Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa herra puhemies! Kiitoksia jokaiselle ryhmälle erittäin hyvistä, rakentavista puheenvuoroista. Tätä keskustelua meidän pitäisi varmaan käydä enemmänkin tässä salissa. Muutama sana tästä prosessista tästä eteenpäin ja sitten muutamia huomioita ryhmäpuheenvuoroista: Ensinnäkin tämä selonteon mietintö: ilmeisesti valiokunta valmistautuu syksyn aikana tekemään sen. sen. Toivottavasti silloin saamme vahvistetun, jaetun ymmärryksen työn murroksesta. Mitä tähän saakka on tapahtunut? VTT:n johdolla on käyty läpi 80 tulevaisuutta luotaavaa tutkimusta, selvitystä ja raporttia tämän pohjaksi. Jaetun ymmärryksen rakentamiseksi on ollut noin 40 tapahtumaa, työpajaa, kokousta tai keskustelutilaisuutta, 30 asiantuntijatapahtumaa on syventänyt tätä ymmärrystä. Kansliapäälliköt käsittelivät tätä 8. päivä toukokuuta, ja hallituksen strategiaistunnossa tämä oli 22. päivä toukokuuta. Sitten meillä on SuomiAreenassa mielenkiintoinen avoin tulevaisuusvaliokunnan istunto, jossa käsitellään tätä asiaa, oliko se 10.7., mutta mutta joka tapauksessa se on myöskin hyvä paikka sitten käsitellä tätä julkisesti. Toisen osan valmistelua aloitetaan jo kesän aikana. Nyt on tavoitteena saada siis jaettu ymmärrys tästä työn murroksesta. Toisessa osassa olisi mielenkiintoista yrittää löytää niin ikään yhteinen ymmärrys vision tasolla. Sen pohjalta pystymme sitten varautumaan tuleviin toimiin — täälläkin viitattiin lainsäädännön haasteisiin, mitä meillä edessä on. Myöskin muut Pohjoismaat ovat sitoutuneita toimimaan tässä hyvässä yhteistyössä, rakentamaan tälle muutokselle myöskin yhteistä lainsäädännön pohjaa. sitten, onko tässä lähestytty uhkien vai mahdollisuuksien kautta? Sanoisin, että tämä on ehdottomasti meille mahdollisuus. Mahdollisuuksia korostetaan, mutta meidän pitää muistaa, että tässä selonteossakin arvioidaan, että tarvitaan noin 4 prosentin bkt:n kasvu nykyisten työpaikkojen säilyttämiseen, kun nyt nyrkkisääntönä on, että vähän reilu prosentti riittää nykyisten työpaikkojen säilyttämiseen ja pari prosenttia kasvua rupeaa sitten jo taittamaan työttömyyttä. No, onko tämä 4 prosentin kasvu sitten tavoitteena kestävä? Se riippuu siitä, mistä tämä kasvu rakentuu. Työ ei katoa, sitä selonteko ei suinkaan väitä. Työn luonne, sillä lailla kuin se tällä hetkellä ymmärretään, tulee muuttumaan. Sitten uuden työn ja yrittäjyyden synnyttämisen perään kun kuulutetaan, niin ehkä rohkeuden puutteesta tätä hallitusta ei ole moitittu. Toivottavasti saamme tukea noille rohkeille päätöksille, ehdotuksille, jotka tekevät tälle uudelle työlle ja sen murrokselle tilaa ja myöskin työelämälle joustoja. Sitten muutama huomio kaupunki—maaseutu-vastakkainasetteluun. Pikemminkin digitalisaatio tulee mahdollistamaan työnteon paikasta riippumatta. Minusta meidän pitää pitää huoli, että koko Suomessa on myöskin tätä varten hyvä infra, jota voimme ylläpitää. Olen samaa mieltä vasemmistoliiton ryhmäpuheen kanssa: vanhat mittarit eivät toimi. Bkt ei ole enää paras mahdollinen mittari ainakaan hyvinvoinnin mittaamiseen. Ehkä ironista on, että tässä onnellisuusmittarissa, joka on kansainvälinen mittaus, bkt per asukas on keskeisimpänä komponenttina. Talousneuvostossa käytiin laaja keskustelu tästä bkt:n kelpoisuudesta mittarina, ja siinä todettiin, että ainakin tämmöinen digikorjaus tarvittaisiin jo tällä hetkellä, mutta sen merkitys ei vielä ole kovin suuri. Vapaus valita työpaikka, työaika, työtoverit, mutta vastapainona sitten epävarmuus, tämä on tämä kysymyksenasettelu. Aihe koettiin täällä kaikissa puheenvuoroissa tärkeäksi.