Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-07 Suomen hyvinvoinnista on 1860‑luvun jälkeen kaksi kolmasosaa tullut ideoista ja yksi kolmasosa koulutuksesta. Pääomien osuus suomalaisesta menestyksestä ja elintason noususta on ollut vähäinen. Siksi on aivan selvää, että jatkossakin innovaatioihin perustuva kasvu on ainoa Suomen tie. Sitä surullisempaa on se, että juuri innovaatioihin ja innovaatioiden tukemiseen on liittynyt sekä edellisen hallituksen mutta ehkä korostetummin vielä varsinkin tämän hallituksen osalta melkoista, melkoista tuhotyötä. Ensiksikin Finpron koko järjestelmä, se konsulttiyhtiö, romutettiin, myytiin eteenpäin ja todettiin sitten konkurssikypsäksi. Ja samaan aikaan hyvin huolella Vanhasen hallituksen aikana rakennetut strategisen huippuosaamisen keskukset myöskin päätettiin lopettaa tämän hallituksen alkaessa, ja siihenhän paloi vain miljardi euroa. Tavoitteet eivät sinänsä ole muuttuneet miksikään. Haluamme, että yritykset, niin suuret kuin pienet, ovat keskenään tekemisissä. Startupit kirittävät suuria yrityksiä ja kansainväliset yritykset taas puolestaan auttavat kasvuyrityksiä, ja samaan aikaan niillä on yhteys korkeakoulun soveltavaan tutkimukseen, tuotekehittelyyn, mutta nämä keinot on kerta toisensa jälkeen laitettu romukoppaan. Toivon, että seuraava hallitus ei ole sellainen hallitus, jonka omasta mielestään täytyy keksiä kaikki jälleen kerran alusta. Mutta silti on toivottava, tai ehkä juuri siksi on toivottava, että tämä Business Finland ‑hanke tulee onnistumaan. Mutta se lähtee haasteellisesta tilanteesta. Kuten professori Puska tuossa aikaisemmin totesikin — tai edustaja Puska tässä salissa — on muistettava se, että myöskin t&amp;k-rahoitusta on löydyttävä yliopistoille ja tutkimusorganisaatioille. Tämä ei saa olla ainoa väylä rahoittaa suomalaista kasvua. Silloin luonnollisestikaan se tuotteistus ja välitön markkina-asema ei ole se, mitä tavoitellaan, vaan yleinen tieteellinen korkeatasoinen tutkimus. Sitä ei saa unohtaa. Mutta kuten nämä perustavat organisaatiot ovat tässä todenneet, Business Finland aloittaa laskevien resurssien aikana. On vähennetty 100 henkilötyövuotta viimeisen kymmenen vuoden aikana, noin 100 miljoonaa euroa rahoituksesta, siis useamman hallituksen aikana. Voi olla, että asiakkaat kokevat palvelun tämä suurella fanfaarilla synnytetty yhteenliittymä onkin sitten itse asiassa paljon pienemmillä resursseilla operoiva kioski. Tässä on yksi haaste, johon täytyy pystyä vastaamaan. Tässä luonnollisestikin ylimmän valtiovallan tahtotila on äärimmäisen tärkeä. On ollut hyvä kuulla, että sellainen löytyy. Nimittäin OECD:n tuore arviointi vuodelta 2017 Suomen innovaatiojärjestelmästä totesi ehkä suurimmaksi puutteeksi sen, että ylimmällä poliittisella päätöksenteon taholla ei ole sitoumusta ja tahtotilaa siihen, miten tämä innovaatiorahoitus etenee, ja siitä annoin äsken hiukan esimerkkejä. Yksi asia, mistä vähemmän keskustellaan ja mistä tulisi keskustella tässä samassa yhteydessä, on varmasti se, miten huolehditaan siitä, että yhä voimakkaammin alueellistuva ja maakunnallistuva t&amp;k-toiminta ja kehittämistoiminta on aidosti vaikuttavaa. Tästä olemme keskustelleet valtiovarainvaliokunnan työ- ja elinkeinojaostossa. Loppujen lopuksi EU-osarahoitteisia tukia jaetaan 346 miljoonaa, eli se on enemmän kuin tämä Tekesin virallinen rahoitus, ja ainakin kun nyt vertailee rakennerahastotukien vaikuttavuutta eri maakunnissa, sen lopputulos on hyvin kirjava. Tässä ministeri Lintilän oma maakunta Keski-Pohjanmaa antaa vähän varoittavaa esimerkkiä tulevaisuudesta, kun Keski-Pohjanmaan liitto on joutunut palauttamaan maksatuksia. Vielä yksi asia, johon meidän täytyy kiinnittää huomiota, on tietenkin tämä hallintorakenne. Tämä on aika erilainen ja eriskummallinen, kun meillä on osakeyhtiö ja virasto naitettu yhteen. Tämä asettaa haasteita sille, että nämä löytävät sellaisen toimintatavan, joka toimii molemmille ja kaikkien parhaaksi. Arvoisa puhemies! Jos haluaa tämän haasteen tiivistää yhteen kysymykseen, se on se, että osakeyhtiö, joka antaa viraston