Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Me kävimme suunnilleen puolitoista vuotta sitten keskustelun EU:n tulevaisuudesta, ja silloin kävimme sitä Rooman julistuksen pohjalta. Siellä on kaksi pääpilaria: kasvu ja työpaikat sekä turvallisuus. Kasvu ja työpaikat jakautuvat kahteen pilariin: ”vauras EU” ja ”sosiaalinen EU”. Tähän on viitattu täällä muutaman kerran. kerran. ”Vauras EU” ‑alueella kyllä vahvat sisämarkkinat ovat semmoinen alue, josta Suomi on äärettömästi hyötynyt EU-jäsenyytensä aikana. Sitten tämä sosiaalinen ulottuvuus: Itse katson, että tästä koheesiopolitiikasta ja vahvoista sisämarkkinoista ovat hyötyneet viimeksi tulleet maat kaikkein eniten, ja pikkuhiljaa myöskin nämä erot jäsenmaiden välillä tasoittuvat. Mitä se sosiaalinen ulottuvuus sitten tämän lisäksi voisi olla? Sosiaalinen suojelu, yhdenvertaisuus- ja tasa-arvoasioita, reilut työmarkkinat — tämäntyyppisiä kysymyksiä. Mutta sen sijaan sitä en ole kannattanut, että sosiaalinen pilari etenisi yhteiseen sosiaaliturvaan, jossa jakaisimme yhteisvastuuta tämän koheesiopolitiikan lisäksi vielä tällä sektorilla. Sitten turvallisuussektori: Sitten turvallisuussektori: Täällä on viitattu moneen kertaan sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestelmään ja sen puolustamiseen, monenväliseen kauppajärjestelmään, kansainvälisiin ilmastotoimiin. Edustaja Niinistö kysyi puheenjohtajakauden ilmastotoimista, ja niistä tulee tammikuun alussa E-kirje eduskunnalle, ja tähän kysymykseen voi siihen asti vaikuttaa ja tietenkin sitten valiokuntakäsittelyssä. valiokuntakäsittelyssä. Sitten täällä on noussut tämä MFF elikkä meidän budjettikysymys ja siihen liittyen myöskin omat varat eli verotus. Lähtökohta on ollut se Suomella koko ajan, että verotus on kansallisissa käsissä ja emme halua viedä sitä EU-tasolle. Mutta olemme suhtautuneet positiivisesti, sanotaan avoimesti, esimerkiksi haittaveroihin ja muoviveroon, ja digivero on sellainen, joka pitää yhteisin toimin saada kuriin. Nämä isot jätit eivät maksa käytännössä veroa mihinkään. EU-tasoinen ratkaisu tuntuu vähän liian köykäiseltä, liian pieneltä alueelta, ja siihen pitäisi löytää globaali ratkaisu ensisijaisesti, mutta voi olla, että siihenkin on löytymässä sitten ratkaisu, joka esimerkiksi kohdentuisi nettimainontaan ja netti-ilmoitteluun. Vielä muutama sana tuosta monivuotisesta budjettikehyksestä: Ensinnäkin edustaja Arhinmäki nosti esille, että pitää katsoa kokonaisuutta ja tehtäviä ja budjetille realistinen taso. Tämä on ollut juuri se lähtökohta. Taso on liian korkea. Maaseudun kehittämiseen tarvitaan 20 miljardia lisää. Se on siinä meidän esityksessämme mukana. Miten se on mahdollista? Se on mahdollista sillä tavalla, että hillitään budjetin kasvattamista muilla sektoreilla lukuun ottamatta tutkimusta ja kehittämistä, joiden kasvattamista olemme tukeneet komission ehdotuksen mukaisesti. Me olemme tukeneet kaikkia niitä uusia alueita, mitä siellä on, ja olemme hyvin yksityiskohtaisesti käyneet komission kanssa tämän Suomen ehdotuksen läpi, mutta kyllä tässäkin käy todennäköisesti niin, että tämän käsittely siirtyy sinne Suomen puheenjohtajuuskaudelle. Emme pääse tällä viikolla varmastikaan tässä eteenpäin sillä tavalla, että nykyinen parlamentti käsittelisi monivuotisen rahoituskehyksen, vaan se siirtyy sitten Suomen puheenjohtajakaudelle. Kiitoksia rakentavasta keskustelusta, ja vielä kerran lämmin kiitos parlamentaarisesta työstä tämän puheenjohtajuuskauden ohjelman valmistelussa. Siitä tulee nyt hyvä, kun se on porukalla tehty.