samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-05-09 näihin tietojärjestelmäkysymyksiin. Tässä TYP-toimintamallissa kyse ei ole pelkästään TE-hallinnon järjestelmistä tai tiedoista, vaan myös kuntien sote-tiedoista ja järjestelmistä. Sen takia TYP-toimintaa varten on olemassa oma tietojärjestelmänsä. Tämä on hyvä tässä tuoda esille. Näitä tulospalkkiomalleja on totta kai syytä kehittää ja miettiä, millaisista tuloksista maksetaan. Esimerkiksi maksetaanko erilaisista välituloksista, ja jos maksetaan, niin mistä. Tätä valmistelua on nyt tärkeä tehdä hyvissä ajoin. Idea siis tosiaan on se, että TE-toimisto selvittäisi työttömyysturva-asiat ja saisi palveluntuottajalta tiedot siitä, mitä työttömyysturvaoikeuteen vaikuttavaa on tapahtunut. Tässä kuullaan työnhakijaa, ja vasta sitten päätetään mahdollisista seuraamuksista. Ely-keskuksilla olisi vastuu palvelujen ja toimien yhdenvertaisesta saatavuudesta, niiden tarpeen, määrän ja laadun määrittelemisestä, toteuttamistavasta ja tuottamisen valvonnasta. Ely-keskukset asettavat myös tarjouspyynnöissä palveluntuottamiselle laadulliset kriteerit, muun muassa palveluntuottajien henkilöstöltä edellytettävästä osaamisesta. Ja näihin palveluntuottajiin sovelletaan muitakin lakeja, eli ylipäätään hallinnon yleislakeja ja hallintolakia, kielilakia, julkisuuslakeja ynnä muita, joita sovelletaan silloin, kun hoitaa tällaisia julkisia hallintotehtäviä. Edustaja Arhinmäki, vielä kerran, miksi tämä laki annetaan nyt. Kasvupalvelulainsäädännön etenemisen myötä on ollut mahdollista arvioida siirtymävaiheen järjestelyn tarvetta, ja on käynyt selväksi, että hallinnon ja erilaisten tuottajien kyvykkyyksiä uusien mal-lien toimeenpanoon tulee ryhtyä mahdollisuuksien mukaan tukemaan jo ennen maakunta- ja kasvupalvelu-uudistuksen voimaantuloa. Jos esitys annettaisiin vasta, kun kasvupalvelu-uudistus on hyväksytty eduskunnassa, se tulisi voimaan liian myöhään. Eli esityksen mahdollistamilla hankinnoilla on jo nyt kiire, jotta niistä ehdittäisiin kerätä mahdollisimman paljon oppia tuleviin kasvupalveluihin. Kansainvälistä vertailua on katsottu, ja niitä on kuvattu tässä esityksessä. Muiden maiden onnistumisista, kuten tässäkin tuli esille, myös epäonnistumisista, on tärkeä oppia. Tärkeätä on muistaa, että tämän ja kasvupalveluesityksen mukaan Suomessa ohjakset säilyvät ely-keskuksilla ja maakunnilla, jotka päättävät, missä laajuudessa näitä palveluita hankitaan yksityisiltä palveluntuottajilta. Tätä kermankuorintaa voidaan ehkäistä monin tavoin, esimerkiksi siten, että helposti työllistyvien osalta ei makseta palkkiota ja että maksetaan pieniä palkkioita. Näitä malleja sitten mietitään etukäteen. Edustaja Savio, nykyiset työvoima- ja yrityspalvelujen alueelliset kokeilut eivät voi sellaisenaan jatkua uusina pilottihankkeina, koska ne eivät ole maakuntamallin kanssa yhteensopivia.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! En halua pitkittää keskustelua, mutta sen verran sanon, kun ministeri sanoi tähän kiireeseen, että me teemme varmasti työelämävaliokunnassa kaiken sen, mitä voimme, että laki valmistuu nopeasti, mutta pullonkaula on kyllä perustuslakivaliokunta, jota ei voi kiirehtiä, koska sillä on koko tämän sote-uudistuksen kaikki kokonaisuudet katsottavana, ja pahoin pelkään, että tämä valmistuu samaan aikaan kuin se kasvupalvelulaki, koska tosiasia on se, että tässäkin tullaan niihin rajapintoihin, joissa viranomaistoimintoja laitetaan yksityisten palveluntuottajien kontolle: millä ehdoin ne voidaan tehdä, miten tarkkarajaisia ne ovat. Ja vaikkapa se asia, että tähän asti ainakin on ollut niin, että työttömyyttä ei saa kertoa ulospäin, ellei asiakas siihen lupaa anna. Mitä sitten tehdään niiden asiakkaiden kanssa, jotka toteavat, että minun työttömyyttäni ei muuten kerrota kenellekään? Ne jäävät maakunnan kontolle, jonka kuitenkin pitäisi tuottaa palveluita vain markkinahäiriötilanteessa, tai kunnan, jolla on tuottamiskielto sinänsä tässä järjestelmässä. Nämä ovat niitä asioita, joita joudumme jatkossa pohtimaan. — Pahoittelen, että joudun poistumaan.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Digitaalisuus on päivän sana, ja saavutettavuusdirektiivi on asia, josta on ainakin joissakin valiokunnissa käsitelty jo aikaisemmissa vaiheissa sitä, mitenkä oikeasti esimerkiksi YK:n vammaisten oikeudet tulevat toteutumaan näissä digitaalisissa palveluissa. Nythän tuntuu esimerkiksi sote-palveluissa pääministerikin täällä uskovan vahvasti siihen, että ihmiset tulevaisuudessa käyttävät sote-palveluita myöskin digitaalisina. Siinä kyllä haasteena on se, että tällä hetkellä on Suomessa ainakin 400 000 ihmistä, jotka eivät niitä käytä, joilla ei ole konetta, jotka eivät osaa niitä digitaalisia palveluita käyttää. tämä mahdollisuus, että aina on ohjeistusta, aina on mahdollisuus käyttää myöskin ihan kasvotusten, puhelimitse tai jollain muulla keinolla niitä palveluita. Tähän lakiin sisältyy Tähän lakiin sisältyy tällä hetkellä siis ajatus, että kaikki julkiset palvelut kuntien, valtion, yliopistojen, ammattikorkeakoulujen, ammatillisten koulujen, Kelan ynnä muitten osalta siirrettäisiin tähän, mutta myöskin yhtiöiden osalta, niin että muun muassa Posti, julkinen liikenne, VR ynnä muut, pankit ja kaikki ne, joissa tarvitaan vahvaa tunnistautumista, tulisivat sen järjestelmän piiriin, niin että kaikkia niitä verkkosivuja pitäisi olla muun muassa näkövammaisilla mahdollisuus käyttää. Onneksi tähän on tehty muutaman vuoden siirtymäaika, että kaikkea ei tarvitse olla ensi vuoden alusta vaan viimeisten mobiilipalveluiden tulee olla siirrettyinä vuoden 21 aikana saavutettavuuden
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Kannatan edustaja Modigin ehdottamia neljää lausumaa, jotka sisältyvät valiokunnan mietinnön vastalauseeseen. Lisäksi totean sen, että on mielestäni lainsäädännön kannalta hieman ongelma, että lakiesityksen varsinainen niin sanottu pihvi sisältyy asetukseen, asetusluonnokseen, jota ei ole vielä annettu, ja tähän asetusluonnokseen nämä lausumaehdotukset ottavat kantaa. Toiseksi toteaisin sen, että asumistuen muodossa maksettava tuki, josta on vaikea arvioida, kuinka suuri osa siitä tosiasiassa valuu yksityisille vuokranantajille, on kasvanut voimakkaasti ja on nyt suuruusluokkaa 2 miljardia euroa vuodessa. Nykyisin asumistuki on moninkertainen, erittäin runsaasti moninkertainen verrattuna
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Meillä on kohtuuttoman vähän kohtuuhintaisia asuntoja, olivat ne sitten omistusasuntoja tai vuokra-asuntoja suurissa kaupungeissa, kaupunkikeskuksissa, jonne muuttaa entistä enemmän väkeä. Tulisimme erittäin paljon paremmin toimeen, jos meillä ei menisi niin suuri osa käteenjäävistä tuloista asumiseen. Tämä on isojen kaupunkien ongelma, mutta erityisesti tämä on Helsingin ja pääkaupunkiseudun ongelma, missä jopa yli puolet käteenjäävistä tuloista menee asumiseen, olivat ne sitten asuntolainan lyhennyksiä tai vuokraa. Tämä on kansantaloudellinen ongelma myös, koska se on pois yleisestä kulutuksesta, palveluista, työllisyydestä. Tämä tulee kalliiksi ihmisille, mutta tämä tulee kalliiksi myös yhteiskunnalle, veronmaksajille sitä kautta, että liian kalliita vuokria joudutaan tukemaan 2 000 miljoonalla eurolla vuosittain asumistuen kautta. Minä kannatan sitä, että me maksamme vähemmän asumistukea ja meillä on enemmän kohtuuhintaisia asuntoja. niin kauan kuin meillä ei ole riittävästi kohtuuhintaisia asuntoja, niin kauan meidän pitää tukea sitä, että ihmiset edes jollain tavalla tulevat toimeen. Arvoisa rouva puhemies! Mikä pahinta, iso osa tästä asumistuesta, jota me verovaroilla maksamme, valuu sijoittajille. Isot yhtiöt, jotka aikaisemmin ovat tarjonneet omakustannevuokrilla pitkien ARA-lainojen kautta vuokra-asuntoja, ovat nostaneet tänä päivänä, kun tämä 40 vuoden jakso on tullut päätökseen, riippumatta asuntojen kunnosta, voisi sanoa, jopa törkeällä tavalla vuokria. Tätä tekee VVO, nykyinen Lumo. Siinä sentään voitot menevät kotimaisille toimijoille, mutta Satossa, joka tekee tätä, meidän verovaramme valuvat itse asiassa ulkomaalaisille pääomasijoittajille pääosin. Suurin yksittäinen omistaja on ruotsalainen pääomasijoittaja. Arvoisa rouva puhemies! On siis ihmisen kannalta, yksilön kannalta, perheiden kannalta parempi, että me panostamme siihen, että meillä on kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja, ja on yhteiskunnan kannalta järkevämpää, että me panostamme siihen, että rakennetaan lisää kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja, emmekä siihen, että maksetaan koko ajan kasvavia asumistukimenoja. Arvoisa rouva puhemies! Tämä kymmenen vuoden lyhyt korkotuki on itse asiassa ojasta allikkoon ‑ratkaisu. Ajateltiin, että sillä nopeutetaan tuotantoa, saadaan tähän tilanteeseen lisää asuntoja. Näin varmasti tapahtuikin, mutta kymmenen vuoden päästä me olemme entistä huonommassa tilanteessa. Nimittäin kun nämä vapautuvat tästä omakustannevuokrasta omakustannevuokrasta ja vuokrat nousevat, niin meillä ne tontit, jotka olisi pitänyt varata pitkiin, kohtuuhintaisiin omakustannevuokrataloihin, muuttuvatkin kovan rahan vuokrataloiksi, joista voidaan pyytää kohtuuttoman korkeita vuokria. Sen vuoksi pitkistä korkotuista pitää tehdä paljon houkuttelevampia, niiden pitää olla se lähtökohta, että kun rakennetaan
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Hassin esiin tuoma ongelma siitä, että tämän koko esityksen pihvi on lähestulkoon kokonaan asetuksissa, on mielestäni aivan relevantti huoli. En pidä tätä hyvänä tapana toimia. Mutta se on myös omiaan tekemään tästä toimintakentästä epävakaan, koska asetuksiin ei eduskunta pysty vaikuttamaan ja sen kautta meillä ei ole myöskään mahdollisuutta valvoa tämän toimintakentän vakautta. Ja tämä on siis asia, johon kaikki toimijat, niin julkiset kuin yksityiset, kiinnittivät huomiota ja nostivat sen yhtenä isona ongelmana esille. Tämä korkotuki yksinään ei tule meitä pelastamaan. Me emme koskaan voi rakentaa niin paljon korkotukea, että se yksinään vaikuttaisi markkinahintojen kehitykseen, vaikka se erittäin tärkeä osuus siitä on. Sen takia me vasemmistoliitossa olemme ajatelleet, että kuntien pitäisi miettiä, voisiko olla aivan uusia tuotannon malleja, joilla kunnat voisivat tuoda markkinoille lisää kohtuuhintaista tuotantoa, joka siis esimerkiksi perustuisi omakustannusperiaatteeseen. Silloin voisi olla aivan normaalisti markkinoilla toimiva osakeyhtiö, joka vain olisi voittoa tavoittelematon. Käytännössä voittoa tavoittelematon osakeyhtiö ei ole sen kummempaa kuin osakeyhtiö, joka tekee nollatuloksen.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! EU:n ja USA:n välinen TTIP-vapaakauppasopimus sekä nyt käsiteltävä EU:n ja Kanadan välinen CETA-vapaakauppasopimus ovat olleet pitkään eduskunnan käsiteltävinä. Ulkomaankaupan esteiden purkaminen on Suomen kaltaiselle vientimaalle lähtökohtaisesti hyvä ja kannatettava asia. Mikä voisi siis mennä pieleen? Ensimmäinen ja ehkä pienempi ongelmista on, että Suomi ei itse aktiivisesti neuvottele kauppasopimuksiaan, vaan EU tekee sen kaikkien 28 jäsenmaansa puolesta. On siten selvää, että pienemmän jäsenmaan intressit jäävät neuvotteluissa vähemmälle huomiolle. Esimerkiksi EU:n ja Yhdysvaltojen vapaakauppasopimus TTIP:ssä Suomi ei saanut yrittämisestään huolimatta jäänmurtajia mukaan sopimuksen piiriin, ainakaan silloin, kun siitä vielä neuvoteltiin, vaikka jäänmurtajat olisivat olleet juuri tarvittava toimiala, jolla markkinoiden avautuminen Yhdysvaltoihin olisi merkinnyt Suomelle isoja kauppoja. Toinen ja suurempi ongelma on, että sekä TTIP- että CETA-sopimuksiin sisältyy uuden, kansainvälisen investointituomioistuimen perustaminen. Kyse on uudenlaisesta järjestelmästä, jossa ulkomainen yritys voi haastaa Suomen oikeuteen kansainvälisessä tuomioistuimessa. Suomalaisten tuomioistuimien käyttöä ei vaadita. Tämä on huomattava epäluottamuslause kotimaisille tuomioistuimillemme. Eduskunnan lakivaliokunta on käsitellyt Suomen tuomiovallan luovuttamista pois Suomesta useaan otteeseen, ja valiokunta on joka kerta todennut sen olevan hyvin epäsuotuisaa. Tästä huolimatta lakivaliokunta antoi viime joulukuussa äänestyksen jälkeen EU:lle käytännössä avoimen valtakirjan aloittaa neuvottelut laajemmastakin investointituomioistuimien järjestelmästä. Nyt olemme tilanteessa, jossa EU tarjoaa enää ota tai jätä ‑vaihtoehdon jäsenmaille. Tämä on EU:n demokratian kannalta erittäin ikävä asia. CETA-sopimukseen sisällytettiin keväällä 2016 määräykset myös investointituomioistuinjärjestelmästä ilman, että EU:n jäsenvaltioilla oli käytännössä mahdollisuutta vaikuttaa määräysten sisältöön. Tämä on kauhuesimerkki EU:n demokratian puutteesta. Perussuomalaisten kanta nyt käsiteltävään CETA-sopimukseen ja hallituksen esitykseen on, että vapaa kilpailu ja kaupankäynnin esteiden purkaminen ovat kannatettavaa kehitystä, mutta ei ole esitetty perusteltua syytä siihen, mikseivät suomalaiset tuomioistuimet edelleenkin voisi ratkoa valtion ja sijoittajien välisiä oikeusriitoja.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Minä olin edustaja Arhinmäen lailla mukana vuosituhannen vaihteen globalisaation vastaisessa liikkeessä, mutta myöskään minä en kokenut vastustavani globaalia maailmaa, vaan koin vastustavani yritysten liian suurta valtaa määrittää meidän muiden ihmisten elämää kapitalismin arvoihin perustuvin ratkaisuin. Minä ymmärrän investointisuojan tarpeen semmoisessa tilanteessa, jossa yritys harkitsee investointia epävakaaseen maahan, jossa on täysin ennakoimaton toimintaympäristö eikä ole toimivaa oikeusjärjestelmää. Minä ymmärrän, että tällaisessa tilanteessa se voi olla aivan keskeistä, että yritys uskaltaa sen investoinnin tehdä, että joku suoja on olemassa. Mutta miksi tämmöistä tarvittaisiin Euroopassa, saatikka Kanadassa? Eikö Eurooppa nyt ole aika vakaa alue, jossa on mahdollisuudet ihan normaalilla riskillä tehdä investointipäätöksiä, kuten myös Kanada? Itse minä näen, että Suomen oikeusjärjestelmä on aivan riittävä ratkomaan mahdollisia ongelmia tällaisissa tilanteissa. hyväksymme tämän sopimuksen tällaisenaan, me annamme pois demokraattista päätösvaltaa. Me heikennämme omia mahdollisuuksiamme päättää omasta lainsäädännöstämme, jos me annamme yrityksille oikeuden haastaa valtio oikeuteen, näin karrikoiden sanoen. Esimerkiksi jos me haluamme suojella ympäristöä ja me teemme lainsäädäntöä, joka tekee saastuttamisesta kallista, olemmeko me silloin loukanneet yrityksen oikeutta tehdä voittoa?
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta. Vapaakaupan edistäminen reilujen pelisääntöjen vallitessa on tietenkin lähtökohtaisesti kannatettavaa, mutta valitettavasti tähän lakiesitykseen ja siihen liittyvään sopimukseen sisältyy kuitenkin joitakin sellaisia osioita, joita perussuomalaiset eivät voi pitää hyväksyttävinä. Esitykseen sisältyy muun muassa keskeisenä ehdotuksena se, että perustetaan itsenäinen ja pysyvä sijoitustuomioistuinjärjestelmä korvaamaan välimiesmenettely riidanratkaisukeinona. Tämä sopimuksella perustettava tuomioistuin voisi sopimuksen artiklan mukaisesti tuomiossaan määrätä vahinkoa kärsineelle rahallisia korvauksia tai omaisuuden palauttamisen, missä tapauksessa välitystuomiossa olisi määrättävä, että vastaaja voi palauttamisen sijaan maksaa rahallisia korvauksia. Sopimus antaisi Suomen oikeudenkäyttöpiiriin kuuluvaa tuomiovaltaa kyseiselle tuomioistuimelle eli uudelle ylikansalliselle toimijalle. Arvoisa puhemies! Hallituksen esityksen mukaan CETA-sopimuksen katsotaan edustavan merkittävää muutosta sijoitussuojasääntöihin ja niiden riitojen ratkaisuun, minkä lisäksi se loisi pohjaa monenvälistä sijoitustuomioistuinta koskevan pyrkimyksen kehittämiselle. Hallituksen esityksen mukaan EU ja Kanada tulisivat työskentelemään tällaisen monenvälisen tuomioistuimen perustamiseksi heti, kun siihen saadaan tarvittava määrä osallistujia. Esitetyssä järjestelmässä myös siirretään Suomen tuomioistuinratkaisuja koskevaa päätösvaltaa ulkomaiselle lainkäyttöelimelle. Samalla rajataan Suomen viranomaisten toimivaltaa ja eduskunnan lainsäädäntövaltaa tavalla, jonka laajuutta on vaikea etukäteen täsmällisesti arvioida. Riita-asian käsittelyä sijoitustuomioistuimessa ei estäisi se, että asia on jo lopullisesti ratkaistu kansallisessa tuomioistuimessa tai EU:n tuomioistuimessa. Investointiriitoja koskeva riitojenratkaisujärjestelmä antaisi ulkomaiselle investoijalle Suomessa oikeuden sivuuttaa kansallinen oikeusjärjestelmämme, vaikka tähän ei olisi mitään kansallisesta näkökulmasta ymmärrettävää syytä. Järjestelmän myötä sijoituksia koskevaan hallintoon kohdistuisi investointikanteen mahdollisuudesta johtuvia paineita. Sijoitustuomioistuin voi toimia pelotteena, joka estää tai hidastaa demokraattista lainsäädäntöprosessia ja estää kuluttajansuojan tai kestävän kehityksen edistämistä. Arvoisa puhemies! Vaikka sopimukseen sisältyy myös monia myönteisiä seikkoja, näillä perusteilla perussuomalaiset eivät voi kannattaa tämän lakiehdotuksen tai siihen liittyvän sopimuksen hyväksymistä.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 sitä mieltä, että tämä valtioiden nimeämiin tuomareihin perustuva pysyvä riitojenratkaisu on sinänsä parannus verrattuna kansainvälisissä kauppasopimuksissa tähän asti käytettyihin tällaisiin ad hoc ‑välimiesoikeusjärjestelyihin, mutta siitä huolimatta tämä johtaa huolimatta tämä johtaa Suomen tuntemattomille poluille. On muistettava se, että nämä riitojenratkaisumenettelyt valtion ja sijoittajan välillä juontavat juurensa siitä, kun monta vuosikymmentä sitten tehtiin ensimmäisiä investointisopimuksia teollisuusmaiden ja kehitysmaiden välillä. Silloin teollisuusmaissa tunnettiin epäluottamusta sopimuskumppanin, siis kehitysmaiden, oikeusjärjestelmää kohtaan ja sen takia luotiin tällainen järjestelmä. Viime vuosikymmeninä kansainväliset suuryhtiöt ovat kuitenkin ryhtyneet käyttämään tätä järjestelmää aivan erilaisella tavalla. Ne ovat ryhtyneet riitauttamaan esimerkiksi ympäristönsuojelupäätöksiä, ympäristönormeja, ympäristölainsäädännön ja työlainsäädännön parantamisia, ja kansainväliset kaivosyhtiöt ovat yksi aktiivisimpia tämän menettelyn käyttäjiä. Kanada on sympaattinen maa. Itsellänikin on siellä sukulaisia. Se on monessa mielessä paljon mukavampi ja eurooppalaisempi maa, ainakin näin pohjoismaalaisen silmissä, kuin Yhdysvallat. Mutta Kanada on kotipaikka erittäin suurelle osalle maailman ylikansallisia kaivosyhtiöitä, siis kaivosyhtiöitä, jotka toimivat eri puolilla maailmaa. Kanada on kotipaikka suunnilleen puolelle maailman kaivosyhtiöistä. Sen takia Sen takia juuri nimenomaan se, miten kaivosyhtiöt käyttävät tätä riitojenratkaisujärjestelmää, on erittäin ratkaisevaa sen kannalta, minkälaisia käytännön seurauksia tästä sopimuksesta seuraa.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa herra puhemies! Varmasti kaikki tai ainakin lähes kaikki kannattavat vapaakaupan lisäämistä Suomen ja Kanadan välillä. — Edustaja Ala-Nissilä tuskin on edes lukenut mietintöä huudoista päätellen. Tämä kauppasopimus ei ole vain kauppasopimus, vaan tässä on myös tämä investointisuojakysymys ja riitojenratkaisumenettely. Tässä on kysymys kahden oikeusvaltion tai EU:n, joka muodostuu oikeusvaltioista, ja Kanadan, joka on oikeusvaltio, välisestä sopimuksesta. Ja vaikka EU ja Kanada jakavat samat arvot — voisin oikeastaan sanoa, että suurin osa EU-maista ja Kanada jakavat samat arvot ja suurin osa EU-maista ja Kanada ovat oikeusvaltioita, ja jos kritiikki kohdistuu siihen, että Puola ja Unkari eivät ole oikeusvaltioita, niin tämän kritiikin itsekin kyllä allekirjoitan — niin kysymys ei ole siitä, jakavatko EU ja Kanada samat arvot, vaan kysymys on siitä, minkälaisia mahdollisuuksia luodaan yrityksille haastaa ylikansalliseen yksityiseen tuomioistuimeen maita, Kanada tai yksittäisiä EU-maita, ja tämä on se sopimuksen ongelma. Jos tässä olisi pysytelty kauppasopimuspuolessa, niin sitä tuskin täällä kukaan vastustaisi, mahdollisesti joitain trumppilaisia perussuomalaisia lukuun ottamatta, mutta tämä on ongelman ydin. Tämän hyväksymällä hyväksymme myös tämän riitojenratkaisumenettelyn. Itse asiassa jopa ulkoasiainvaliokunta mietinnössään nostaa tämän ongelman esiin. Suora lainaus mietinnöstä: ”Kaivostoimintaa säätelevän lainsäädännön muutokset ovat potentiaalisesti sellaisia, jotka useiden asiantuntijoiden mielestä saattaisivat käynnistää CETA-sopimuksen investointisuojaa koskevien määräysten mukaisen korvauskanneprosessin.” Tästä on tuoreita esimerkkejä, esimerkiksi se, miten yhdysvaltalainen kaivosyhtiö on haastanut Kanadan ja voittanut tällaisessa riitojenratkaisumenettelyssä, jota tähän tuodaan. Tämä on se ongelma. Nyt kun me emme voi ottaa vain tätä vapaakauppaosuutta vaan meidän pitää ottaa koko paketti, niin tässä on se perustavanlaatuinen ongelma, että me tulemme luovuttamaan oikeusvaltion päätösvaltaa näissä asioissa ylikansalliselle yksityistuo-mioistuimelle, ja sen vuoksi sillä ei oikeastaan ole merkitystä, jakavatko EU-maiden enemmistö ja Kanada samanlaiset arvot vai eivät, koska tässä on kysymys siitä, miten yritykset toimivat. Arvoisa puhemies, siksi ei kannata mennä tähän halpaan, jossa puhutaan näistä arvoista. Lopuksi totean, että hyväksymme me tämän ensi keskiviikkona tai emme, niin on vielä pitkä tie siihen, että tämä hyväksyttäisiin, koska on hyvin monta maata ja joidenkin maiden alueellisia parlamentteja,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 suhtautuminen kansainväliseen yhteistyöhön on näin negatiivista, että tällaisia sopimuksia halutaan kaataa. Oikeastaan en ihmettele sitä, että kun Sipilän hallitus aloitti, yritysten luottamusindikaattori nousi suoraan koilliseen hyvin vahvasti. Se palautti luottamusta siihen, että Suomeen kannattaa investoida ja tehdä kansainvälistä yhteistyötä. Kotimaakunnassani näemme sen erittäin vahvasti, kun
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 Näin Eurooppa-päivänä haluaisin muistuttaa edustaja Ala-Nissilää siitä, että juuri tämä riitojenratkaisumenettely tässä CETA-sopimuksessa, jota tässä salissa nyt erityisesti on arvosteltu, on EU-tuomioistuimen tarkasteltavana. On täysin mahdollista, että EU-tuomioistuin toteaa, että se ei ole EU-oikeuden mukainen, jolloin ymmärtääkseni se riitojenratkaisu raukeaa. Tämähän johtuu siitä, että Belgia on vienyt tämän asian EU-tuomioistuimen käsittelyyn. Meillä onneksi Euroopassa on tällaisia varmistuksia siitä, että asiat menevät oikeudellisesti oikein. Mutta nimenomaan siksi, että tämä olisi potentiaalisesti valtava muutos meidän oikeusjärjestelmäämme, tätä asiaa on syytä kyllä tarkastella hyvin huolella. Saimme sen vaikutelman ympäristövaliokunnassa, kun kuulimme ulkoministeriön asiantuntijoita, että ulkoministeriössä ei ole lainkaan realistisesti arvioitu, mitä merkitsee se, että Kanadassa — vaikka se onkin kiva ja sympaattinen maa — on, samoin kuin Yhdysvalloissa, vallalla hyvin aggressiivinen oikeuskulttuuri, jossa on jopa tällaisia oikeus-aputoimistoja tai lakiasiaintoimistoja, jotka etsivät yritysmaailmasta tahoja, joiden puolesta ryhtyisivät haastamaan valtioita oikeuteen, ja jotka lupaavat tehdä sen ilmaiseksi, jos juttu hävitään, sillä ehdolla, että mikäli juttu voitetaan, niin sitten tämä lakiasiaintoimisto saa osan siitä voitosta. Kanadan omassa ulkoministeriössä on varsin iso osasto hoitamassa niitä oikeusjuttuja, riitatapauksia, joissa Kanadan valtio käy oikeutta ulkomaisia yhtiöitä vastaan. Suomen ulkoministeriössä ei ole lainkaan varauduttu siihen, että Suomi joutuu osaksi tällaista aivan uudentyyppistä oikeuskulttuuria, ja se on huolestuttavaa nimenomaan niiden välillisten vaikutusten kautta, joita tämä voi tuoda. Esimerkiksi me, jotka olemme olleet europarlamentissa, tiedämme, että jopa WTO-sopimusta käytetään lobbausargumenttina. Yritykset, jotka vastustavat esimerkiksi tiettyjä ympäristölainsäädännön parannuksia,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Eurooppa-päivänä toivoisin, että me kaikki, myös edustaja Ala-Nissilä, arvostaisimme ja kunnioittaisimme eurooppalaista oikeusvaltiota ja Suomen oikeusjärjestelmää. Nimittäin tässä sopimuksen kriittisessä osuudessa eli riitojenratkaisumenettelyssä ei ole kysymys EU-maiden ja Kanadan välisestä yhteistyöstä, ei ole kysymys kansainvälisestä yhteistyöstä vaan kysymys on siitä, että luodaan ylikansallinen yksityistuomioistuin, johon yritykset korostan: yritykset — voivat haastaa maita korvausvaatimusten kanssa. Tässä ei ole siis kysymys siitä, mitä arvoja edustaa enemmistö EU-maista, mitä arvoja edustaa Kanada, vaan kysymys on siitä, mitä arvoja edustavat yritykset, joille annetaan nyt mahdollisuus haastaa tähän riitojenratkaisumenettelyyn ylikansalliseen yksityistuomioistuimeen joissa tehdään demokraattista päätöksentekoa. Arvoisa herra puhemies! Mitä tulee siihen, että laivateollisuudella menee hyvin, edustaja Ala-Nissilä lähti siitä, että tässäkin on Sipilän hallituksen onnistuminen taustalla. Jos nyt kuitenkin edes vähän muistellaan, mitä tapahtui, niin kysymys on siitä, että Turun telakka oli menossa nurin eteläkorealaisten omistajien johdolla. Kurkku suorana sekä nykyinen pääministeri Sipilä, silloinen oppositiojohtaja, että keskustapuolue huusivat, että antakaa lisää rahaa eteläkorealaisille, antakaa 50 miljoonaa veronmaksajien rahoja eteläkorealaisille. Ne olisivat kadonneet sen siliän tien, eikä telakkaa olisi pelastettu. Mutta näin me emme toimineet siitä huolimatta, että te keskustassa kovasti yrititte ohjeistaa. Sen sijaan me lähdimme siitä, että valtio lähtee ankkuriomistajaksi, löydetään siihen sellainen toimija, joka on pysyvä ja hyvä toimija, ja tämä tehtiin. Sitä olivat tekemässä talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa nykyinen edustaja Ihalainen, edustaja Urpilainen, edustaja Arhinmäki ja silloinen ministeri Vapaavuori. Kun te haluatte kiittää tästä, miten hyvin Meyerin telakalla menee, niin kiittäkää siitä niitä, jotka eivät kuunnelleet teidän neuvojanne, eivät menneet siihen halpaan, jota yritettiin syöttää, vaan pitivät kiinni siitä, että telakalle pitää löytää sellainen omistaja, joka takaa sinne pitkäksi ajaksi
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Minäkin pyydän saada yhtyä kaikkiin tarpeellisiin kiitoksiin kaikille niille, jotka kiitoksen omasta aikaisemmasta työstään ansaitsevat. Huomaan, että tässä yhteydessä kuuluu esittää myös oma suhteensa Kanadaan ja kanadalaisiin, ja haluan korjata aikaisemman puheenvuoroni puutteita tältä osin. Totean, että oma isoisäni muutti siirtotyöläisenä Kanadaan ja koki sen erinomaisen hyvänä maana siirtotyöläiselle oman leivän hankkimiseen. Hänet otettiin siellä hyvin vastaan. Tässä hengessä totean, että vaikka tämä sopimus ei ole täydellinen, koen niin, että kaiken tämän käsittelyn jälkeen ja ulkoasiainvaliokunnan huolellisen paneutumisen jälkeen sen hyväksyminen on mahdollista, mutta yhdyn niihin epäilyihin, mitä tässä on lausuttu useiden kokemusten jälkeen, vaikkapa kaivostoimintayritysten osalta. Se on kuitenkin kovaa, aika julmaa bisnestä, jossa ympäristönäkökohdat eivät ole historiallisesti olleet kovin korkealla. Totean, että emme ole tästä itsekään täysin vieraita, kun katsomme sitä, mitä Talvivaarassa on tapahtunut. Eli riskit ovat todellisia, ja sen takia ulkoasiainvaliokunnan esittämä lausuma tähän asiaan on erittäin perusteltu eli kaivoslain läpikäynti. Uskon, että entinen kaivosministeri Pekkarinenkin yhtyisi tähän näkökohtaan, jos hänellä olisi mahdollisuus tässä istunnossa jotain sanoa. Totean sitten lopuksi kuitenkin, että vaikka tämä on tärkeää ja näillä päätöksillä on suuri merkitys, mitä tässä teemme, niin tämä kysymys sitten tästä valtaisasta vaikutuksesta tämän investointisuojan osalta ei liity tähän CETA-sopimukseen, vaan tämä sote-revohka meitä odottaa täällä — se odottaa kuin
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Aivan niin kuin edustaja Arhinmäki ja edustaja Heinäluomakin tuossa totesivat, kyllä yhtiövalta voimistuu joka ikisessä vapaakauppasopimuksessa, joka avaa yhtiöille mahdollisuuden tehdä entistä vapaammin kauppaa. Mutta täysin merkityksetöntä ei kuitenkaan ole se, että myöskin valtiolliset rajoitteet ja byrokratia ja muun muassa puolustuksen nimissä tehdyt rajaukset osittain poistuvat. Tähän liittyy nimenomaan esimerkiksi meriteollisuus sikäli, että suomalaiset jäänmurtajat ovat pitkään pyrkineet Kanadan markkinoille, mutta siellä sikäläinen puolustusministeriö tai rajavartiosto on onnistunut estämään niiden toimintaa. Tietenkin vapaakauppasopimuksilla on myöskin sääntöjä joustavoittava ja toisaalta myös yhteisiä standardeja lisäävä vaikutus. Professori Koskenniemi, joka on esittänyt erittäin ansiokasta ja kirpeää kritiikkiä näitä vapaakauppasopimuksia kohtaan ja ennen kaikkea TTIP-vainajaa kohtaan, totesi, että minkä takia Suomen pitää kärsiä siitä, että Romania on EU:n jäsen. Tämä kyllä näkyy luonnollisestikin juuri edustaja Modigin esittämässä kysymyksessä, että ei kai Suomi ole mikään kehitysmaa, jonka oikeusvaltio on niin huonolla tolalla, että meihin ei voisi luottaa sopimuskumppanina. Mutta koska olemme EU:n jäsen — ja kuten edustaja Arhinmäki tuossa totesi, myöskin oikeusvaltio on uhattuna useissa maissa, ja joissakin Kaakkois-Euroopan maissa se ei ole koskaan päässyt haurautta pidemmälle — ikävä kyllä tämän kokonaisuuden osana mekin joudumme tietyllä tavalla toimimaan, ja tästä syystä tällainen sijoittajatuomioistuin on tähän tuotu. No, nyt tämä on ensimmäinen vapaakauppasopimus, jossa tällainen mekanismi on olemassa. Ja kun yhdysvaltalaiset kieltäytyivät ehdottomasti ottamasta tällaista mekanismia TTIP-sopimukseen, niin kanadalaiset suostuivat mielihyvin ja kokivat, että se on heidän omassakin intressissään, että on pysyvä tuomioistuin sen sijaan, että on erittäin ongelmallisiksi koettuja välimiesjärjestelyitä. Ja nyt on sitten optimismin ja pessimismin välinen valinta, halutaanko nähdä, onko tämä toimiva vaihtoehto. Jos olemme vakuuttuneita siitä jo etukäteen, kuten jotkut ovat, että se on tuomittu epäonnistumaan, niin luonnollisestikin valinta on aivan selvä, mutta jos haluaa nähdä, onko mahdollisesti tietä eteenpäin tällaisissa epäsymmetrisissä kauppasopimuksissa — mistä aina monen maan muodostamassa blokissa on kysymys — ovatko ne käyttökelpoisia, niin on vain yksi tapa saada asia selville.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Kiinalaiset ovat liikkeellä, mistä voisimmekin vähän kysellä, ja on palannut todella luottamus siihen, että kansainvälinen yhteistyö toimii. Silloin kun on Kanadan tapaisia maita yhteistyössä ja on nämä säädökset käyty hyvin läpi, niin minä en ole ollut huolestunut. Se, mistä voisin olla huolestunut, on esimerkiksi Yhdysvaltain Trumpin politiikka. Sehän on aivan päinvastaista. Siellä on alkanut protektionismin aalto, ja siitä tulee ongelmia Suomeen, edustaja Arhinmäki, uskon
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 tiukemmin suojelluilla merialueilla voimaan astuneet päästörajat. Lähes yhtä tiukat päästörajathan astuvat voimaan kahden vuoden päästä kaikilla maailman merillä. Siinäkin ympäristönsuojelu on antanut tiettyä teknologista etumatkaa, josta on sitten tullut myös taloudellista hyötyä. hyötyä. Riitojenratkaisumenettelystä vielä pari pointtia. Professori Koskenniemi on varmasti esiintynyt useissa valiokunnissa, niin myös ympäristövaliokunnassa. Yksi hänen esille tuomistaan pointeista, jota ei tässä keskustelussa ole tullut vielä esille, on se, että tämä riitojenratkaisumenettely — vaikka se onkin parannus entiseen välimiesjärjestelmään, mikä on monissa kauppasopimuksissa — antaa ulkomaiselle sijoittajalle suuremmat oikeudet kuin kotimaiselle sijoittajalle. Ympäristövaliokunta toteaa omassa lausunnossaan, että kaivokset ovat monesti ainakin Suomen kokoisessa maassa yksittäistapauksia, jolloin jos ulkomainen kaivosyhtiö väittää, että juuri meidän yhtiötämme syrjitään, niin valtiolla on aika vähän eväitä väittää, että ei syrjitä, jos yhtiö on tyytymätön esimerkiksi saamaansa ympäristölupaan. Tällaisessa tapauksessa ulkomainen sijoittaja voi viedä riidan suoraan tähän tähän kansainväliseen riitojenratkaisuelimeen ilman, että ensin käy läpi kotimaisia oikeusasteita, mikä kotimaisen sijoittajan on tehtävä.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 tämän keskustelun painottamalla vielä tässä yhteydessä tätä samaa tärkeintä mahdollista teemaa, johon edustaja Heinäluomakin on muutamaan otteeseen viitannut. Eli kysymys ei ole niinkään siitä, että uhka on CETA, vaan sote ja se, jos olemme itse siirtämässä julkista terveydenhuoltoa kaupallisten ehtojen toiminnaksi. Kuinka me voimme uskottavasti suojata sitä ja eristää sen vapaakauppasopimuksesta? Täällä tässä sopimuksessa — siis tarkoitan tätä ulkoasiainvaliokunnan mietintöä — todetaan, siteeraten sosiaali- ja terveysvaliokunnan lausuntoa, seuraavasti: ”Julkisia palveluja koskevien määritelmien tulkinta Suomen sosiaali- ja terveyspalvelujen osalta ei ole yksiselitteinen, ja tästä syystä Suomi on tehnyt sopimuksen sitoumuksiin sosiaali- ja terveyspalveluja sekä lakisääteistä työeläkevakuutusta koskevia varaumia. Lisäksi Suomi on tehnyt sopimukseen rajoituksen lääkkeiden jakelupalveluiden ja vähittäismyynnin sekä alkoholin vähittäismyyntimonopolin osalta. Suomi säilyttää varaumien nojalla julkisissa palveluissa Suomen lainsäädännön muuttamismahdollisuuden sosiaali- ja terveyspalveluissa tulevaisuudessa.” tulevaisuudessa.” Nyt jos Suomi oma-aloitteisesti, yksipuolisesti ja aivan itse luopuu näistä sitoumuksista, varsinkin tilanteessa, jossa vielä on epäselvää, ennen kuin valtiovarainministeriö antaa lausunnon tarkastusvaliokunnalle, onko olemassa paluuta
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Hallituksen esityksen tarkoituksena on tehdä arvonlisäverolakiin niin sanotusta arvosetelidirektiivistä aiheutuvat muutokset. Muutokset on tarkoitus saattaa voimaan EU:n edellyttämän aikataulun mukaisesti ensi vuoden alusta. Lainmuutoksilla pyritään selkeyttämään ja yhdenmukaistamaan arvosetelien verokohtelua EU-tasolla. Arvonlisäverodirektiivissä ei ole ollut erityissäännöksiä liiketoimista, joissa käytetään arvoseteleitä. Verotuskäytäntö on muodostunut sen vuoksi epäyhtenäiseksi ja epäjohdonmukaiseksi EU-alueella. Kansallinen soveltamiskäytäntö ei sekään ole ollut yhtenäinen. Arvosetelien, kuten lounas- ja liikuntasetelien tai prepaid-korttien, lisääntynyt käyttö ja uusien ja monipuolisten maksupalvelujen tarjonta ovat hämärtäneet arvosetelien ja perinteisten maksujärjestelmien eroa. Rajanveto on kuitenkin tärkeää verokohtelun erilaisuuden vuoksi. Arvoisa puhemies! Uusien säännösten vaikutus verotuottoihin on vähäinen. Meillä on nyt käsillä eräällä tavalla nautinnollinen hetki, kun käsittelemme verolain kumoamista. Harvoinhan tässä maassa yhtään verolakia kumotaan. Nyt kuitenkin olemme kumoamassa koiraverolakia. Alkuaanhan koiravero tuli voimaan jo Suomen suuriruhtinaskunnan aikana, ja se perustui silloin vuonna 1894 annettuun keisarilliseen asetukseen. Nykyinen koiraverolaki, jota siis olemme kumoamassa, tuli voimaan vuoden 1980 alusta, ja veronsaajana on ollut kunta. Koiraveron perimisestä tuli kuntien aloitteesta vapaaehtoista vuonna 1991. Tämän jälkeen kunta toisensa jälkeen on luopunut koiraveron perimisestä, viimeisimpinä Helsingin ja Tampereen kaupungit, jotka perivät koiraveroa vielä vuonna 2016. Silloin Helsingissä koiraveron määrä oli 50 euroa koiraa kohden, ja sitä maksettiin 6 527 koirasta. Ymmärrämme, että koiraveron voimassaololle ei enää ole järkeviä perusteita. Valvonta on erittäin ongelmallista ja kallista. Sellaisia verolakejahan ei pitäisi olla, eikä muitakaan lakeja, joita ei voida käytännössä valvoa. Tämän byrokratiahan on ollut täysin suhteeton, jos otetaan huomioon hallinnon yleinen suhteellisuusperiaate.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 1878 Suomessa annettiin asetus, jonka mukaan kunnallisverojen kanssa kerättiin koirista veroa korvaukseksi kotieläimistä, jotka olivat kuolleet vesikauhuun. Sen, mitä verosta korvauksien jälkeen jäi jäljelle, sai käyttää kunnan muihin menoihin. Vesikauhu ei nyt ehkä ole suorastaan akuutti ongelma Suomen kotieläintaloudessa, ehkä tätä tarkastelua tulisi laajentaa kaikkiin muihinkin sellaisiin veroihin ja maksuihin, joiden aito perustelu on jo kadonnut historian hämäriin. Ja haluan tässä nyt eduskunnan pöytäkirjaan saada kirjattua tämän seikan, että kun usein vallitsee väärinkäsitys, että sosiaalidemokraatit rakastavat veroja, niin me ilomielin olemme kumoamassa tätä veroa.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 esitykseni on hylky. Syy on se, että täällä ensimmäisessä käsittelyssä tehdyt pykälämuutosesitykset eivät menneet eteenpäin, jotenka muuta vaihtoehtoa tällä hetkellä ei ole jätetty. Toinen peruste siihen: Ensimmäisessä käsittelyssä sekä lähetekeskustelussa kritisoin tätä samaa lakia siitä syystä, että meillä on tulossa jätedirektiivi, joka aiheuttaa jätelakimuutoksia, ja valiokunnassa jopa kuulimme, että ensi syksynä on tulossa jätelakiin muutenkin muutoksia. Eli mikä oli tämä kiire saada rajoitettua kunnan toimintaa jätteidenhuollossa elikkä poistaa julkiselta puolelta mahdollisuuksia toimia kuten tähän mennessä ihmisten terveyden ja ympäristönsuojelun parantamiseksi? Tässä jätedirektiivissä oletettavasti on tulossa kiristyksiä kierrätysvelvoitteisiin, ja tämä laki, jota nyt täällä Suomen eduskunnassa säädetään, vie kierrätystä väärään suuntaan — toiseen suuntaan kuin se jätedirektiivi, joka tulee sitä tiukentamaan. Hallintovaliokunnan lausunnossa muun muassa todettiin yhteisesti, että tässä kohtaa kierrätys heikkenee, siis kun Suomessa tällä hetkellä hyödynnetään jo lähestulkoon 90 prosenttia. Laittomat kaatopaikat ovat riskissä lisääntyä. Hinnat käyttäjille, niin yrityksille kuin yksityisille kotitalouksille, tulevat oletettavasti kasvamaan, kun myöskin investoin-tien hyödyt vähenevät ja kuntien investoinnit menevät osin hukkaan, jotenka veronmaksajat joutuvat maksamaan nämä. Nykyiset pienet toimijat jäävät suurten yritysten jalkoihin, ja yritysten jätehuollon järjestäminen erityisesti haja-asutusalueilla heikkenee. Ja kaiken tämän jälkeen hallituspuolueet ovat sitä mieltä, että kunnilta pitää kieltää se, että he tuottaisivat jätehuollon suoraan esimerkiksi kouluille ja sosiaali- ja terveydenhuoltoon tai
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa herra puhemies! Kannatan edustaja Paateron tekemää hylkäysesitystä. Aivan kuten edustaja Paatero äsken perusteli, koska pykälämuutokset eivät menneet läpi, niin ainoa looginen vaihtoehto tässä vaiheessa on esittää hylkyä, ja koska tähän jätelakiin kohdistuu lähiaikoina meistä riippumattomia muutospaineita, on tämä kiire turha ja sille on vaikea löytää perusteluita. Edellisessä puheenvuorossa kuvattiin hyvin tämän esityksen keskeiset ongelmat. Haluan itse nostaa vain yhtenä näkökulmana esiin kiertotalouden. Kiertotaloushan on tilanne, jossa kaikki voittavat. Se on meidän mahdollisuutemme tuottaa kulutushyödykkeitämme resurssiniukasti maapallon kantokyvyn mukaisesti. Tehdessämme sen oikein siinä voittavat sekä ympäristö, kuluttaja että yritykset. Se, mikä aikaisemmin oli meille jätettä, tulee jatkossa olemaan raaka-aine. Jotta me nytten tässä murroksessa, siirtymisessä kohti kiertotaloutta, saisimme sen täyden potentiaalin mahdollisimman nopeasti irti, niin näitä jätevirtoja pitäisi pystyä hallinnoimaan mahdollisimman kokonaisvaltaisesti ja mahdollisimman järkevästi. Sitä pidän yhtenä suurena heikkoutena tässä esityksessä, että tämä sirpaloi kentän, kun päinvastoin pitäisi tehdä toisin.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 puhemies! Myös minä kannatan tätä hylkyehdotusta. Perustelut tulivat aika selkeästi esille aikaisemmissa puheenvuoroissa. Tähän vielä lisäisin sen, että yhtään yritystähän ei pakoteta käyttämään kunnallisen jäteyhtiön palveluita. Mielestäni niiden yritysten, jotka voivat kilpailuttaa tämän jätehuoltonsa, valinnanvara ei pienene vaan kasvaa, jos me emme rajoita kunnan jäteyhtiön mahdollisuutta tarjouksen esittämiseen suppeammaksi kuin mitä EU-direktiivi mahdollistaa. Päinvastoin monien yritysten kohdalla saattaa tilanne olla se, että niiden valinnanmahdollisuudet päinvastoin kapenevat, jos tämä hallituksen esitys hyväksytään. Todella on täysin mahdollista, että EU:n jätedirektiivin muutokset ja myöskin ne huomiot, mitä EU-komissiossa Suomen kierrätysasteesta, jätteen hyödyntämisasteesta, on tulossa itse asiassa piankin, ohjaavat Suomea siirtymään ihan päinvastaiseen suuntaan kuin mitä hallitus tässä ehdotuksessa esittää.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-07 rouva puhemies! Kävimme eilen salissa pitkään keskustelua siitä, miten talous on nyt hyvällä kasvu-uralla. Työllisyys on parantunut ja työttömyys on helpottanut, mutta meillä on edelleen se noin 250 000, ehkä jonkin verran enempikin, työttömänä olevia ihmisiä. Työtä on kuitenkin tarjolla entistä enempi, myös lyhyitä keikkatöitä, ja meillä on ollut selkeä ongelma tässä tilanteessa: työttömien ei ole kannattanut ottaa kaikkea työtä vastaan, tai he eivät ole uskaltaneet ottaa työtä vastaan. Tilannehan on ollut se, että työ on tehty tässä kuussa, jokin lyhyt keikkatyö, palkka on tullut vasta ensi kuussa, mutta samaan aikaan kuitenkin työttömyysturvaa on leikattu siltä kuulta, jolloin se työ on tapahtunut, vaikka vuokrat ja muut menot ovat pysyneet. Tässä on ollut ihan selkeä kannustinloukku. Kiitokset ministeri Mattilalle ja ministeri Lindströmille siitä, että tämä ongelma nyt korjataan. Voi kysyä, miksiköhän tätä eivät ole jo edelliset hallitukset korjanneet. Työttömyysturvalain muutos on siis erittäin tervetullut. Helpotetaan työttömyysturvan ja keikkatyön yhdistämistä, eli lyhytkestoisen työn vastaanottaminen helpottuu, kun palkka vähentää työttömyysturvaa vasta palkanmaksukuukautena eikä työntekokuukautena. Sovittelu siis siirtyy tämän uudistuksen jälkeen niin sanotusta ansaintaperiaatteesta maksuperiaatteeseen. Tämä on enemmän kuin tervetullut juttu ja auttaa montaa työtöntä saamaan vähän työtä, pääsemään näyttöjä antamaan ja toivottavasti siitä kiinni sitten pysyvämpäänkin työn syrjään.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-07 mutta keinot, joita hallitus on tähän päämäärään päästäkseen toistaiseksi käyttänyt, ovat sitä vastoin jakaneet näkemyksiä. Niissä on painottunut liiaksi pakko ja painostus, negatiiviset kannusteet positiivisten sijaan. Hyvä huono esimerkki on ollut hallituksen toimeenpanema aktiivimalli, jonka painopiste oli suoraan sanottuna etuuksien leikkaamisessa. Nyt käsittelyssä oleva esitys työttömyysturvalain muuttamisesta lyhytkestoisen työn vastaanottamisen edistämiseksi on ilahduttavalla tavalla selkeästi positiivisempi toimenpide. Sen kannusteet ovat kaikkien kannalta myönteisiä. Tärkeintä tietysti on, että siirtyminen maksuperusteiseen sovitteluun on edullinen lyhytkestoista työtä vastaanottavan ihmisen toimeentulon kannalta. Työkeikka ei saa johtaa toimeentulon kannalta välttämättömien työttömyysturvaetuuksien viivästymiseen. Kolmikantaisesti valmistellussa lakiesityksessä on ymmärretty, ettei pienituloisella ihmisellä ole säästöjen puskuria, jolla selvittäisiin odotusajan yli. Lyhytkestoisten töiden vastaanottamisen helpottaminen parantaa työttömien asemaa myös pitemmällä tähtäyksellä. Päämääränä pitää tietysti olla kokoaikainen työ, joka riittää elättämään ihmisen. Kuitenkin reitti tähän helpottuu, jos tuntuma työelämään pysyy edes keikkatöiden avulla. Arvoisa puhemies! Valtaosa työssäkäyvistä suomalaisista tekee kokoaikaista työtä toistaiseksi voimassaolevien työsuhteiden varassa.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa rouva puhemies! Mukava kuulla, että tämä hallituksen esitys herättää kannatusta salin molemmilla laidoilla. Ja kyllähän tämä itse asiassa onkin erittäin tärkeä asia liittyen paitsi byrokratian purkuun myös niihin päätöksiin, joilla hallitus on pyrkinyt työllisyyttä edistämään. Kun puhutaan työn murroksesta ja siitä, miten työelämä muuttuu kovastikin ja toisaalta mitä kaikkia uusia mahdollisuuksia se tuo tullessaan, niin silloin on erittäin tärkeää, että kaikenlaista työtä olisi aina järkevää ottaa vastaan ja työntekijä saa ansioista suurimman osan. Tilanne valitettavan usein on se, että ihminen kokee kovin vaikeaksi ottaa vastaan pätkätyötä. Tänään julkaistun tutkimuksen mukaan, joka liittyy itse asiassa keskustajohtoisen hallituksen liikkeelle laittamaan Toimi-hankkeeseen, jossa puolueet laidasta laitaan ovat mukana työstämässä tulevaisuuden sosiaaliturvaa, Kelan palveluneuvojilta oli kysytty, miten he kokevat ongelmat, ja muistaakseni yli 70 prosenttia Kelan asiakaspalvelijoista koki, että järjestelmässä on ongelmia. Jos he pääsisivät sitä suoraan peukaloimaan, niin he tekisivät siitä yksinkertaisemman. Elikkä on tärkeää, että näitä kohtia on nyt tunnistettu ja niitä on lähdetty lainsäädännössä purkamaan. Se, että viime vaalikaudella tuli 300 euron suojaosa, oli tietenkin erittäin merkittävä asia, ja täytyy toki muistaa, että sen suojaosan jälkeenkin tienatuista tuloista ainoastaan puolet vaikuttaa siihen työttömyysetuuteen. Tähänhän tulee tietenkin vielä muutoksia sikäli, että ensi vuoden alusta, kun tulorekisteri astuu voimaan, se varmasti auttaa vielä entisestään sovitellun päivärahan helpottamista ja siihen liittyvän byrokratian vähentämistä. Uskon, että tulevaisuudessa ihmiset pystyvät kyllä seuraamaan toivon mukaan omilta applikaatioiltaan, miten heidän etuutensa ovat kehittyneet, mikä niiden maksupäivä on, miten on tehnyt työtunteja, ja sitä kautta tästä järjestelmästä tulee huomattavasti yksinkertaisempi. Tämä auttaa myös erittäin paljon rajatyöntekijöitä. Jos vaikka miettii, että meillä on Pohjois-Suomessa ihmisiä, jotka työskentelevät niin Ruotsiin kuin Norjaan, joissa ei ole vastaavanlaista sovitellun päivärahan järjestelmää, niin tämä auttaa kyllä myös meidän rajatyöntekijöitämme seuraamaan paremmin tulojaan, etenkin aloilla, joilla on sesonginomainen työvoiman tarve. Jos miettii vaikka matkailualaa tai työpaikkoja, joissa on hetken aikaa vuodesta paljon töitä ja toisena aikana ei ole, niin kuitenkin kaikki työt olisi järkevä saada tehtyä. Tämä kyllä osaltaan helpottaa sitä, joten myös minun puolestani kiitoksia esitteleville ministereille siitä, että tämä on vihdoin saatu tänne täysistuntoon.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-07 Myös lausuntokierroksella lakiesitykseen suhtauduttiin pääasiassa myönteisesti, mutta lausuntokierroksella osa lausunnonantajista huomautti siitä, että työssäoloehdon ja aktiivisuuden seuranta säilyy jatkossakin ansaintaperusteisena. Järjestelmä tulee tältä osin olemaan jatkossakin vaikeaselkoinen sekä etuuden saajalle että sen maksajalle. Mitä ministeri vastaa tähän kritiikkiin? En tosin kerinnyt tarkistamaan, onko tätä muutettu, mutta luin näistä lausunnoista tällaisen kritiikin ja toivoisin, että ministeri kommentoisi tähän kritiikkiin.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa rouva puhemies! Tämä todellakin on erittäin myönteinen esitys, ja yhdyn näihin kysyjiin, jotka pohtivat, eikö tätä olisi voitu jo aikaisemminkin toteuttaa. Varmasti yksi tämän esityksen keskeisiä tavoitteita on se, että valmistaudutaan kansallisen tulorekisterin tuloon ja käyttöönottoon, joka toteuttaa oikea-aikaisuutta tulojen kirjaantumisen suhteen, mikä sitten myös tukien ja etuuksien kannalta muodostaa tilanteen, jossa henkilö ikään kuin reaaliajassa näkee, mikä hänen tulojensa ja tukiensa suhde on, tällä on paljon hyviä vaikutuksia. Tämä kannustaa työn vastaanottamiseen, joka on ollut se keskeinen kysymys siinä, miten ne ihmiset, jotka tuolla reservissä ovat, saataisiin takaisin työelämään.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-07 Arvoisa rouva puhemies! Työttömyysturvalain muuttaminen lyhytkestoisen työn vastaanottamisen edistämiseksi on osa pitkäkestoista ja pitkäjänteistä työtä sen eteen, että työn vastaanottaminen aina olisi kannustavaa ja kannustettavaa, ja siksi tätä voi hyvin helposti tukea. Viime hallitus otti käyttöön 300 euron suojaosan pätkätöitä ja tilapäistöitä vastaanottaville ja työttömyysturvaa nauttiville, ja tämä on siihen selkeä jatkumo. Kannattaa muistaa, että työn kuva Suomessa on muuttumassa. Vaikka kokoaikatöitä tekee edelleenkin suurin osa, siitä huolimatta osa-aikatöitä teki viime vuonna jo yli 350 000 suomalaista. Sen lisäksi meillä on 180 000 yksinyrittäjää mutta myös jo yli 80 000 kevytyrittäjäksi luokiteltavaa ihmistä, jotka seikkailevat erilaisten yrittäjätoimien, hankkeiden, projektien, työttömyyden mutta myöskin työnteon välimaastossa, ja tämä muutos ja kehitys tukee ehdottomasti heitä. Tulorekisterin avulla toivon mukaan saamme tämän toteutumaan hyvin selkeästi ja joustavasti, ja nyt kun ministerit ovat paikalla, haluaisinkin kysyä tästä tulorekisteristä ja siitä, onko