Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-29 Arvoisa puhemies! Ihan lyhyesti tästä. Kuten puhemieskin sanoi, kyse on siis ILO:n, Kansainvälisen työjärjestön, tekemästä merityösopimuksesta, joka on tehty tuolloin 2006 ja jota on ohjeistettu uudelleen 2016. Tässä sopimuksessa on itse asiassa annettu säännöksiä laivaväen työ- ja asuinympäristöstä ja ruokahuollosta aluksella. Tässä muutoksena on itse asiassa sellainen joustavoittamismenettely, että että työsuojeluviranomainen voisi antaa jatkoa merityösertifikaatille enintään viisi kuukautta. Useinhan näissä tilanteissa on kyse siitä, että laiva saattaa olla toisella puolella maapalloa ja sitä pitäisi ikään kuin fyysisesti tarkastaa ja katsoa, että olot ovat kunnossa, mutta se ei ole mahdollista. Tämä tuo joustoa näihin menettelyihin. Lisäksi tässä on tällainen kotimaan asioihin liittyvä työaikakysymys, joka liittyy niihin kotimaan liikenteessä oleviin aluksiin, joissa nykyisin on säädetty ylityön enimmäismäärästä. Monissa näistä aluksista liikennöidään vähän sillä tavalla, että nykyaikaiset työaikalainsäädännöt eivät niihin ihan istu: siellä tehdään putkeen töitä ja sitten taas ollaan maissa, ja on hassua, että sitten ikään kuin lepäillään siellä siellä laivalla, kun sen ajan voisi käyttää maissa ja työn organisoida vähän järkevämmin. Tässä siis puututtaisiin ylitöiden enimmäismääriin ja niiden sijasta laissa rajoitettaisiin kokonaistyöaikaa. Se soveltuisi paljon paremmin siihen, jos työ tehdään vuorottelujärjestelmässä. Valiokunta puoltaa näitä esityksiä. Arvoisa puhemies! Tämä saattaa tuntua aika tekniseltä, mutta tämän lain taustalla on se hyvä tarkoitus, että me tehostamme toimintoja ja virtaviivaistamme erilaisia rakenteita, elikkä tässä on taustalla Koulutusrahaston ja Työttömyysvakuusrahaston yhdistäminen yhdeksi, Työllisyysrahastoksi. Aikanaan työmarkkinajärjestöt tekivät yksimielisen esityksen siitä, että tällainen muutos lainsäädäntöön tehtäisiin, ja nyt se on tässä meillä lakina käsiteltävänä. Tämä ei tuo muutoksia näiden rahastojen tehtäviin suoranaisesti eikä esimerkiksi etuuksiin vaan on enemmänkin tällainen rakenteellinen yhdistäminen. Tavoitteena on tietenkin se, että voitaisiin saada aikaan vahvempi ja tehokkaampi rahasto, joka huolehtisi sitten ansiosidonnaisen työttömyysturvan rahoituksesta ja aikuiskoulutusetuuksien toimeenpanosta. Ajatuksena on myös se, että tämän rahaston toiminta voisi olla korkealaatuisempaa sekä henkilöasiakkaille että sitten työnantajille mutta myös työttömyyskassoille ja yhteisöasiakkaille. Tällä tavoitellaan parempaa kykyä vastata niihin muutoksiin, joita meillä toimintaympäristössä tapahtuu, ja itse asiassa itse toivon, että tämän seurauksena olisi myös se, että meillä aikuiskoulutuksen tukijärjestelmiä mietittäisiin kokonaisvaltaisemmin. Me olemme ajautumassa aika pirstaleiseen tilanteeseen: Meillä osa opiskelee työttömyysturvalla, osa opiskelee omaehtoisesti, tulevaisuudessa vähän vapaammin omaehtoisesti, ja sitten meillä on työvoimapoliittista koulutusta, ja sitten meillä on aikuistuella tapahtuvaa koulutusta, ja sitten meillä on normaalilla opintotuella tapahtuvaa koulutusta. Sitten meillä on niitä ihmisiä, jotka haluaisivat kouluttautua, mutta eivät meinaa päästä oikein minkään järjestelmän piiriin. Sen vuoksi toivon, että tätä kokonaisuutta katsottaisiin uudelleen — ja tämä on henkilökohtainen kommenttini tähän kokonaisuuteen. Mutta se, miksi halusin esitellä tätä kokonaisuutta valiokunnan puheenjohtajana, liittyy siihen, että me teimme yhden pienen muutoksen tähän, joka liittyy itse asiassa siihen, että Työttömyysvakuutusrahaston suhdannepuskuria on korotettu vuosiksi 2017—19 enintään 7,0 prosenttiyksikköön. Kun tilanne on parantunut, niin tätä osuutta on muutettu, ja tuon muutoksen me olemme valiokunnassa tehneet. Siinä vaiheessa, kun tätä lakia on valmisteltu, on kuviteltu, että tuo luku on tämän 7 prosenttiyksikköä, mutta tällä hetkellä se on 5.