Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-22 puhemies! Tämän EU-ympäristömerkin yhteydessä haluan nostaa myös kotimaisen ruoantuotannon esille. Usein, kun katsoo näitä merkintöjä, niin ne ovat hyvin pieniä, pitää melkein ottaa suurennuslasi. On erittäin hyvä asia, että nyt on tulossa merkintä ja monissa tuotteissa on jo, että se on antibioottivapaata broileria, sikaa, kotimaista. On hyvin tärkeää myös kuluttajalle tietää alkuperä ja se, kuinka tämä ruoka on tuotettu. Myös jos on kohdeltu eläimiä erittäin hyvin, pitäisi saada tällainen yleinen merkki, josta heti selviää, että tuotantoeläimiä on kohdeltu erikoisen hyvin ja tuotanto on erittäin eettistä. Mutta kuitenkin tämän yhteydessä tosiaan on se kotimainen ruoka ja sen antibioottivapaus, ja meillä kun sianlihaa tuotetaan, siat saavat pitää saparonsa. Tämä kilpailuasetelma ei ole tällä hetkellä EU:n moneen muuhun maahan verrattuna oikein, jos ajatellaan suomalaisia tuottajia. He joutuvat kärsimään siitä, koska monet tuottajat tuolla muissa EU-maissa Suomen valtiolle ja merkittävälle osalle kotitalouksiamme. Velka kasvoi vauhdilla, ja monilta meni koko omaisuus alta. Päälle kaatuvien velkojen taustalla oli usein työpaikan menetys, korkojen räjähdysmäinen nousukiito, valuuttalaina tai takausvastuut, jotka lankesivat syystä tai toisesta maksettavaksi. tosiaan ylivelkaantui, vaikka omat talousasiat oli hoidettu viimeisen päälle hyvin, ehkä liian sinisilmäistä lainan takaamista lukuun ottamatta. Kaikki eivät ole vielä tänäkään päivänä selvinneet 90-luvun laman iskuista. Niin sanotut vanhat puolueet ovat jo vuosikausia puhuneet laman uhrien auttamisesta, mutta käytännön toimet ovat jääneet sanoja vaatimattomammiksi. Laman ja massatyöttömyyden seurauksena erityisesti monet toisen henkilön velasta takauksen antaneet henkilöt sekä yrittäjät joutuivat mittaviin talousvaikeuksiin. Nyt yrittäjyydestä puhutaan paljon positiiviseen sävyyn. Emme saa kuitenkaan unohtaa 90-luvulla vaikeuksiin ajautuneita yrittäjiä. Me perussuomalaiset olemme yrittäneet nostaa laman myötä velkaantuneiden asiaa tapetille ja laatineet lukuisia valtiopäivätoimia, jotta laman uhrien asemaan tulisi edes hieman helpotusta. Presidenttivaalikisoissa Laura Huhtasaari nosti tämän asian esille. Sitä käsiteltiin tovi, mutta nyt se alkaa taas valitettavasti unohtua. Niin, meillä on tosiaan vielä vuonna 2018 suuri joukko suomalaisia, jotka kärsivät 90-luvun laman aikaan alkunsa saaneesta henkilökohtaisesta talouskurimuksesta. Laman alkamisesta on jo vierähtänyt yli 25 vuotta, ja yhä edelleen tuhannet suomalaiset ovat veloissa tämän taantuman seurauksena. Olisiko vihdoin ja viimein korkea aika tarjota armahdusta ja auttavaa kättä näille laman uhreille? Ehdotan lakialoitteessani muutettavaksi yksityishenkilön velkajärjestelystä annetun lain 10 a §:ää siten, että velkajärjestely voitaisiin myöntää sillä perusteella, että velkaantuminen on tapahtunut 90-luvun laman seurauksena. Käytännössä velkajärjestely auttaisi ihmisiä selviämään velkataakasta ja mahdollistaisi uuden alun. Lakimuutos toisi käytännön helpotusta monien ihmisten arkeen. Alun perin velkajärjestelyn tavoitteena oli auttaa 1990-luvun laman seurauksena velkaantuneita yksityishenkilöitä selviytymään veloistaan. Tarkoituksena oli, että laman seurauksena ylivelkaantuneiden henkilöiden taloudellinen tilanne saataisiin kuntoon ja he saisivat uuden mahdollisuuden. Arvoisa puhemies! Velkajärjestelylain 10 a §:ssä säädetään velkajärjestelyn myöntämisestä yleisestä esteestä huolimatta. Säännös kuuluu seuraavasti: ”Velkajärjestely voidaan 10 §:ssä säädetystä esteestä huolimatta myöntää, jos siihen on painavia syitä ottaen erityisesti huomioon velallisen toimet velkojen maksamiseksi, velkaantumisesta kulunut aika ja muut velallisen olosuhteet sekä velkajärjestelyn merkitys velallisen ja velkojien kannalta.” Pykälää muutettiin lailla vuonna 2014 siten, että siinä mainitaan ensin velallisen toimet velkojensa maksamiseksi ja vasta sitten velkaantumisesta kulunut aika. Tarkoituksena oli vähentää velkaantumisesta kuluneen ajan merkitystä kokonaisharkintaan vaikuttavana seikkana. Voimassa olevaa pykälää yli kymmenen vuotta sitten säädettäessä pidettiin velkaantumisesta kulunutta aikaa tärkeimpänä kokonaisharkintaan vaikuttavana tekijänä. Velkajärjestelyyn hakeutuvien velkaongelmat olivat usein pitkäkestoisia. Säännöksellä tavoiteltiin erityisesti niiden 1990-luvun lama-aikana ylivelkaantuneiden henkilöiden tilanteen parantamista, jotka olivat jääneet velkajärjestelyn ulkopuolelle. Tällöin velkaantumisesta kulunut aika korostui kokonaisharkinnassa. kulunut aika korostui kokonaisharkinnassa. Nykyisin pitkäkestoisista maksuvaikeuksista kärsii alle 15 prosenttia talous‑ ja velkaneuvonnan asiakaskunnasta. Useat heistä ovat juuri 1990-luvun laman uhreja. Laman seurauksena velkaantuneiden aseman kohentamiseksi olisi huomioitava velkajärjestelyn myöntämisedellytyksissä, että velkaantuminen on tapahtunut 1990-luvun laman aikana. Se olisi oikeus ja kohtuus. Arvoisa puhemies! Yleisesti vielä sanoisin seuraavaa ja toteaisin: Kun ihmiset ajautuvat ulosottoon, omaisuus myydään usein viranomaisten taholta nopeasti ja valitettavan usein jopa alihintaan. Jos ulosotossa oleva haluaisi hoitaa velvoitteensa ja tehdä maksusuunnitelman, hänen sovitteluyrityksensä myös torjutaan usein, vaikka velka ei olisi kovin suurikaan. Olen itse seurannut tällaista tapausta läheltä kohta 30 vuotta. Siinä ei voita yhteiskunta eikä velallinen, vaan aiheutetaan turhaa kärsimystä ja viedään henkilöltä matto alta totaalisesti. Näitä tapauksia on 90-luvun laman seurauksena vielä tuhansia olemassa. Moni ei ole jaksanut vaan on tehnyt itsemurhan tai sairastunut. Surullisten tarinoiden määrä on valtava.