverotukseksi, ei välttämättä ole verotuksen kevennys — voi olla kiristyskin, jos ne ansiot ovat kovin pienet. Mutta tässä on kysymys siitä, että tämä on osa metsätaloutta ja tämä asia pitää nähdä siinä yhteydessä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 tuleminen hittituotteeksi maailmanmarkkinoilla on erittäin hyvä asia, ja verotuksellisesti, mitä edustaja Ala-Nissilä omassa lakialoitteessaan tavoitteli aivan hyvin, saataisiin metsätalouden tuoton piiriin tästä tuleva tuotto. Niiden edustajien, jotka pelkäävät, että tässä veroja kierretään tai jotain muuta, kannattaa huomioida se, että keskimääräinen suomalaisen metsätilan koko on noin 30 hehtaaria, omalta maalta saa kerätä näitä pakureita, niin se toiminta tuskin kovin tuottoisaksi koskaan tulee. Mutta pitää muistaa sekin, että metsätalouden tuloverotuksessa veroasteet eivät välttämättä ole kovin suuria, kun tulovirta on pieni, niin että on kyllä hyvä, jos siihen tulovirtaan saadaan vähän lisää, ja monesti se veroastekin siinä samalla tulee hoidettua. Tässä ei verohelpotuksista puhuta vaan ihan järkevästi siitä, että metsän tuote olisi metsäverotuksen piirissä, ihan loogisesti, ihan hyvä näin. Mitä sitten tulee tähän käävän, pakurin, hyödyntämiseen jatkossa suomalaisena hittituotteena maailmalla, niin todellakin meidän kannattaa — niin kuin edustaja Rossi puheenvuorossaan kuvasi suomalaisen luonnon puhtautta, meillä on sellaisia rikkauksia omissa metsissämme, omissa pelloissamme — sen kateuden muurin yli katsoa myös koko tämän salin eri laidoilta, ettemme nyt lähde erilaisilla verukkeilla jarruttamaan sitä, jos meille uusia vientialoja avautuu. Meillä on valtavia mahdollisuuksia esimerkiksi erilaisten puhtaiden elintarvikkeiden tuotannossa. Tiedämme sen, että maailmalla kasvitaudit leviävät hurjaa vauhtia, vauhtia, ruoissa löytyy valtavia MRSA-bakteerikantoja, siellä löytyy salmonellaa — suomalaisessa maataloudessa esimerkiksi salmonella on hyvin harvoin tavattu ongelma, ja jos on, niin se hoidetaan kyllä heti pois. Elikkä tässä tapauksessa tämä pakuri — erinomainen lakialoite, jota edustaja Ala-Nissilä on vienyt vahvasti eteenpäin —
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-08 valtiovarainvaliokunnan verojaostossa ja että pitää käydä lävitse nykyinen käytäntö ja mitä ehdotettu uusi käytäntö pääomatuloverotuksen puolella tarkoittaa. Kaikki olemme uskoakseni samaa mieltä, että metsän monikäyttöisyys on se asia, johon meidän pitää pyrkiä. Siitä on virkistyshyötyä, sieltä tulee meille todella tärkeää vihreätä kultaa puun kaatamisen jatkojalostuksen muodossa, ja myös marjat ja tässä tapauksessa tämä pakuri-ilmiö pitää ilman muuta hyödyntää, jos se voidaan hyödyntää. Se on kaikki hyvää, mutta on aihetta puhua näistä asioista, jotka koskettavat ei vain metsän monikäyttöä tai metsänomistajia vaan jotka koskettavat kaikkia verotuksen kohteena olevia ihmisiä ja lapsiperheitä. Täytyyhän tämä nostaa esille samassa yhteydessä, kun verotuksesta puhutaan, että onko meidän linjamme johdonmukainen ja otammeko me huomioon, kun verotuksen kokonaisuutta tehdään, myös veronmaksukyvyn eri väestöryhmillä riittävällä tavalla. — No, mutta kyllä tämä lapsiperheillä, kun se sattuu olemaan ensi vuoden budjetissa, liittyy siihen, että jos yhtäältä verotus kevenee ja toisaalta sitä lisätään, niin se on se kokonaisuus, joka tulee arvioitavaksi, ja siihen uskoakseni verojaostonkin tulee kiinnittää huomiota, mitä tämäkin esitys maksaa suhteessa muihin tänne tuleviin ehdotuksiin. Toivon, että
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 muun muassa pakurin viljelyn verotuksesta, siitä, että verotus muutettaisiin maatalouden ansiotulosta pääomatuloksi. Sehän on se oleellinen kysymys tässä lakialoitteessa. Tämä on erittäin hyvä aloite. Metsästä löytyy paljon tuotteita, joita voidaan kerätä ja poimia, jotka eivät todellakaan kuulu jokamiehenoikeuteen, mutta pakuri on ainakin itselleni sillä lailla tuttu, että lankomies keräsi omasta metsästään tätä ja keitti teetä, ja voin sanoa, että se maistui kyllä terveelliseltä. Olisiko nyt viime viikolla pitänyt juoda sitä, että olisi välttynyt tältä syysflunssalta, en osaa sanoa, mutta hyvä terveysvaikutteinen juoma se ainakin on, ja toivon, että tämä lakialoite saa myönteisen vastaanoton.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-08 oheistuote. Nuoret ovat tästä erittäin innostuneita. Nyt on huomattu se, että esimerkiksi yrttikursseille ja keräilykursseille kaikki eivät ole tänä vuonna meilläkään edes mahtuneet mukaan. Minä itse ajattelen, että kaikki mahdolliset vapaat kädet pitää saada niihin lyhyisiin ajanjaksoihin, kun näitä tuotteita kerätään sieltä metsästä. Siinä on haaste se, että erittäin lyhyellä ajalla aina
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-14 edelleen perustuu. Vähittäismyynti on sallittua enintään 4,7 prosentin vahvuisille alkoholijuomille sekä niin kutsutuille käsityöläisoluille asianmukaisella vähittäismyyntiluvalla. Alkoholiyhtiön monopolin piiriin kuuluvien alkoholijuomien vähittäismyyntiin ei voida myöntää lupaa. Lakiehdotuksen 32 §:n mukaan alkoholijuomia saa tuoda maahan omaa käyttöä varten ilman erillistä maahantuontilupaa sekä kaupalliseen tai muuhun elinkeinotarkoitukseen vain, jos toimintaa varten on myönnetty lupa. Vastaava säännös on nykyisessä alkoholilaissa. Säännös merkitsee perustelujen mukaan sitä, että alkoholijuomia ei saa ulkomailta myydä etämyynnillä Suomeen ilman vähittäismyyntilupaa eli rajat ylittävä etämyynti Suomeen on nykyisin kielletty. Sen sijaan kuluttaja saa itse tuoda maahan ulkomailta ostamansa alkoholijuomat. Perustuslaki-, laki- ja talousvaliokunta ovat katsoneet, että 32 §:ää tulisi täsmentää. Valiokuntien kannanotot täsmentämistarpeista perustuvat siihen, että pykälän yksityiskohtaisissa perusteluissa kategorisena esitetty etämyynnin kielto ei ilmene nimenomaisesti lakiehdotuksesta. Sosiaali- ja terveysvaliokunta painottaa, ettei lausuntovaliokuntien esittämä vaatimus ehdotettua selkeämmästä säännöksestä sisällä kannanottoa siitä, voiko tietty etämyyntiin liittyvä tapahtumainkulku tulla voimassa olevan sääntelyn tunnusmerkistötekijöiden täyttyessä rangaistavaksi. Rangaistavuuden arviointi kussakin yksittäistapauksessa on kuitenkin tuomioistuinten tehtävä. Lakivaliokunta käsitteli lausunnossaan Helsingin hovioikeuden vastikään niin kutsutussa Alkotaxi-asiassa antamaa tuomiota, jossa hovioikeus on arvioinut alkoholijuomien rajat ylittävää etämyyntiä. Asiassa oli kyse myyjästä, joka ylläpiti internetissä sivustoa, jonka kautta Suomessa asuvilla henkilöillä oli mahdollisuus ostaa alkoholijuomia, ja myyjä järjesti alkoholijuomille kotiinkuljetuksen Suomeen. Kyseisellä myyjällä ei ollut alkoholilaissa edellytettyä vähittäismyyntilupaa, minkä vuoksi häntä syytettiin alkoholirikoksesta. Helsingin hovioikeus pyysi ensin EU-tuomioistuimelta ennakkoratkaisua ja päätyi sen jälkeen tuomiossaan siihen, että Alkon monopoliin yksinomaan kuuluvien alkoholijuomien osalta monopoli täyttää unionin oikeuden vaatimukset eikä ole ristiriidassa unionin oikeuden kanssa. Myyjä tuomittiin alkoholirikoksesta rangaistukseen. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan näkemyksen mukaan hallituksen esitys on valmisteltu pääosin niiden linjausten mukaisesti, jotka ilmenevät Euroopan unionin tuomioistuimen ja Helsingin hovioikeuden tuomioista. Valiokunta kuitenkin ehdottaa, että etämyyntiä koskevat säännökset selvennetään. Valmistelussa tulee EU-oikeudellisten reunaehtojen ohella ottaa huomioon erityisesti se, että etämyyntiä koskevat ratkaisut eivät saa vaarantaa laissa säädetyn vahvuusrajan ylittävien alkoholijuomien vähittäismyynnin yksinoikeuden säilyttämistä. Valiokunnan mietintöön sisältyy kolme vastalausetta.
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-14 ja vallitsi suuri yksimielisyys siitä, että etämyynti on kielletty ja tulee pysymään kiellettynä. Valiokunnan mietinnössä on tästä asiasta selvä ja tärkeä kanta, jota edustaja Heikkinen äsken esitteli, joka turvaa alkoholipolitiikkamme perustan, enkä siihen sen enempää paneudu. lopuksi, arvoisa puhemies, haluaisin vielä todeta, että viime viikkojen valiokuntakuulemisissa erityisen vaikuttavat argumentit koskivat jo nyt yleisiä alkoholiongelmia perheissä ja niiden lisääntymistä, jos vahvemmat juomat tulisivat kauppoihin. Tänä päivänä alkoholi varjostaa kovin monen perheen elämää painaen usein erityisesti perheen naisia ja haitaten lasten turvallista kasvua. Tästä kannoimme erityistä huolta eduskunnan juhlaistunnossa ja muutenkin jatkuvasti täällä keskusteluissa lasten ja nuorten syrjäytymisen osalta. Hyvin usein nuorten syrjäytyminen alkaa alkoholin varjostamista kasvuolosuhteista, ja sen korjaaminen myöhemmin on hankalampaa. Joulun lähestyessä toivoisi Suomen lapsille lahjaksi turvallisemman kodin, ei lisää lasista lapsuutta. Arvoisa puhemies! Ehdotus vahvoista oluista ja limuviinoista suomalaisiin kauppoihin, kioskeihin, huoltoasemille ja ulosmyyntiravintoihin on politiikkaa vahvojen ja rahan ehdoilla ja väestön terveyden ja usein juuri perheiden sekä lasten hyvinvoinnin ja turvallisuuden kustannuksella. Sellaisessa en halua olla mukana.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 ei ole ajatustensa kanssa yksin. Eilen Yle kertoi, että yli 90 000 suomalaista alle 13-vuotiasta lasta kärsii mielenterveysongelmista. Tämä on tosi pysäyttävä luku. Valtaosalla nuorista menee onneksi hyvin, mutta on erityisen tärkeää puhua heistä, jotka kiireesti tarvitsevat apua, näistä 90 000 lapsesta.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 meidän huippuosaajien arvioista terveydenhuollon piiristä lasten ja nuorten mielenterveysongelmista oli pysäyttävää luettavaa. Samalla kuitenkin tämän aiheen äärellä havahdun siihen, että yksikään asiantuntijoista ei aukottomasti todennut, että suoranainen pahoinvointi olisi lisääntynyt, vaan enemmänkin on kysymys siitä, missä vaiheessa ja millä tavalla sosiaali- ja terveyspalvelut ja koko lapsen ja perheen elämänpiiri ottavat kiinni niistä huolista. Tämä juttu ja kokonaisuus lasten ja nuorten mielenterveyskysymysten äärellä loi uskoa siihen, että hallituksen valitsema linja on oikea. Me olemme käynnistämässä ison kansallisen mielenterveysstrategian, joka toivottavasti toimii hallituspohjasta riippumatta jatkon suunnitelmina kaikelle poliittiselle työlle Suomessa siitä, että me kansakuntana uskallamme puhua ja osaamme tunnistaa nämä kysymykset kaiken ikäisten ihmisten elämässä.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Tarvitaan tekoja, joilla muutetaan nykytilannetta. Sen vuoksi SDP on tehnyt oman toimenpideohjelman lasten ja nuorten mielenterveyden parantamiseksi. Ette aivan vastannut edelliseen kysymykseen, ministeri Saarikko.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 Tietysti ongelmallista on se, jos apua saa ikään kuin vain siinä kohdin, kun ongelmat ovat äityneet niin pahaksi, että ollaan vaativien psykiatristen tukipalveluiden äärellä, eikä vielä siinä kohdin, kun esimerkiksi vanhemmuuden tuesta olisi jo ollut apua vaikkapa liittyen hyvin yleisten ADHD- tai muiden ongelmien ratkaisemiseen perheen arjessa.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 rouva puhemies! Asiantuntijat ovat halunneet paneutua juuri niihin syihin ja seurauksiin, miksi lapset voivat entistä huonommin. He ovat olleet huolissaan siitä, että lasten kuormitus on kasvanut. Lapset reagoivat vanhempien elämäntilanteeseen, työttömyyteen, toimeentulon epävarmuuteen, mutta lapsia kuormittavat myös liian suuret varhaiskasvatusryhmät ja vaihtuvat hoitajat. Alakouluissa ja kouluissa vaaditaan taitoja, joita kaikilla lapsilla ei ole. Tämä ahdistaa ja stressaa yhä useampaa lasta, sillä he kokevat, että he eivät pärjää ryhmässä eikä koulussa. Kyse on siis hyvin moninaisesta vyyhdistä. Tähän ei ole yhtä ratkaisua, mutta on asioita, joihin me voimme vaikuttaa. Nyt kysyn ministeri Grahn-Laasoselta:
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-29 Kiitos siitä, että tärkeä asia on esillä tällä kyselytunnilla. Olen teidän kanssanne, edustaja Kiljunen, siitä samaa mieltä, ettei varmasti ole yhtä ratkaisua, kun puhutaan siitä, miten voidaan auttaa kaikkia lapsia ja perheitä, ja ennen kaikkea niitä perheitä ja lapsia, jotka ponnistavat heikommista lähtökohdista ja joissa vanhemmuus tarvitsisi enemmän tukea, ja jossa lapsella esimerkiksi on erityisiä tarpeita. Meillä on Suomessa paljon ammattilaisten osaamista tunnistaa lasten erilaisia taustoja ja ongelmia, ja myöskin tehdä näkyväksi sitä avun tarvetta. Ja se on myöskin hyvä ratkaisu, että avun hakemisen kynnys on madaltunut.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa rouva puhemies! Paitsi suuret päiväkoti- ja koululuokkaryhmät myös itseohjautuvuus eli se, että opiskelija ja koululainen joutuvat omatoimisesti tekemään tehtäviä, hakemaan vastauksia, on osoittautunut asiaksi, joka aiheuttaa ongelmia. Miten näette, ministeri, onko tähän vastausta? Onko oikein, että opiskelijat ohjataan omatoimisesti tekemään niinkin paljon asioita? Ja tämä viesti on erityisesti myös lukiolaisilta tullut vastaan. Eli kaivataan sitä opettajan läsnäoloa ja sitä, että joku ihan oikeasti opettaa.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Viiltelyongelman yleistymisestä on ollut kirjoituksia lehdessä ja on myös viesti opetuksen kentältä, että se on nuorten keskuudessa aalloittain kulkeva trendi-ilmiö, joka on erittäin vakava ja johon pitää heti puuttua. Siinä tarvitaan moniammatillista oppilas- ja opiskelijahuoltoa. Meillä on hyvät käytännöt olemassa siinä, miten tällaisissa tilanteissa toimitaan, ja aikuiset kantavat vastuuta ja puuttuvat niihin ensimmäisiin varoittaviin signaaleihin. Sitten toiseen osaan kysymystänne, kun kysyitte opetussuunnitelmatyöstä: Tänään oli koolla suomalaisen opettajankoulutuksen johto, käytännössä koko maasta opettajankouluttajia. Keskusteltiin uusista opetussuunnitelmista ja myöskin siitä hieman virheellisestä käsityksestä, että opiskelijoilta ja oppilailta vaadittaisiin omatoimisuutta. Se on pikemminkin sen tyyppinen taito, jota pyritään opetuksessa, niin peruskoulussa, kuin sitten toisella asteella opettamaan ja ohjaamaan. Mutta se on aivan päivänselvää, että opettajan vastuu on opettaa ja kantaa siitä oppimistilanteesta vastuu, ja siitä, että jokainen lapsi
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-29 Erityisesti nuorten aikuisten kohdalla ongelmaksi nousi esille se, että palveluiden piiriin pääseminen kestää liian kauan. Jos esimerkiksi nuori aikuinen päättää hakea apua masennukseen, pitää hänen ensin saada aika terveyskeskukseen, minkä jälkeen pitää saada lähete psykiatrille tai psykiatriselle sairaanhoitajalle saadakseen diagnoosin, minkä jälkeen voi vielä kestää useampia kuukausia ennen kuin pääsee esimerkiksi Kelan korvaamaan kuntouttavaan psykoterapiaan.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Tämän kansallisen mielenterveysstrategian yhtenä keskeisimpänä painopisteenä ovat nimenomaan lasten ja nuorten palvelut. Se kytkeytyy maisemaan, jossa sosiaali- ja terveyspalvelut tullaan järjestämään uudella tavalla, ja siihen maailmaan, jossa uskon, että on laaja tuki uudistetulle mielenterveyteen liittyvälle lainsäädännölle, jonka kyljessä kulkevat myös päihdehuoltoon liittyvät kysymykset, ja tuo lainsäädäntö on tavoitteellisesti sellaista, jossa sosiaali- ja terveyspalvelut aidosti kulkevat kokonaisuutena. Tämä mainitsemanne kohderyhmä oli yksi keskeinen syy myös siihen, miksi hallitus halusi Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiöön liittyvän erillisratkaisun ja vieläpä laajentaa sitä yliopisto-opiskelijoista ammattikorkeakouluopiskelijoihin,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Tämä on tietenkin ilahduttavaa, mutta on syytä huomioida myöskin, että kaikki nuoret aikuiset eivät ole opiskelijaterveydenhuollon palveluiden piirissä, ja siksi pitää saada myöskin julkinen palveluketju toimimaan nykyistä paremmin. Toinen ongelma liittyy myöskin psykoterapian saatavuuteen erityisesti pienituloisille, niin kuin nuoret aikuiset usein Vaikka Kela korvaa ison osan kuntouttavan psykoterapian kuluista, niin nämä omavastuut, jotka jäävät jäljelle, kasvavat kuitenkin helposti liian isoiksi varsinkin pienituloisille. Vasemmistoliiton tietoon on myöskin tullut sellaisia tapauksia, joissa Kela ei korvaa ja huomioi psykoterapian omavastuuosuuksia esimerkiksi toimeentulotukea myönnettäessä.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 ja Suomessa sitä käytetään myös paljon. Pitää kuitenkin tunnistaa, aivan kuten kysymyksessä kuvattiin, se ketju, jonka päässä on päätös Kelan kuntoutuspsykoterapiapäätöksestä. Se on erittäin vaativa ja raskas ja paljon sitoutumista vaativa palveluiden muoto, ja siltä osin ikään kuin tämä kahden erillisen kanavan malli on johtanut myös siihen, että Kelan pitkäjänteisiin, vaativiin kuntoutuspsykoterapiajaksoihin on päätynyt myös sellaisia palveluiden tarvitsijoita, joita olisi voitu auttaa nopeammin kunnan omalla päätöksellä lääkinnällisestä psykoterapiasta, jonka päätöksen voi tehdä myöskin oma sosiaali- ja terveydenhuolto kotikunnassa. Mutta koska kustannukset menevät kahteen eri laariin, kotikunnan piikkiin tai Kelan piikkiin, niin tunnistamme, että tässä tapahtuu myös kustannusten pallottelua. Ja kun viittasitte kysymyksessänne aivan oikein hoitoketjuihin, tämän kohdan olen muun muassa tunnistanut yhdeksi, ja siksi Kaikki nuo mainitsemanne toimenpiteet ovat erinomaisia, ja kannatan niistä jokaista. Ilokseni voin myös todeta, että juuri tuonsuuntaista työtä Suomessa tällä hetkellä tehdään. Kaikkien yhteinen ymmärrys on siitä, että me tuhlaamme yhteisiä varoja auttamalla ihmisiä liian myöhään tai liian sirpaleisella tavalla. Siksi kaiken ytimessä pitää olla vanhemmuuden tuki, joka parhaimmillaan ja kaiken ytimessä tukee lasta, jonka kasvatusvastuussa vanhemmat ovat.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Lasten ja nuorten mielenterveysongelmat ja niiden kasvu on todella hälyttävää, ja se on asia, mihin meidän täytyy yhdessä puuttua. On erittäin tärkeää, että me varmistamme riittävät resurssit. Nyt ongelmat ja lähetteiden määrät ovat kasvaneet, mutta resurssit eivät ole kasvaneet samassa suhteessa, ja tämä täytyy ehdottomasti korjata. Myös maan eri osissa on erilainen tilanne, ja on selvästi alueita, missä hoitoonpääsy paljon vaikeampaa, ja näin ei saisi olla. Tässä puhuttiin paljon siitä, kuinka tärkeää on puuttua asioihin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Esimerkiksi varhaiskasvatus on paikka, joka pystyy tukemaan perheitä, ja siellä olisi mahdollisuus puuttua ongelmiin ajoissa. Mutta kuitenkin meidän koulutuspolullamme varhaiskasvatus on ainoa paikka, missä ei ole pysyviä psykologin palveluita tai kuraattorin palveluita. Onko hallituksella tahtoa tuoda nämä palvelut pysyvästi myös osaksi varhaiskasvatusta?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-29 tuen kokonaisuuksia, että millaisilla rakenteilla on viisasta varhaiskasvatukseen tuoda lisää tukea erityistä tukea tarvitseville lapsille, jotta se painopiste avussa ja tuessa voisi olla mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta esimerkiksi oppimisongelmia tai oppimisvaikeuksia voitaisiin tunnistaa jo ennalta ja jotta päiväkoti voisi tulevaisuudessa entistä vahvemmin tukea vanhemmuutta ja ohjata
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-11-29 FinFamilla on meneillään kampanja, jossa todetaan, että joka neljäs lapsi on lapsiomainen. Tämä tarkoittaa siis, että joka neljäs lapsi elää perheessä, jossa vanhemmalla on mielenterveys- tai päihdeongelmia. Jos perhe tai lapsi ei saa apua tähän tilanteeseen, se johtaa yleensä siihen, että lapsesta tulee se, joka huolehtii vanhemmistaan tai vanhemmastaan ja perheestään ja koko arjesta. Värderade talman! Barn blir ibland lämnade ensamma med sina föräldrar som har rusmedelsproblem eller mentala problem. Ja kysymykseni kuuluu: miten voidaan turvata, että niillä muilla aikuisilla siinä lapsen ympärillä olisi riittävästi tietoa, taitoa ja että he reagoisivat tähän tilanteeseen ja tarjoaisivat apua tälle lapselle, joka jää yleensä aika yksin?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 on vajavainen siinä, että me emme ole tarpeeksi uskaltaneet puhua, ja liian usein mielenterveydenongelmat, pitkittyneet tai lyhyemmät jaksot, ovat olleet salattuja, vaiettuja tai vaikeita puheenaiheita. Se on ensimmäinen vastaukseni: että kun asioista uskalletaan puhua, silloin ehkä joku uskaltaa myös puuttua. Ylipäätään ottaen lapsi mielenterveysongelmaisen aikuisen omaisena tai lapsen omat ongelmat muistuttavat meitä siitä, että täällä moneen kertaan keskusteltu alhainen syntyvyys johtaa siihen, että yhtään lasta ei olisi varaa menettää, kun lapsia syntyy niin paljon vähemmän. Joka ikinen tarvitaan tämän Suomen tulevaisuuden rakentamiseen. FinFami mainittuna järjestönä ja monet muut tukevat juuri tuota aikuisten läsnäoloa lapsen arjessa, ja katson, myös järjestöjen suuntaan tässä kysymyksessä.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-29 On tärkeää, että meillä on yhteiskunnassa verkosto, joka auttaa silloin, kun tarvitaan, mutta on kaikista tärkeintä, että me teemme semmoisia asioita, joilla voimme ennaltaehkäistä perheiden, lasten ja nuorten pahoinvointia. Ja tässä kysymys laajentuukin työelämäasioihin. Ministeri, mitä näette, että voimme tehdä, jotta työpaikoilla joustot, osa-aikatyö yleistyisivät ja ylipäätänsä lapsi olisi tervetullut myös työnantajan näkökulmasta? Koen, että tämä on hyvin tärkeä ulottuvuus,
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! On hyvä tunnistaa, että mielenterveysongelmista puhuttaessa emme puhu jostakin sellaisesta marginaalisesta joukosta, joka monilla mittareilla on yhteiskunnan huono-osaisempi vaikka talouden tai työelämän näkökulmasta, vaan tämä aihe koskettaa myös sellaista joukkoa, jota mielellään nimitämme yhteiskunnan hyväosaisiksi. Sellaisissakin kodeissa voi olla pahoinvointia, paljonkin pahoinvointia juuri elämän ruuhkavuosien keskellä. Kysymyksenne alkuosa oli minusta oleellinen siltä osin, että me olemme tottuneet keskustelemaan lapsuuden tuesta varsin paljon ja oikeutetusti varhaisten vuosien kannalta, mutta kriittinen vaihe, nivelvaihe, on vaikkapa yläkoulun ja toisen asteen opintojen välissä, se, että vanhemmat eivät siinä kohti vetäytyisi kasvatusvastuustaan ja nuoren tuesta
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-29 terveyttä ilman mielenterveyttä. Kun puhutaan lapsista ja heidän mielenterveydestään, puhutaan Suomen tulevaisuuden kannalta ehkä yhdestä keskeisimmästä asiasta. Meillä paljon on hyvää tehty lapsi- ja perhepalveluissa, mutta meillä on systemaattinen virhe siinä, että hyvin usein, kun hoidamme esimerkiksi päihdeongelmaista tai mielenterveysongelmaista aikuista, unohdamme, että hän saattaa olla vanhempi. Kun lapsi on otettu huostaan, niin hyvin usein jää perhe vaille tukea, ja tämän on myös Valtiontalouden tarkastusvirasto raportissaan osoittanut. Kysynkin: mitä me vielä tällä vaalikaudella voisimme tehdä, että tukisimme vanhemmuutta? Jos me puhumme lapsesta, niin aina pitää puhua vanhemmista, ja vanhemmat ovat ne vastuulliset ja vahvemmat
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 puhemies! Tämä kysymys on laaja ja tärkeä ja muistuttaa ehkä siitä samasta kantavasta teemasta koko tässä keskustelussa: miten ihminen ja hänen lähipiirinsä olisi palveluissamme kokonaisuus. Yhä uudelleen ajattelen, että Suomi muodollisesti tarjoaa paljon hyvää, mutta kohtaavatko palvelut ja katsotaanko niissä kokonaisuutta ja samaan suuntaan. Yksittäisenä onnistuneena esimerkkinä kokonaisuuden katsomisesta on palvelu, jossa tiedän edustaja Sarkomaan ja monen muun, muun muassa varapuhemiehen, tehneen hyvää työtä, joka liittyy päihdeäitejä koskevaan työhön yhteiskunnassa. Siihen eduskunta on useina vuosina halunnut kohdentaa lisävaroja. Me olemme saaneet ansiokasta tutkimustyötä sen vaikutuksesta, kun päihdeongelmainen nainen, tuleva äiti, onkin kohdattu myös sen äitiyden ja pienen vauvan hoidon näkökulman kautta,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Ajatelkaa nyt, hyvänen aika: joka viides lapsi tai nuori, pahimmillaan joka neljäs lapsi tai nuori, kärsii mielenterveysongelmista. Ei siihen riitä selitykseksi, että tässä me nyt yritämme palveluverkkoa sotella parantaa. Ei kaikkea voi soten alle haudata. Mielenterveyslakihan kaatui ministeriössä käytännössä sen takia, että valmistelu petti. että valmistelu petti. Enkä usko ollenkaan, että tämä tuli ministerille yllätyksenä. Nyt me olemme tilanteessa, että näin ei voi jatkua näin tärkeissä asioissa. Me olemme puhuneet todella paljon taloudellisesta kestävyysvajeesta tässä salissa. Kuinka iso kestävyysvaje on se, että nämä lapset jäävät oman onnensa nojaan jatkossakin? Palvelut eivät ole sillä tasolla, että heitä pystyttäisiin auttamaan. Siksi vielä kerran vetoan ministeriin: olisiko vielä jotakin tehtävissä?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 Samalla tietysti tunnistan, että olisi aina helpompi vastata, että tämä ja tämä pykälä muuttamalla Suomi muuttuisi. Mutta valitettavasti näin ei ole — siksi tylsähkön kuuloinen vastaus, jonka minulle antoi myös sosiaalipsykiatrian professori Sami Pirkola, jonka olen kutsunut vetämään tätä uudistustyötä, tätä isoa strategista ajattelua mielenterveyden tär-keydestä. toteaa näin, viitaten myöskin mainitsemiinne lukumääriin: ”Olisi virhepäätelmä tulkita paine erikoissairaanhoidon mielenterveyspalveluissa pelkästään jonkinlaisena pahoinvoinnin ilmentymänä, sillä kyseessä on ennen kaikkea systeemin ongelma, jolle voidaan järkevällä suunnittelulla ja kohtuullisella resursoinnilla tehdä paljonkin.”
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Täällä tuotiin esille, että mielenterveyslaki ei ole pikapuoliin tulossa, ja tietysti tuolla katsojat ja kuulijat odottavat niitä konkreettisia toimenpiteitä. Kävin muutama viikko sitten Mielenterveysyhdistys Versossa tapaamassa nuoria, ja heillä, samoin kuin henkilökunnalla, oli kova huoli nimenomaan yhdistysten ja yhdistystoiminnan jatkosta. He toimivat paljon veikkausvarojen turvin ja samaten kuntien avustusten turvin, ja tässä on hyvin paljon eriarvoisuutta. Nyt tiedän, että valiokunnissa on niin sanottuja ”joululahjarahoja” jaossa, ja toivoisin, että näitä rahoja suunnattaisiin mielenterveystyöhön nuorten tueksi, koska tämä lainsäädäntö, jos se viipyy, niin me menetämme aina ja aina uusia sukupolvia. Kysyisin
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 jaot ja rahat, joista puhutte, on kansanvallan ja eduskunnan käsissä, ja uskon, että teette niiden suhteen joka tapauksessa viisaita ratkaisuja. Totta kai tuen kaikkea sitä työtä, joka vahvistaa ajoissa puuttumista mielenterveyden ongelmiin ja voidaan myös iloita yhdessä siitä, erityisesti vaikkapa veikkausvoittovaroista kohdennetaan paljon rahaa nimenomaan mielenterveysjärjestöille jo tänä päivänä, ja tätä työtä myös kunnat tukevat vaikkapa mielenterveyden klubitalotoiminnoilla ja muilla eri-ikäisten ihmisryhmien mielenterveyskuntoutujien tilanteen hoidolla. Haluan tähän kysymykseen täydentää vastausta myös siitä, mitä tapahtuu kentällä. Oleellista on se, miten nämä tulevat maakunnat tulevat suhtautumaan ja tunnistamaan tämän ilmiön, joka liittyy lasten ja nuorten pahoinvointiin ja tähän palveluketjun ontumiseen. Olen ilahtunut siitä, että maakuntien kanssa käydyissä neuvotteluissa, valmistelukeskusteluissa valtaosa maakunnista on oma-aloitteisesti nostanut tämän esiin ja todennut, että tämä tulee olemaan erikoisala, siis psykiatria,
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-29 Mielenterveysongelmat, ahdistuneisuus ja masennus eivät ehkä ole meidän yhteiskunnassamme enää niin valtava tabu, ja minä pidän sitä erittäin hyvänä asiana, että lapset ja nuoret ja me aikuisetkin osaamme ja pystymme hakemaan apua. Se, mitä meidän pitää tehdä, on ehdottomasti reagoida resursseilla, reagoida siihen, että ihmiset pääsevät entistä helpommin, entistä nopeammin hoitoon ja saavat myöskin apua. Meidän pitää myös pystyä reagoimaan ennaltaehkäisevästi, ja erityisesti nuorten kohdalla pidän sitä äärimmäisen tärkeänä. Teini-ikään ja varhaisnuoruuteen liittyy paljon kasvukipuja, jotka myös voivat aiheuttaa hämmennystä, ahdistuneisuutta ja masennusta. Ministeri Grahn-Laasonen: Miten te näette koulujen tilanteen?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-29 nuorten kohdalla kaivataan sitä vanhemmuutta ja vastuunottoa ja rajojen asettamista. Se luo turvallisuuden tunnetta ja tukee kasvua ja kehitystä, ja samaa tehtävää voi tukea myöskin koulut omalta osaltaan. Meillä on kouluissa kuraattoreja, psykologeja opettajien työn tukena, ja sen lisäksi on rakennettu moniammatillisia yhteyksiä, joiden kautta voidaan myös ohjata nuoria avun tarpeeseen. Sen lisäksi meillä on matalan kynnyksen nuorisotoimintaa ja paljon harrastustoimintaa, mutta se kysymys on varmasti myöskin monesti siitä hetkestä, siitä kohtaamisesta, että onko sellaista osaamista puuttua, tunnistaa. Aiemmin mainittiin esimerkiksi tämä viiltelyongelma, että osataanko tunnistaa, osataanko reagoida, kohdata nuori, ottaa puheeksi asioita, ja siinä meillä on varmasti kehittämisen paikkaa myös esimerkiksi opettajien täydennyskoulutuksen kautta. Mutta moniammatillisessa yhteistyössä näen kyllä olevan sellaisen ratkaisun, joka voi tuoda lyhyelläkin aikavälillä lisää resurssia tähän työhön.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Onneksi emme kuitenkaan nyt kuitanneet tätä tärkeää asiaa sillä, että valtaosa nuorista voi hyvin. Vaikka se on hyvä asia, on erittäin tärkeää, että me uskallamme puhua niistä nuorista, jotka apua tarvitsevat.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Ensiksi haluan kommentoida tätä vielä kerran esiin nostamaanne lainsäädännön puutetta. Oppositio, niin kuin koko eduskunta, on vaatinut hyvää lainsäädäntöä, ja sosiaali- ja terveysvaliokunta on avoimesti kertonut myös valtavasta työruuhkasta. Nämä kaksi seikkaa olivat vaikuttamassa myös arviooni siitä, että haluan tuoda sellaista lainsäädäntöä, joka on mielenterveysongelmaisten ja ‑potilaiden kannalta taatusti parempi. Olen siitä pahoillani siltä osin, että minäkin olisin halunnut tuoda tuon lain mutta realiteetit tulivat valmistelussa vastaan. Mitä tulee siihen, mitä voimme tehdä: Suomessa on vuosia niin maakunta-, kunta-, sairaanhoitopiiri- kuin eduskuntatasolla keskusteltu rakenteista. Se iso ratkaisu vielä antaa odotuttaa itseään. Olen aivan varma, että yksi ratkaisu myös täällä mielenterveyden palveluketjun äärellä on se, että perustason sosiaalipalveluiden ja terveydenhuollon sekä erikoissairaanhoidon vastuuhartiat muuttuvat yhteisiksi. Sillä voidaan parhaiten vaikuttaa siihen hoitoketjuun. Me emme voi luvata ihmisille automaattisesti valtavaa määrää lisää resursseja mutta niiden uudelleenjakamisen kyllä voimme.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 Kyseisestä asiapaperista irtautuvien maiden määrä kasvaa päivä päivältä. Viimeksi eilen Italian hallitus ilmoitti, ettei se lähetä edustajaa Marokkoon hyväksymään Global Compactia. Tätä ennen sopimuksesta ovat lähteneet USA, Australia, Israel, Itävalta, Unkari, Slovakia, Tšekki, Puola ja Bulgaria. Hyväksymällä sopimuksen Suomi asemoi itsensä niihin maihin, jotka tietoisena poliittisena valintana haluavat lisätä itselleen maahanmuuton lukuisia ongelmia. Sopimus ei ole oikeudellisesti sitova, mutta on selvää, että se tulee vaikuttamaan poliittiseen järjestelmään, Suomella kun on tapana suhtautua myös ei- oikeudellisesti sitoviin sopimuksiin orjallisesti, kuten huomasimme tämän vapaaehtoisen taakanjakomekanismin kohdalla — lähinnä vain Suomi noudatti sitä kirjaimellisesti.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-11-29 päivän tarjous? Euroopan parlamentissa Jussi Halla-aho vastusti tätä. Eikö hänen sanansa tehonnut, eikö viesti tullut perille vai eikö sitä otettu huomioon, kun teidän edustajanne kesäkuussa hallintovaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Höpö höpö, ministeri Soini. Asian käsittely on vielä kesken. Perussuomalaiset äänestivät tämän sopimuksen hyväksymistä vastaan ulkoasiainvaliokunnassa. Huomenna asiaa käsitellään hallintovaliokunnassa. Joko me hyväksymme sopimuksen tai emme hyväksy sopimusta. Se, että te ette tuoneet sitä julkiseen keskusteluun eduskunnan täysistuntoon, onkin sitten oma lukunsa — se vain notifioitiin E-kirjeellä. Me vastustamme tätä sopimusta, ja Eurooppa selkeästi jakautuukin niihin maihin, jotka haluavat suojella kansalaisiaan haitalliselta maahanmuutolta, ja niihin, jotka haluavat lisätä ongelmia. Oletteko te, ministeri, lukenut tämän sopimuksen? Siinä mainitaan 86 kertaa sanat ”maa sitoutuu”, esimerkiksi siinä, että ”maa sitoutuu, että varmistamme, että siirtolaisasemastaan huolimatta heille turvataan pääsy peruspalveluihin”. Myös on se, että ”kielteisen päätöksen saaneiden kategorinen säilöönotto kielletään”. Nämä kaikki lisäävät houkuttelevuutta, siis perusteettomien turvapaikkahakemusten määrää. Lisäksi Suomella on vielä löysin turvapaikkapolitiikka Pohjoismaissa. Voisimmeko kiristää sitä edes Pohjoismaiden tasolle?
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-11-29 — Britannia lähtee brexitin kautta pois, ja he vetävät erittäin tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa. Väitättekö te, että kun he hyväksyvät tämän asiakirjan, niin tällä asiakirjalla he vesittävät oman brexit-polittiikkansa, tiukan maahanmuuttopolitiikkansa? Sitäkö te väitätte? Tämä on aivan uskomatonta. Sitten mitä tähän loppuun tulee,