samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-09 postkommunistisissa nykyisissä EU-valtioissa, huomaa, että infrastruktuuri on siellä rakennettu EU:n rahoilla. Suomi ja Ruotsi eivät ole tällä tavoin hyötyneet, koska jäseniksi tultuamme olimme tältä osin jo kehittyneet. Siksi on äärimmäisen tärkeää, että panostetaan siihen, mitä Suomi yhteiskuntana tässä ja nyt tarvitsee, mihin tarvitsee EU-rahoitusta: juuri koheesiopolitiikkaan, innovaatiotoimintaan ja niin edelleen. Kun tänään on Eurooppa-päivä, on hyvä pitää pieni ajatusleikki: millainen EU olisi, jos se perustettaisiin tänään, ja toisinpäin,
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 jossa jäsenvaltiot tulouttaisivat muun muassa EU-alueen yhteisen ympäristöveron tai yhteisöveron tuoton suoraan Brysselin kirstuihin. Totta kai EU haluaa, että jäsenmaat mahdollisimman vähän vaikuttavat siihen, miten EU käyttää rahojaan. Erittäin huolestuttavaa on myös se, että
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 Toimivampi Euroopan unioni on myös Suomen etu. Jotta EU voisi toimia paremmin, sille täytyy antaa riittävät työvälineet myös rahoituskehyksen osalta. Komission esitys pitää sisällään paljon hyviä asioita. Toivon, että Suomi tukee ponnekkaasti komission ehdotuksia tutkimus- ja kehitystyön, koulutuksen ja ilmastotoimien rahoitusosuuksien kasvattamisesta. YK:n kestävän kehityksen periaatteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen täytyy ohjata kaikkia päätöksiä. Pidän myös hyvänä ajatusta, että rahoituskehitysneuvotteluihin kytketään oikeusvaltiokehys ja ‑kehitys, koska yhteisillä rahoilla täytyy tukea yhteisiä arvoja ja EU:n arvojen tulee näkyä ja tuntua kaikissa EU:n jäsenvaltiossa. Annan tukeni myös komission ehdotukseen siitä, että omien varojen määrää lisätään. Lisäsin tähän listaan, mitä on käytetty, että EU:n päästökauppa-
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Täällä on todettu, että EU perustettiin rauhanprojektina ja rauhanprojektina sen pitäisi edelleen olla. Sitä taustaa vasten vähän hämmentää, kuinka laajasti täällä tuntuu kannatettavan EU:n militarisointia, EU:n puolustuksen vahvistamista, lisää aseisiin rahan laittamista. Vuonna 2012 maailmassa laitettiin 1 756 miljardia USA:n dollaria asemenoihin, siis ei kymmeniä, ei satoja vaan lähes 2 000 miljardia. Tämä rahareikä pitäisi globaalilla tasolla saada tukittua ja ne rahat laittaa globaalisten yhteisten haasteiden torjumiseen, ilmastonmuutoksen torjuntaan, YK:n tavoitteiden toteuttamiseen ja niin edelleen.
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-09 Monivuotinen rahoituskehys sisältää muutaman todella hyvän linjanvedon. Panostukset tutkimukseen ja kehitykseen ja innovaatioihin ovat todella tärkeitä ja tulevat kantamaan pitkälle, mikäli ehdotus toteutuu. Ainoastaan panostamalla t&amp;k&amp;i-toimintaan voimme luoda kokonaisvaltaista, pitkäjänteistä, kestävää ja tasa-arvoa tukevaa hyvinvointia EU:ssa. Toivon todellakin, että tämä määrärahan taso säilyy. bestraffar medlemsländer som inte respekterar EU:s grundläggande värderingar såsom rättsstatsprincipen och grundrättigheterna som tryggar demokratin är verkligen värd att understödas.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-05-09 Keskustelu on pääasiassa käynyt sen ympärillä, kuinka paljon Suomi maksaa, mitä saamme, mutta toki on erittäin mielenkiintoista, miten niitä rahoja, jotka jäävät tuonne EU:n yhteiseen kassaan, käytetään. Olen tyytyväinen siihen, että tuo ilmastopolitiikan painotus on parantunut, eli jatkossa neljännes komission ehdotuksen mukaan yhteisistä varoista käytettäisiin ilmastotoimiin. Se on korkeampi taso kuin nykyisin, ja sitä Suomi on ollut muitten aktiivisten ilmastomaitten mukana kannattamassa. Täällä on myös mielenkiintoinen ehdotus liittyen tuohon EU-jäsenmaksuun suhteessa muovien kierrätykseen.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin hyvää Eurooppa-päivää. Meillä on tämän budjetin, rahoituskehyksen, myötä mahdollisuus todellakin kehittää Euroopan unionia ja Suomen kannalta ja kaikkien eurooppalaisten kannalta miettiä, miten me saamme kaikkein eniten lisäarvoa sillä, että Euroopan unioni toimii, miten budjetti parhaalla tavalla ohjaa sen suurimman yhteisen eurooppalaisen lisäarvon tuottamiseen. Mutta koska on vähän aikaa, niin kolme kokonaisuutta tässä on. Meillä on uudet hankkeet, jotka ovat täällä nousseet hyvin esille, jotka ovat meille tärkeitä ja joista me olemme aika laajalla rintamalla tunnistaneet, että ne tuottavat meille eurooppalaista lisäarvoa, ja niitä meidän kannattaa jatkoprosessissa tukea — eli puolustusta, turvallisuutta, tutkimusta, maahanmuuttoa tai vaikkapa Erasmus-opiskelijavaihtoa. Toinen kokonaisuus on vanhat tarpeemme, perustarpeemme, joissa meidän pitää pitää puolemme. Ja mitä tulee maatalouteen, niin siihen minä totean sen, että aivan oleellista sen kokonaistason lisäksi on se, millaisin kriteerein maataloustukea aikanaan myönnetään, ja siinä meidän pitää tehdä sen itse rahan lisäksi paljon töitä. Kolmas asia on vastuullinen rahankäyttö, mikä on suomalaisille, pohjoismaisille ja pohjoiseurooppalaisille tärkeää. Se on asia, joka meidän pitää pitää voimakkaasti esillä. Arvoisa puhemies! Vielä viimeisenä sanon näihin omiin varoihin, että hallitus lähtee oikeastaan edustaja Heinäluoman tässä viitoittamalla linjalla, se on ennen kaikkea tulliliitto, josta tulee tuloja, ja sen lisäksi bktl:ään perustuvat jäsenmaksutulot, ja sen pitää olla perusrahoituskanava. Sinänsä olisi hyvä, että EU-budjetissa olisi joustoa eli niin sanottuja omia varoja irrotettuina, koska 7 vuoden ajanjaksolla voi tapahtua paljon. Ja viimeisenä asiana vielä: olen tyytyväinen siitä, että täältä esityksestä löytyy
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Lepomäki nosti esille sisämarkkinat ja kauppapolitiikan, ja tämä korostuu erityisesti nyt, kun Iso-Britannia lähtee unionista ja meidän täytyy hakea siihen sitten ihan erilainen rooli sekä Suomena että hakea siihen hyvät kumppanit. Olen samoiten tyytyväinen siihen, että Erasmus-ohjelma tämän esityksen mukaan nyt tuplaantuu, jolloin sinne saadaan suomalaisillekin nuorille paljon uusia mahdollisuuksia. Liikenneyhteyksistä: olen samaa mieltä edustaja Tuppuraisen kanssa siitä, että meillä pitää olla suuria visioita, esimerkiksi Tallinnasta tunnelin kautta Helsinkiin ja siitä Jäämerelle ja osaksi TEN-T-verkostoa, ja siihen sitten myöskin EU:ta mukaan. Omista varoista: Olisin kyllä myöskin hyvin varovainen siinä, että EU:lle siirrettäisiin verotusoikeutta. Esimerkiksi sitä transaktiomaksua, jonka edustaja Arhinmäki nosti esille, pidän kyllä vaarallisena sillä tavalla, että se rajoittuu EU:n alueelle, ja nyt kun Iso-Britannia jää ulkopuolelle, nämä yritykset kyllä siirtyvät sitten EU:n ulkopuolelle. Ehdollisuudesta olen samaa mieltä kuin oltiin useassa puheenvuorossa täällä, muun muassa edustaja Tuppurainen nosti sen esille. Se oli Suomen vaatimus, ja olen tyytyväinen, että se on myöskin komission ehdotuksessa mukana. sitten tämä suhdannetasausmekanismi: en kyllä euroalueelle rakentaisi sellaista elementtiä, jossa siitä syntyisi helposti tulonjako‑ ja tulonsiirtomekanismi, mutta sen sijaan EU-budjetista voidaan kyllä auttaa jäsenmaita rakenneuudistuksissa. Ilmastoasioihin ministeri Tiilikainen jo vastasi. Edustaja Arhinmäelle: kyllä EU turvallisuusyhteisönä on meille Suomessa ollut pitkän ajan tavoite ja puolustusyhteistyön syventäminen osana sitä. Edustaja Essayah, koheesiorahojen osalta: koheesiorahojen tarve jo nykysäännösten mukaan pienenee 12 miljardia euroa sen vuoksi, että tuloerot ovat tasoittuneet. Sitten vielä lopuksi ESIR-rahasta: Siitä on hyviä kokemuksia Suomella. Ministeri Tiilikainen varmasti voi niistä kertoa lisää, mutta esimerkiksi yritysten niin sanotut välirahoitusinstrumentit mahdollistuivat nyt Suomessa ihan eri tavalla,
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 rahoja. Valtiovarainvaliokunta evästi hallitusta jäsenmaksukeskustelussa kahdella ohjeella. Ensinnäkin omat tavoitteet olisi syytä laittaa selkeämmin tärkeysjärjestykseen, mutta toiseksi kehotimme tutkimaan omien varojen mahdollisuutta. Silloin kun toiminta ylittää valtioiden rajat ja on yhteinen eurooppalainen etu kyseessä, tämähän on ihan järkeenkäypä ajatus. Ehdotuksia on hyviä ja huonoja. VATT ja Etla ovat käyneet nämä läpi ja panneet järjestykseen. Yhtenä ehdotuksena oli tämä yhteinen ja yhdistetty yhteisöveropohja, jota myöskin komissio esittää. Tämä hyödyttää tietysti jäsenmaita mutta myös yrityksiä niin, että aggressiiviseen verosuunnitteluun ei enää olisi kannustimia. Mitä mieltä olette, pääministeri Sipilä: olisiko tässä hyvä suunta eteenpäin?
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Tuo oikeusvaltioperiaate on mielenkiintoinen, ja kun katsoo sen taustaa oikeusteorian puolelta, se pitää sisällään myös yhteiskunnan oikeussäännöt. Pääministeri, kerroitte, että hallitus kannattaa tätä ajatusta. Varmaan siinä on paljon hyviäkin puolia, mutta oletteko te hallituksessa ajatelleet, kun tässähän puhutaan pitkästä aikavälistä, että komissio, joka mahdollisesti käynnistäisi tämän menettelyn, on poliittinen instituutio, joka ajaa Euroopan omia sisämarkkina-arvoja ja taloutta, ja tulevina vuosina voi olla semmoisiakin asioita, mitä me emme osaa nyt aavistaa? Voiko tämä kääntyä joskus Suomea vastaan niin, että me luomme täällä jonkinlaista lainsäädäntöä ja komissio katsoisi, että se on poliittisen komission tulkitsema oikeusvaltioperiaatteiden vastainen menettely, ja käynnistäisi meitä vastaan rahallisia sanktioita? EU:n arvoihin kuuluu myös kansanvalta, kuten perussopimuksessa lukee, ja kansanvalta tarkoittaa, että kansanvaltaa toteutetaan.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 miesten taskumattia tai naisten kenkää, että pitää olla kovin siro päältä mutta sisälle pitää mahtua paljon tavaraa. Ei se ihan niin toimi. Mitä tulee maatalouteen, on huomattava, että tällä vaalikaudella oletettiin, että markkinat toimivat ja hoitavat maatalouden rahoitusta. Ne eivät ole toimineet Venäjän pakotteiden takia, ja sen takia koko eurooppalainen maatalous ja Suomen maatalous ovat kannattavuuskriisissä. Tämä pitää nyt ottaa huomioon ja Suomessa ja EU-tasolla hoitaa niin, että maatalouden rahoitusta ei leikata.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-09 On kuitenkin otettava huomioon pari uutta näkökohtaa tähän, minkälaisia haasteita me kohtaamme lähiaikoina. Ensinnäkin se, että Yhdysvallat on lähtenyt eräänlaiseen kauppasotaan ja meillä ovat taloussuhteet Yhdysvaltoihin hyvin avonaisia, emme tiedä, mihin me päädymme ennen pitkää tässä kauppapolitiikan sekasorrossa. Sen lisäksi, nyt olemme tilanteessa, jossa EU:lla on sekä ulkopolitiikassa että kauppapolitiikassa eri näkemykset Yhdysvaltojen kanssa. Me olemme aivan uudenlaisessa, vakavassa tilanteessa, jossa muun muassa viimeaikaiset tapahtumat Iranin suhteen vaikuttavat myöskin meillä. Nyt yritykset sanovat jo, että ne eivät voi käydä kauppaa ja voi tulla sanktioita, jos käy kauppaa.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 Olemme paitsi suomalaisia myös eurooppalaisia, ja kun täällä puhutaan kansallisesta edusta, niin minusta joskus katsotaan liian kapeasti. On asioita, joita saamme aikaan vain eurooppalaisella tasolla. Ne voivat olla ympäristöhankkeita, ne voivat olla koulutukseen, tutkimukseen, tuotekehittelyyn liittyviä asioita, ja ne voivat olla rauhanprojekteja, Balkanin vakauttaminen, Välimeren eteläpuolen vakauttaminen. Vaikka me Suomena miten pinnistäisimme yksin, emme saa niitä yksin aikaan, ja tästä eurooppalaisesta näkökulmasta pitää myös tätä budjettia tarkastella, mistä se lisäarvo ja hyöty tässä tulee. Olisi erittäin tärkeää, että myös EU:ssa jaettaisiin yhteiset arvot, joihin pääministeri viittasi. Minusta on aivan oikein, että jos joku maa rikkoo oikeusvaltioperiaatetta, perusoikeuksia, niin siitä seuraa myöskin toimenpiteitä ja rangaistuksia. Olisi hyvä vielä kuulla hallituksen nykyistä ajattelua tästä. Tulemme itse olemaan puheenjohtajakaudella paljon haltijoita, koska tämä asia on varmasti silloin kesken, ja on hyvin tärkeää, että olemme näissä asioissa johdonmukaisia.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Kyseenalaistan myöskin pääministerin lausuntoa, jonka mukaan puolustusyhteistyö ja tämä ulottuvuus olisi ollut Suomen pitkäaikainen tavoite. Kyllähän perinteisesti on ajateltu, että EU:n rooli on olla rauhan unioni nimenomaan sitä kautta, että edistetään rauhaa kauppasuhteiden, taloudellisen integraation ja kansalaisten liikkuvuuden kautta, ei puolustusyhteistyön, aseteollisuuden tai puolustustutkimuksen kautta.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-09 Ärade talman! On hienoa, että tämä oikeusvaltioperiaate, demokratian kehitys, tullaan ottamaan tulevaisuudessa huomioon EU:n budjetissa ja siinä, miten rahoja jaellaan ympäri Eurooppaa. Tässä suhteessahan Puola ja Unkari ovat olleet erityisen huolestuttavia tapauksia, PiS Puolassa ja Fidesz Unkarissa. Fideszhän on tietenkin myöskin kokoomuksen liittolainen Euroopan tasolla, joten pitää tietenkin toivoa, että kokoomus pitää tästä asiasta ääntä siellä Euroopan parlamentissa. Kun Eurooppa-tasolla on yritetty järjestää maahanmuuttoa järkevästi, yhteisvastuullisesti, niin nämä samat maat ovat myöskin olleet siinä suhteessa ongelmallisia, mutta valitettavasti myöskin Suomi, joka ei tällaiseen taakanjakoon ole halunnut suostua. Sehän on tietenkin äärimmäisen lyhytnäköistä tällä hetkellä: etelässä raja vuotaa, mutta huomenna se saattaa olla meidän oma itärajamme. nyt menemme sellaiseen yhteiseen Eurooppaan, jossa vastuita pitää kantaa laajemmin ja jossa vapaamatkustajia ei tässä suhteessa sallita, niin olisiko Suomen hallituksen syytä pohtia omaa kantaansa tässä asiassa?
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 etu on olla mahdollisimman aktiivinen Euroopan unionin jäsen ja että Euroopan unioni toimii mahdollisimman hyvin kansalaistensa hyväksi. Tällöin me puhumme myöskin siitä, että Euroopan unioni on edelleen rauhanprojekti ja toimii nimenomaan edistäen kansojen yhteistyötä, vakautta ja turvallisuutta. Tämä edellyttää myös sitä, että Euroopan unionin varoja käytetään niiden suurimpien ongelmien ratkaisemiseksi, mitä meidän nimenomaan yhdessä pitää tehdä. Niitä ovat ilmastonmuutos, se on tullut täällä esille, ja teollinen digitalisaatiomuutos, joka vaikuttaa hyvin eri tavalla, samoin kuin ilmastonmuutos, eri ihmisiin ja eri alueilla. Koheesiovaroja tarvitaan muun muassa siihen. Samoin tarvitaan tätä sosiaalinen Eurooppa ‑ajattelua, että voimme edesauttaa kehitystä joka paikassa Euroopassa ja kaikkien ihmisten kohdalla.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-05-09 mikä on tietysti merkittävää. Tein verrattain kattavan kierroksen ennen tätä komission esitystä. Tapasin viisi eri komissaaria ja toin Suomen kantoja tästä esille. Nythän painopiste pitää kääntää sinne kriteereihin: mitkä ovat ne kriteerit, joilla tullaan jatkossa koheesiorahoitus jakamaan. Siellä tietysti on myös se, että
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-05-09 rouva puhemies! Maatalous ja maaseudun kehittäminen ovat Euroopan unionissa yhdet kaikkein tiukimmin integroidut osiot. Siksi on oleellisen tärkeää, että Suomen prioriteetti on näissä asioissa ja niiden saannon varmistamisessa myöskin. Se on aivan päivänselvä asia. Ei ole vanhanaikaista syödä, eikä ole vanhanaikaista edistää biotaloutta ja kiertotaloutta. Päinvastoin, ne ovat tulevaisuudessa äärimmäisen tärkeät asiat. Siksi on oleellisen tärkeää, että me annamme myös viljelijöille ja maaseutuyrittäjille signaalin, että Euroopan unioni välittää näistä asioista ja haluaa edistää asiaa, samalla torjua ilmastonmuutosta, puuttua ympäristökysymyksiin ja niin edelleen, pitää huolen eurooppalaisesta kilpailukykyisestä elintarviketuotannosta. Se on äärimmäisen tärkeää. Siksi pidän erittäin hankalana ja valitettavana asiana, että erityisesti maaseudun kehittämisrahoitukseen siellä esitetään niin voimakasta alentumista kuin mitä siinä on, menojen jäädyttämistä, joka tietää merkittävästi suurempaa osiota vielä alentamisessa kuin pelkkä 5 prosenttia, mikä nyt on esitetty. Elikkä tässä mielessä meillä on vielä paljon paljon tehtävää. Puhemies! Ihan lopuksi:
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 Rahoitusta ei voi laskea nollasummapelinä eli maksujemme suhteessa saantoon. Suomi hyötyy EU:sta esimerkiksi toimivien sisämarkkinoiden kautta, ei vain suorien tukien kautta. EU tekee myös paljon asioita, joita ei voi mitata rahassa mutta joiden arvo on suuri. Mitä maksaa esimerkiksi tunti rauhaa Euroopassa? On hyvä muistaa myös mittaluokka. EU:n budjettirahoitus on noin 1 prosentti jäsenmaiden bruttokansantuotteesta, ja nyt puhutaan siis siitä, mitä tulee tuon pilkun päälle.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Minusta on tärkeää, että Euroopan unionia kehitetään jäsenmaitten yhteistoiminnassa enemmän kuin byrokratiaa rakentaen. Se on tärkeä rakennusperiaate tästä eteenkinpäin. Näkisin, että Euroopan unionin yhteistyön pitäisi rakentua globaalista Eurooppaan päin ja jäsenvaltioihin päin sillä tavalla, että rakennetaan kestävää taloudellista, sosiaalista ja ekologista kehitystä Euroopan unionin puitteissa jäsenvaltioitten yhteistyöllä. Yhden asian, joka tässä keskustelussa ei ole tullut kovin vahvasti esille, haluan nostaa esille, tämän ilmastonmuutoksen vaikutuksen pakolaisuuteen, ja arvioni on eri asiantuntijoitten pohjalta se, että tämä asia tulee nousemaan paljon paljon vakavammaksi asiaksi Euroopan unioninkin puitteissa.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 Edustaja Arhinmäki, mainitsitte sen, että perussuomalaiset olivat mukana hyväksymässä Kreikka-kolmostukipakettia kesällä 2015, ja se kyllä pitää ihan paikkansa. Mutta tosiasiassa se tukipakettirahahan meni EVM-mekanismin kautta, joten eduskunnasta ei myönnetty yhtään mitään lisärahaa. Tämän me tiedämme. Mutta siitä huolimatta: olet oikeassa kyllä, että perussuomalaiset olivat aluksi sitä vastustamassa. Meni vain kuukausi vaaleista, kun MINVAssa tai valtioneuvostossa Soini ja muut meidän ministerimme menivät Sipilän pillin mukaan. Se sama pilli soi myös sitten syksyllä, kun tehtiin 2016:n budjettia. Siellä budjetissa hyväksyttiin lääkekorvausten leikkaukset, eläkeläisten asumistukien leikkaukset ja opintotuen leikkaukset ja työntekijöiden ehtojen heikennykset muun muassa. Tämän lisäksi tuli vielä pakolaiskriisi elokuussa, niin ettei ole ihme, että perussuomalaisten kannatuksesta suli noin puolet pois hyvin lyhyessä ajassa.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-09 digitaalisten sisämarkkinoiden puolestapuhujana, ja hyvä niin. Erityisen hyvää siksi tässä uudessa talousarviossa on tämä digitaalinen Eurooppa ‑ohjelma, jonka talousarvio on noin 9,2 miljardia euroa, ja sen painopiste-alueet itse asiassa Suomen kannalta ovat äärimmäisen hyviä. Toisaalta täytyy olla rehellinen siinä, että tämä digitaalinen sisämarkkina ei ole edennyt siinä suhteessa, missä sen olisi pitänyt. Pääministeri Katainen jo vuonna 2012 esitteli ohjelman, ja tämä ei ole edennyt oikeastaan sen jälkeen mihinkään. Jos halutaan oikeat digitaaliset sisämarkkinat, meidän täytyy puhua IPR-oikeuksien alv-käytännöistä, digitalouden lainsäädännön harmonisoinnista, edes digialvia ei ole saatu määritellä itse.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Todella, tuo digiohjelma on tärkeä, jotta me pääsisimme myös siihen vauhtiin, mikä Yhdysvalloissa on kehittynyt. Mutta toinen asia on se, että Euroopan unioni on rahoittanut paljon liikennehankkeita erityisesti itäisessä Keski-Euroopassa, ja nyt siis olisi kyllä Suomenkin aika. Suomen tulee aktiivisesti vaatia rahoitusta päärataamme, niin että me saisimme siitä TEN-ydinhankkeen, joka ulottuisi Tornioon saakka lisäraiteineen. Ruotsi on jo aktiivinen, he tulevat hakemaan rahaa nimenomaan Tukholma—Haaparanta-väliin, ja EU:n ehtohan on, että tämä on cross-border-hanke, jolloin se menee kahden valtakunnan alueella, ja tässä täytyisi ehdottomasti Suomen olla aktiivinen ja hakemassa tätä rahaa. Se on ehkä 20—25 prosenttia koko tästä summasta, joka on tietenkin valtava summa vuosien varrella. En tiedä tuosta Tallinnan tunnelista. Meillä kävi bundestagin liikennevaliokunnan puheenjohtaja, ja hän sanoi, että eikö se Eurotunnelikin ole tehnyt jo kaksi kertaa konkurssia ja siellä on kuitenkin kymmeniä miljoonia ihmisiä rannalla, mutta eihän mikään estä meitä sanomasta, että ”I have a dream”, varsinkin jos joku muu sen maksaa. Virolaiset ainakaan eivät halua kauheasti maksaa.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 edustaja Mäkeläkin ollut kaikkien näiden leikkausten kohdalla painamassa kiltisti kaksi ja puoli vuotta. Arvoisa rouva puhemies! Pääministeri viittasi siihen, että EU on rauhan unioni, ja sitä se on. Euroopan hiili- ja teräsyhteisö perustettiin 50-luvun alussa juuri sen vuoksi, että ei enää koskaan sellaista sotaa, mitä täällä oli nähty. Siinä haluttiin nimenomaan talouden ja sosiaalisten suhteiden kautta kytkeä maat toisiinsa, ja EU on saanut Nobelin rauhanpalkinnonkin tästä.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 rouva puhemies! Me olemme todenneet täällä Suomessa, että sisäinen ja ulkoinen turvallisuus liittyvät yhteen, ja näin on myöskin EU:n puolella. Sen takia on tarpeellista, että rajavalvontaan, poliisien Frontexiin, myöskin maahanmuuttokysymyksiin ynnä muihin ja myöskin tähän puolustukseen kootaan yhteistä osaamista ja yhteistä tietojenvaihtoa. Toinen, missä EU on ollut aktiivinen, on tietenkin kasvu ja työllisyys. Mielenkiintoinen uusi ajatus on tämä InvestmentEU Fund, johonka koottaisiin näitä sosiaalisen, infran, pk-sektorin ja t&amp;k:n vanhoja eri rahoituselementtejä uudella tavalla. En vielä ihan tarkkaan tiedä, mitä se on, mutta toivon, että tehdään vaikuttavuusarviot siitä, minkälaisia
Puhuja: Elina Lepomäki
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Mielestäni edustaja Heinäluoma sanoi aika hyvin — jos ymmärsin oikein — että Euroopan unionin tulevaisuuden ja kehityksen tulisi perustua muuhun kuin uusien verojen innovointiin ja toisaalta ei myöskään siihen, että yritämme tällaisella sulle—mulle-politiikalla pumpata budjetista mahdollisimman paljon takaisin siitä, mitä sinne on laitettu. Mielestäni Euroopan unionin tulevaisuus rakentuu vahvasti sen varaan, että kehitämme niitä yhteisiä hankkeita, joista toisaalta hyödymme kaikki me eurooppalaiset ihmisinä ja joista toisaalta hyödymme erityisesti yhteisönä. Tällaisia ovat tietysti turvallisuus ja puolustus, monta semmoista kohdetta, joita täällä on nostettu. Mutta näiden markkinoiden ja toisaalta sen rauhan ja yhdessäolon arvo on myös mittaamaton. Tässä yhdyn myös edustaja Halmeenpään arvioon. Mitä tulee esimerkiksi siihen, että kuluttajan valinnanvara kasvaa, sille on vaikea pistää euromääräistä arvoa, mutta sillä on aivan
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Kiitos teille siitä. Mutta kyllä valtioneuvostolla ääni kellossa muuttui, kun ääneen pääsi eurooppaministeri Sampo Terho. Te keskityitte puheenvuorossanne täysin siihen, että budjetin kokonaistasoa täytyy saada alaspäin. Kun näitä muita puheenvuoroja on kuunnellut, niin jää sellainen vaikutelma, että Suomen valtioneuvoston tavoite on siis Suomen saannot ylös ja Suomen maksut alas. Kuinka tämä yhtälö oikein sovitetaan todellisuuteen? Mistä oikein ollaan valmiita sitten säästämään? On aivan selvää, että kaikkia näitä yhteisiä hyviä tavoitteitamme emme voi saavuttaa, jos budjetin kokonaistasoa alennetaan. Eli kun, ministeri Terho, te totesitte, että leikkaukset on laitettava Suomen kannalta oikeisiin kohteisiin, niin voisitteko te nyt kertoa tälle eduskunnalle ja Suomen kansalle, mistä te olette valmiita säästämään?
Puhuja: Antti Rantakangas
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Kyllä se on niin, että yksistään EU-rahoituksella tätä maatalouden kannattavuuskriisiä ei pystytä hoitamaan, vaan pitää varautua siihen, että myöskin kansallisia varoja käytetään, jos me aiomme tämän omavaraisen maatalouden tulevaisuudessa turvata, se on päivänselvä asia. Ja ymmärsin ainakin edustaja Heinäluoman puheesta, että sanottiin niin, että kansallisesti pitää sitten hoitaa niitä asioita, joita pidetään tärkeinä — hyvä niin.
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-09 Ärade talman! Europaminister Sampo Terho har betonat att hitta inbesparingar i EU-budgeten. Jag tänkte ge ett konkret förslag till inbesparing. I samband med EU-budgetförhandlingarna borde man se till att Europaparlamentets arbete fokuseras till Bryssel. I dag pendlar Europaparlamentet från Bryssel till Strasbourg tolv gånger per år. Detta till en kostnad av cirka 150 miljoner euro per år.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-09 Niikolle ei ole nyt kovin hedelmällistä vastata, mutta vastaanpa kuitenkin. Perussuomalaiset pesevät kätensä kuin Pontius Pilatus kaikista päätöksistä, näköjään, mitä hallituksessa ovat tehneet. Siniset kantavat ristinsä suoraselkäisesti. Me vastaamme niistä päätöksistä, jotka olemme tehneet. Tolppa on sitten seuraavissa eduskuntavaaleissa. Mitä tulee haavojen nuolemiseen, niin suosittelen sen sijaan käyttämään sitä hilloa, mikä teille jäi miljoonien puoluetukien kanssa, hillot ovat siellä. Meillä on selkärankamme, ja siellä on sitten hillo. Mitä tulee tähän varsinaiseen aiheeseen, niin EU-jäsenyyshän oli suomalaisten demokraattinen ratkaisu, ja talous ja turvallisuus olivat jo silloin ne kysymykset, miksi suomalaiset halusivat EU:hun liittyä.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 Toinen havainto tästä keskustelusta: siinä ei ole mitään uutta, että oikeisto haluaa luovuttaa päätösvallan maamme asioista Eurooppaan, mutta se on uutta, että vasemmisto haluaa liittovaltiota vielä oikeistoakin kipeämmin, kun katsotaan näitä käytännön avauksia — että ihan tulojen tasausta Euroopan tasolla. Harmillista, ettei tätä näytetä televisiossa. Haluaisin, että teidän äänestäjänne saisivat ajoissa kuulla erityisesti sosiaalidemokraattien käsityksiä siitä, että vielä EU:nkin pitäisi verottaa suomalaisia, tai vasemmistoliiton käsityksiä siitä, miten paljon he ovat vastaan suomalaisen puolustusteollisuuden työpaikkoja. Mitä taas tulee maataloustukiin ja koheesiorahoihin ja niiden kansalliselle tasolle siirtoon, totta kai se on Suomen intressi. Ei ole mitään hyötyä kierrättää niitä EU:n kautta. Kysynkin: aikooko hallitus tälle käytännössä jotain tehdä?
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Useampi edustajakollega ja myös pääministeri ottivat esille tämän rahankäytön sitomisen oikeusvaltion periaatteiden noudattamiseen. Tämä on mielestäni erittäin tärkeä asia. EU:han edellyttää oikeusvaltion normien, sananvapauden ja demokratian, täyttämistä niiltä mailta, jotka otetaan jäseniksi. Näitä jäsenyyskriteerejä laadittaessa ei ole tultu ajatelleeksi sitä, että joku maa voisi liityttyään lipsua näistä kriteereistä. EU:n rahankäytön kriteerien myötä siihen on välttämätöntä puuttua. Toinen asia: On aivan harhakuva, että meidän talouteemme ja ylipäätänsä tulevaisuuteemme ja hyvinvointiimme ratkaisevimmin vaikuttaisi EU-jäsenmaksu ja se ero jäsenmaksun ja suoraan saatujen rahojen välillä. Paljon suurempi vaikutus on sillä, miten EU vaikuttaa Eurooppaan ja maailmaan. Esimerkiksi ilmastonsuojelusta ei olisi mitään toivoa ilman aktiivista eurooppalaista diplomatiaa vuosikymmenien ajan.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-05-09 EU:n omien varojen eli budjetin tulopuolen osalta bkt-pohjainen maksu on ja tulee jatkossakin olemaan se keskeisin. Komissio on ehdottanut uusia omia varoja esimerkiksi päästökauppajärjestelmään tai kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrään liittyen. Näitä yksityiskohtia ja nimenomaan niiden Suomen edun mukaisuutta tullaan sitten arvioimaan jatkossa. Siihen on aivan yksiselitteinen vastaus, miten Suomen hallitus ja Suomi suhtautuvat EU:n verotusoikeuteen: ei verotusoikeutta EU:lle. Se ei tapahdu meidän vahtivuorollamme. Tämä on semmoinen ikuisuuskysymys ja keskustelu, mitä on paljon EU:ssa käyty, ja se tulee palaamaan aina uudestaan ja uudestaan. Vasemmisto otti toistuvasti esiin turvallisuusnäkökulmaa — Vasemmistoliitto ehkä täsmennyksenä militarisoinnista, niinkö se oli? Tähän täytyy todeta, että kyllähän turvallisuus ja sen edistäminen ovat olleet aivan keskeisiä tavoitteita Suomelle koko EU-jäsenyyden ajan, ja ne ovat olleet keskeisiä syitä siihen, miksi on ylipäänsä liitytty. Jos taas luotte sitä mielikuvaa, että tämä on jotenkin nimenomaan sotilaallistumassa, niin siis EU-budjetista ei makseta jäsenmaiden puolustushankintoja, se on perussopimusten vastaista. Eli tämä tulkoon nyt aivan yksiselitteisesti kaikille selväksi. selväksi. Edustaja Tuppurainen otti esiin tämän painotuksen, minkä olen voimakkaasti tehnyt siitä, että kokonaistaso on liian korkea. Siinä ei ole mitään ristiriitaa hallituksen sisällä, vaan tämä on aivan selkeästi meidän kannoissamme todettu ennen ja jälkeen komission esityksen, ja siitä tullaan pitämään kiinni. Neuvottelevana ministerinä siellä tietenkin pidän Suomen kannasta kiinni ja suomalaisen veronmaksajan lompakosta kiinni loppuun asti.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Sen verran tästä vuosikertomuksesta, että pitää muistaa, että talouden suunta on kääntynyt. Siitä isosta työstä, minkä hallitus on tehnyt, niin kuin pääministeri aivan oikein sanoi, hallitus on saanut kuraa niskaan, muka olisi kaikki tehty väärin ja kaikki olisi mennyt piloille. Mutta jos näin olisi tapahtunut, niin tuskinpa tämä kertomus tällainen olisi. Kuten pääministeri sanoi, noin noin 6 miljardin euron velanottoon varauduttiin ja siitä vain puolet toteutui. Eli suunta on oikea. Ja pitää muistaa se, että esimerkiksi veropolitiikka ja elinkeinopolitiikka ovat meidän omia, omien päätöstemme takana olevia asioita, hallituksen esityksiä, jotka tässä talossa hyväksytään. Tässä keskustelussa on liian paljon kiinnitetty huomiota siihen, että joku muu on meitä auttanut. Kyllä meidän kansallisen politiikan pitää olla sellaista, että kansantalous pysyy kunnossa emmekä velkaannu enää lisää, ja niin kuin pääministeri sanoi, velkautumisen loppuminen on näköpiirissä ja pystymme pian alkaa maksamaan velkojamme takaisin. Sitten vielä se asia tämän päälle, että kun olemme osana Euroopan unionia, niin meidän toki on oltava siellä aktiivisia ja tehtävä sellaista politiikkaa yhteistyökumppaneittemme kanssa, että pystymme tavaroitamme tuonne markkinoille myymään. Totta kai markkinat toimivat markkinalakien alaisuudessa, ei niihin politiikalla kovin paljon voi vaikuttaa, mutta olemalla mukana aktiivisesti myös kansainvälisessä yhteisössä teemme varmasti itsestämme hyvää kuvaa toisten silmissä. Ja mitä tulee vielä Eurooppa-politiikkaan, kansantalouteemme ja vuoteen 2017 liittyen, on syytä muistaa se, että Suomen kantahan on ollut EU:ssa koko ajan se, että emme sitoudu mihinkään uusiin vastuisiin EU:ssa vaan pidämme ne, mitä tähän asti on ollut, ja panostamme kaiken siihen, että kauppapolitiikka ja kansainvälinen yhteistyö edistyy, koska siitä Suomi hyötyy. Lopuksi, arvoisa puhemies, vielä sen verran, että kun katsotaan Suomen taloutta tällä hetkellä, niin kaikki isot luvut osoittavat, että olemme menossa parempaan suuntaan. Kun tässä salissa kuuntelee näitä puheenvuoroja, niin joskus ihmettelee sitä, että olenkohan minä oikeassa eduskunnassa, kun tuntuu, että kaikki menee väärin, vaikka talousluvut osoittavat, että asiat menevät ihan oikeaan suuntaan. Toivoisin oppositiolta hieman rakentavampaa otetta edes tämän hallituksen vuosikertomuksen 2017 käsittelyyn, koska olihan se Suomen itsenäisyyden 100 vuoden juhlavuosi — että edes sen verran toivon positiivisuutta.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Itse haluan puhua aikamme suuresta uudistuksesta, joka vaikuttaa kaikkien suomalaisten elämään ja myös merkittävällä tavalla suomalaiseen yhteiskuntaan, eli tästä kappaleesta 2.7 Maakunta- ja sote-uudistus. Hallitus toteaa tässä vuosikertomuksessaan, että ”uudistuksen tavoitteena on kuroa umpeen iso osa julkisen talouden kestävyysvajeesta” — siis ”kuroa umpeen iso osa julkisen talouden kestävyysvajeesta”. No, nyt tässä vaiheessa asian käsittelyä tästä säästötavoitteesta ei juuri kukaan puhu mitään, ja asiantuntijoitten keskuudessa vallitsee hyvin laaja konsensus siitä, että tämä uudistus ei ole tuomassa mitään tehokkuutta tai säästöä talouteen, vaan päinvastoin että tähän uudistukseen sisältyy merkittäviä kustannuksia kasvattavia elementtejä. Vain kustannusten kasvun mittaluokka on auki. Me emme tiedä, onko se miljardi euroa vuositasolla, kaksi miljardia euroa vuositasolla vai vielä enemmän. Hallitus valmistelee nyt tosiaan sellaista mallia, jossa on monta sellaista elementtiä, jotka aivan fataalilla tavalla tulevat kasvattamaan sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia verrattuna nykyiseen malliimme. Sen takia onkin syytä tarkastella, minkätyyppisen arvosanan nykymallimme saa. kun katsomme OECD:n tutkimuksia, pitkiä aikasarjoja, niin Suomen terveyspalvelut ovat erittäin laadukkaita ja tehokkaita. Jos otan esimerkiksi neljästä keskeisestä mittarista elinajanodotteen: vuodesta 1960 näihin päiviin asti on seurattu OECD-maiden kansalaisten elinajanodotteen pidentymistä, ja Suomessa se on kasvanut tällä aikavälillä kokonaiset 12,6 vuotta, kun OECD-maissa 11,9 vuotta ja muissa Pohjoismaissa vain 8,7 vuotta. Kaikissa OECD:n laatuindikaattoreissa Suomi pärjää terveydenhuollossa paremmin kuin OECD-maat keskimäärin, ja useassa mittarissa olemme kymmenen kärjessä. Esimerkiksi syöpäkuolleisuudessa: Suomessa on OECD-maiden toiseksi alhaisin syöpäkuolleisuus ja EU-maiden alhaisin. Ja 195 maan aineistosta kun mitataan 30 laatumittarilla, Suomi on seitsemäs. Kaikki nämä olemassa olevat faktatiedot, vertailut 195 muuhun maahan, muihin OECD-maihin ja EU-maihin, kertovat sen, että nykyinen sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmämme on laadukas ja tehokkaampi eli teemme parempaa tulosta vähemmällä taloudellisella panostuksella, ja sen takia on merkittävä asia käydä keskustelua siitä tosiseikasta, että aikamme suurin uudistus, jonka hallitus lanseeraa ja jota hallitus laajasti käsittelee tässä vuosikertomuksessa, sisältää todella monia elementtejä, jotka ovat omiaan kasvattamaan kustannuksia. Arvoisa puhemies! Vielä lopuksi haluaisin nostaa esille yhden tähän maakunta- ja sote-uudistukseen liittyvän asian. Julkisen talouden suunnitelman yhteydessä hallitus antoi hyvin poikkeuksellisen kannanoton, jossa hallitus totesi, että jos menot. Arvoisa pääministeri, kaikki nämä faktat ovat käytössämme: kuntatyönantaja on julkisuuteen kertonut, että palkkaharmonisointi kasvattaa kustannuksia merkittävästi, jopa miljardi euroa vuositasolla, ja myös nämä muut kustannusten kasvut ovat tiedossamme. Kysymys kuuluu: minkä takia hallitus ei ole halunnut kirjata näitä julkisen talouden suunnitelmaan?
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Oikeastaan tuli mieleen tästä edellisestä puheenvuorosta, jossa ansiokkaasti sotea käsiteltiin, että kyllä minäkin olen hieman ihmeissäni tästä tilanteesta. Olen itse valtiovarainvaliokunnan jäsen, jossa kuulemme asiantuntijoita nimenomaan tästä kustannusnäkökulmasta. Enpä ole sellaista tilannetta aiemmin nähnyt, että teemme valtavan isoa, vuosisadan uudistusta ja ei ole kunnollisia kustannusarvioita lainkaan olemassa. Päinvastoin, todellakin näyttää siltä, että säästötavoitteet eivät toteudu, että voi käydä täysin päinvastoin. päinvastoin. Eduskunta joutuu tekemään asiantuntijakuulemisissa kyselyä, että voisitteko nyt arvioida edes miljardin haarukalla, paljonko tästä tai tästä tulee kustannuksia. Mielestäni tämänkokoisessa asiassa, kuten sanoin viimeksi, ei kyllä tulisi ostaa norsua säkissä. Tuntuu huolestuttavalta, että ollaan tekemässä uudistusta, joka sisällöllisesti näyttää mahdollisesti lisäävän epätasa-arvoa, mikä on täysin päinvastoin, kuin mitä haluttiin ja vieläpä siten, että emme ole ollenkaan kartalla niistä kustannuksista, mitä kaikkea tämä sote voi aiheuttaa. Tilanne on eduskunnassa, pääministeri, hyvin huolestuttava, hyvin huolestuttava. Toiseksi, kun katselin näitä hallituksen suorituksia tässä kirjassa, tuli mieleen tämä sinänsä hyvä asia, että talous kasvaa ja tämmöinen maailmalta tuleva vetoapu ja muu ovat puhaltaneet myötätuulta talouteemme, ja hyvä niin. Hyvä niin. Mutta se ongelma on, pääministeri, juuri se, kuten me olemme täällä moneen kertaan sanoneet, että nyt kun se talous kasvaa, hyvä näin, niin kyllä sen kasvun tulisi kuulua kaikille. Ja kun katsoin tätä kirjaa, niin jotenkin tuli sellainen tunne, että tässä kirjassa ei nyt oikein se Alkion ääni kuulu, valitettavasti. — Santeri Alkion ääni ei kuulu tässä kirjassa. Nimittäin kyllä tosiasia on, että kun talous kasvaa, niin tässä tilanteessa hallitus edelleen leikkaa heikompiosaisilta, niin kuin se on koko kautensa aikana arvovalintojaan tehnyt. On leikattu työttömyysturvaa, on leikattu sosiaaliturvaa, on leikattu opintotukia, lapsiperheiden verotusta tälle vuodelle kiristettiin. Enkä ole muuten nähnyt sitä eläkeläisköyhyyttä torjuvaa ohjelmaakaan, mitä esimerkiksi keskustan eduskuntaryhmän johdosta vankasti vaadittiin jo yli vuosi takaperin. Ne pienet korotukset, mitä takuueläkkeeseen tulee, ne tulee syötyä pois, kun hallitus leikkaa eläkkeitä. Indeksit jäädytettiin juuri, eläkkeitä leikattiin. Ei siitä taas pitkä aika ole, kun hallitus leikkasi jo neljännen kerran eläkkeitä tällä hallituskaudella. Tässä kirjassa, puhemies,
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Kyllä nämä takuueläkkeen korotukset — kolme kertaa hallitus on päättänyt — nostavat takuueläkkeen korkeammalle tasolle, kuin jos oltaisiin menty näitten indeksikorotusten perusteella. Siis korkeampi taso tällä tavalla kuin indeksitarkistuksella. Ja jos nyt ruvetaan sitten katselemaan taaksepäin, niin teittekö te, hyvä SDP, korotuksia takuueläkkeisiin, kun te olitte hallituksessa? Miten mahtoi olla? Te ette tehneet korotuksia, tämä hallitus tekee korotuksia takuueläkkeeseen elikkä pienimpiin eläkkeisiin. Arvoisa puhemies! Eihän näitä säästöjä, joista tässä puhutaan, huvin vuoksi ole tehty tai mistään ilosta. Ei tietenkään, vaan sen takia, etta tämä Suomen velkaantuminen viimeinkin loppuisi. Velkaantuminen, joka on ollut holtitonta monta vuotta. Silloin kun hallitus aloitti, velkaantumistaso oli huomattavan korkealla tasolla, nyt se menee kovaa vauhtia alaspäin, niin kuin tässä kertomuksessa todetaan. Arvio oli, että jouduttaisiin ottamaan 6 miljardia velkaa, mutta talous ja työllisyys kasvavat niin voimakkaasti, että tarvitaan vain 3 miljardia, ja suunta on edelleen alaspäin. Nämä ovat huikean hyviä lukuja. Suunta on oikea. Kyllä te voitte hallitusta haukkua, mutta ette voi näitä lukuja kiistää kuitenkaan. Eli Suomen tulevaisuus näyttää tällä hetkellä paljon paremmalta kuin kaksi tai kolme vuotta sitten. Työllisyysasteen tavoite. Ei siihen viime vuonna kovin moni uskonut, vähiten vähiten siinä päässä salia, ja moni asiantuntijakin sanoi, että tuskinpa tuohon 72:een päästään. Vaan taidetaanpa päästäkin, ainakin hyvin lähelle. Ja kohta mennään myöskin siitä yli, ja niin pitääkin mennä, koska jos me haluamme ylipäätänsä tämän hyvinvointiyhteiskunnan turvata, niin kuin me haluamme, niin meidän pitää työllisyysastetta nostaa edelleen. Siinä on tekemistä myös seuraavalle hallitukselle,
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Tässä on käyty läpi viime vuoden valtiontalouden tilaa ja eri hallinnonaloja, ja kyllähän vaikkapa bruttokansantuotteen kasvu, joka lähenteli viime vuonna jo 3:a prosenttia, on huomattavasti enemmän, mitä osattiin arvioida vaikkapa silloin kolme vuotta sitten, kun hallitus aloitti toimintansa. Lisäksi on tärkeää tietenkin huomioida, että esimerkiksi kuntatalous on vahvistunut erittäin merkittävästi, ja itse asiassa tämänkin raportin mukaan kuntatalous on rahoitusasemansa puolesta ensimmäistä kertaa tasapainossa pitkään aikaan, ja se, jos mikä, on tietenkin hirvittävän tärkeää tavallisten ihmisten tavallisten julkisten palveluiden kannalta. täällä on tietenkin tullut opposition suunnalta kritiikkiä siitä huolimatta, että talouskehitys paranee ja työllisyyskehityskin menee aivan oikeaan suuntaan. Viime vuonna on ollut yli 300 000 työnhakijaa vähemmän, yli 90 000 ihmistä on saanut töitä. Kyllähän nämä ovat varmasti semmoisia faktoja, jotka voi olla vaikea niellä opposition puolelta, kun te olette kuitenkin hyvin kategorisesti haukkuneet melkein kaikkia niitä toimia, joita hallitus on esittänyt. Tietenkin voi kysyä, onko politiikalla kuinka suuri merkitys niihin toimiin. Totta kai me olemme iloisia, että Suomi on päässyt kiinni maailmantalouden kasvuun, mutta se, mikä minua erityisesti hämmentää, on se, että maailmantaloushan kasvoi jo edellisellä vaalikaudella mutta silloin Suomi ei onnistunut pääsemään kiinni siihen talouskasvuun. Kyllä minusta on erittäin tärkeää, että perusturvaan on pystytty tekemään parannuksia, koska ne parannukset ovat valitettavasti antaneet odottaa itseään edellisen vaalikauden seurauksena, kun esimerkiksi vähimmäispäivärahojen tasoa ei tarkistettu. Toki tehtiin merkittävä parannus työttömyysturvaan, 100 euroa, mutta kaikista pienimmät sairaus-, ja vanhempainpäivärahat jäivät laahaamaan, ja siihenkin hallitus tekee nyt korjauksen. Kun täällä kritisoitiin vaikkapa takuueläkettä, totta kai on harmillista, että indeksejä ei ole pystytty sitomaan, mutta niillä päätöksillä, joita hallitus on tehnyt takuueläkkeen parantamiseksi, tulee 22 euroa puhtaana käteen enemmän rahaa kuin mitä olisi tullut indeksien kautta. Sikäli on tietenkin tärkeää vielä huomioida se, työllisyys nyt kasvaa, työttömyys vähenee, sitä kautta aivan peruslogiikan mukaan pystymme tietenkin kanavoimaan enemmän myös hyviä asioita. Kyllä seuraavalla eduskunnalla ja seuraavalla hallituksella on huomattavasti paremmat lähtökohdat lähteä tekemään panostuksia ja rakentamaan tätä maata kuin mitä oli tällä hallituksella. Ei olisi kovin moni uskonut siihen, että näin hyviä tuloksia saadaan jo tässä vaiheessa, ja tämän ovat tunnustaneet niin monet virkamiehet kuin tutkijatkin. Harva uskoi niihin toimenpiteisiin, mutta linja on ollut sikäli oikea, että ne nyt tuottavat tulosta, kuten tästä vuosikertomuksesta voitte lukea. Onhan se varmasti harmillista
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 kun 2007 oltiin tilanteessa, että silloin lopettanut Vanhasen ykköshallitus saattoi vielä jättää yli 3 miljardin näytetyn ylijäämän, niin sitten tultiinkin huomattavasti alijäämäiseen kirjanpitoon ja velkaantuminen kääntyi hurjaan nousuun, mikä oli tilanne 2011 hallituksen aloittaessa ja mikä jatkui sitten säästötoimista ja tasapainotoimista huolimatta vuonna 2015. Kun Nordean pääekonomisti Aki Kangasharju sanoi tuossa runsas vuosi, vajaa kaksi vuotta sitten, että Suomi on menetetty tapaus, että tänne ei enää kannata — siis oli hänen ajatuskulkunsa — investoida eikä tehdä mitään, kun ei täällä mitään osata eikä mitään tapahdu, niin joudun toteamaan, että näinpä se menetetty tapaus kuitenkin pihisee hengissään, ja nyt jopa osa innostuu jo julistamaan tämän voitetuksi tapaukseksi. Kuitenkin epäilen, että näin ei ole, ja se, miksi epäilen, että näin ei ole, johtuu tästä kestävyysvajeesta. Kestävyysvaje eli julkisen talouden ongelma pidemmällä aikavälillä vastata väestön ikärakenteen muutoksiin on todellinen. Sehän on ollut meillä esillä. Meillä on monta vaalikautta ja moni hallitus tehnyt erilaisia toimia. Tärkein toimi on tietysti työllisyysasteen nosto, se on kaikkein keskeisin, mutta sitten tulevat myös julkisen talouden kehittämistoimet. Kun nykyhallitus asetti tavoitteen 10 miljardin toimesta, niin 3 miljardia näistä menoista koski sosiaali‑ ja terveydenhuoltoa. Sehän ei ollut mikään arvio siitä, kuinka paljon rahaa sote-uudistus voi säästää, vaan tavoite, että niin paljon pitäisi säästää. Ja kun nyt sitten ollaan ajankohtaisessa päätöksenteossa tämänkin hallituksen toimintakertomuksen jälkeen ja sote-uudistuksen käsittely jatkuu valiokunnissa ja hetken päästä suuressa salissa, niin on kyllä aihetta suureen huoleen. Kaikki informaatio, joka eduskuntaan on viime viikkoina tullut, kertoo, että tätä 3 miljardin säästötavoitteita sotessa ei olla saavuttamassa ei olla saavuttamassa. En ole tavannut vielä yhtään asiantuntijaa, joka sanoisi, että sotessa tulee merkittäviä säästöjä. Voi sanoa, että asiantuntijoiden hyvin selkeä viesti on, että parhaassakin tapauksessa lähivuosina on tulossa lisää menoja. Eli ensi vaalikauden osalta ollaan tilanteessa, että tämä sote-uudistus on aiheuttamassa menojen lisäyksen, ja ikävä kyllä asia on niin, niin kuin täällä edustaja Feldt-Ranta aikaisemmin viittasi ja edustaja Viitanen myös, että näitä ei ole kunnolla hallituksen toiminnassa eikä tänne tulleissa esityksissä arvioitu. Meillä on erittäin puutteelliset tiedot sote-uudistuksen sisällöstä. Yksi kokeilualue, Hämeenlinna: Tänään
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin tähän kestävyysvajeeseen. Edellisen hallituksen noin puolivälissä vaalikautta tekemä arvio oli 9 miljardia euroa, ja siihen tehtiin toimenpidesuunnitelma, joka ei johtanut mihinkään. Tämän hallituksen aloittaessa arvioimme, että sitä oli tullut miljardi lisää, eli 10 miljardia euroa. Kävimme kehysriihessä hyvin huolellisesti läpi sen, mitä olemme saaneet tuon kestävyysvajeen nujertamiseksi aikaiseksi: 4 miljardin säästöt purevat suoraan siihen 10 miljardin kokonaisuuteen. 2 miljardin osuus oli varattu kasvulle, ja olemme toteuttaneet reilusti sen, mitä sen kasvun varaan oli rakennettu. Sitten niin sanottu julkisen talouden miljardi, siitä valtiovarainministeriön arvio oli 940 miljoonaa toteutunutta. olemme tuosta 10 miljardin urakasta nyt toteuttaneet noin 7 miljardia. Jäljellä meillä on tämä sote-uudistuksen 3 miljardin osuus. Jos me katsomme viime vuoden toteutumaa, me vielä budjettia tehdessämme arvioimme, että velkaa tulee 6 miljardia lisää, nyt toteutuma on 3 miljardia. Jo yhden vuoden aikana saimme tämmöisen muutoksen aikaiseksi. Nyt jos me saisimme tämän sote-uudistuksen vastustamiseen käytetyn valtavan energiamäärän — niin kuin äskeisen EU-keskustelun hengessä — suunnattua toimeenpanoon, niin ihan varmasti me pystymme saavuttamaan myös 3 miljardin säästöt siinä. Edustaja Feldt-Ranta otti esille sote-ict:n. Se on hyvä esimerkki. Meillä on satoja erilaisia tietojärjestelmiä nykyisessä terveydenhuoltojärjestelmässämme. Nyt me rakennamme yhtä yhteensopivaa järjestää, johon erilaiset sairaalajärjestelmät voivat liittyä. Me olemme siihenkin investoineet etukäteen — huolimatta tästä vaikeasta taloudellisesta tilanteesta — 90 miljoonaa euroa ja hyödyntäneet siihen sitä hyvää kasvua, mitä meillä on ollut valtion omaisuudessa. Ymmärrän sen, että on hirveän vaikea myöntää, että saadaan aikaiseksi, mutta ehkä se antaisi paremman pohjan, jos me myönnämme sen, että tähän saakka on päästy ja nyt päästään tästä eteenpäin sillä, että teemme tuon sote-uudistuksen toimeenpanon kunnolla. Niin kuin kansainvälinen asiantuntijaryhmä hyvin arvioi, tämä antaa hyvän pohjan. Kaikki on kiinni lopulta toimeenpanosta, ja nyt meidän pitäisi tehdä se sama, mikä on monissa, monissa maakunnissa jo hyvin pitkällä,
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Kuten aikaisemmin puheenvuorossani sanoin, kaikki varmaan iloitsemme siitä, että Suomen talous- ja työllisyystilanne on parempi. Aivan samalla tavalla me kaikki varmasti haluamme, että saamme semmoisen sote-uudistuksen, joka on tälle maalle ja tälle kansalle hyväksi. Mutta, arvoisa pääministeri, teillä ei ole mitään syytä opettaa meitä kuin pieniä koululaisia soten kustannuksiin liittyen. Me istumme täällä eduskunnassa valiokunnissa kaiket päivät kuuntelemassa asiantuntijoita, kun te kerta toisensa jälkeen täällä vetäydytte kansainvälisen asiantuntijaryhmän taakse, joka on teille vakuuttanut viime vuonna, että nämä säästöt toteutuvat. Me kuuntelemme täällä päivittäin kotimaisia huippuasiantuntijoita, kaikkia Suomen sote-professoreita, asiantuntijoita, kuntien edustajia, järjestöjen edustajia ja yritysten edustajia. Emme ole tavanneet yhtään sellaista asiantuntijaa,