Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-21 Arvoisa herra puhemies! Tässä on käyty keskustelua verotuksesta ja siitä erosta, mitä verotuksessa on tehty tämän hallituksen ja viime hallituksen aikana. Aiemminkin olen omasta mielestäni tuonut esille edellisen hallituksen, jossa myös oma puolueeni oli mukana, mutta silloin valtiovarainministeri oli ensin edustaja Urpilainen ja sitten edustaja Rinne, ja silloin sosiaalidemokraattien vaatimuksesta talouden tasapainottamisessa vaadittiin itse asiassa 50—50-ajattelua. Eli kun säästettiin, niin tehtiin myös veronkorotuksia, ja se ei toiminut. Meidän taantuma vain pitkittyi ja pitkittyi, ja vasta tämän hallituksen aloittaessa, kun valtiovarainministeriys siirtyi kokoomukselle ja keskustan ja sinisten kanssa löysimme yhteisen hallituksen, missä työtä arvostettiin ja työn verotusta päätettiin olla kiristämättä itse asiassa työn verotusta haluttiin keventää ja kokonaisveroasteesta huolehtia, että se ei nouse — niin tämä, niin kuin edustaja Kaikkonen viime kyselytunnilla sanoi, tämä nyt vain yksinkertaisesti toimii. Hän totesi hyvin, että nykyhallituksen talouspolitiikka, se nyt vain yksinkertaisesti toimii. Se näkyy siinä, että työttömyys on vähentynyt, talous kasvaa, kasvu on itse asiassa hyvin laajaa tällä hetkellä, ei enää pelkästään niin kuin alussa suomalaisen kulutuksen ja rakentamisen varassa, vaan nyt myös vienti on lähtenyt vetämään, ja tuossa aiemmin täydentävän esityksen puheenvuorossani toin esille muun muassa sitä, miten työttömyys on vähentynyt ja moni pitkäaikaistyötönkin on päässyt takaisin työn syrjään kiinni. Nyt meillä on käsittelyssä ansiotulojen verotus, ja olen sitä mieltä, että on hyvä, että jatketaan linjalla, jolla työn verotusta on kevennetty, ja ensi vuonnakaan kenenkään työn verotus ei kiristy. Tuossa edellä edustaja Filatov toi esille lapsivähennyksen. Tietysti sopii miettiä sitäkin, minkä takia edustaja, silloinen ministeri Rinne teki tästä vain määräaikaisen kahdelle vuodelle, miksi hän ei tehnyt siitä pysyvää, ja ymmärtääkseni syy oli se, että hänkin jo silloin itse epäili, että se ei ole kovinkaan tehokas keino. Ja edustaja Filatov jätti mainitsematta sen — kun hän toi esille, että nämä varhaiskasvatusmaksujen alennukset eivät helpota kaikista pienituloisimpien arkea, jotka eivät tällä hetkellä maksa varhaiskasvatuksesta — että itse asiassa eivät he lapsivähennyksestäkään päässeet nauttimaan, kaikista pienituloisimmat, ja sen takia esimerkiksi tämä korotus lapsilisiin yksinhuoltajien osalta avittaa kaikkia niitä ihmisiä. Arvoisa puhemies! Tämä lapsivähennys siis on on nyt korvattu, ja sitä osittain korvataan alentamalla varhaiskasvatusmaksuja ensi vuoden alusta 70 miljoonalla. Alennukset kohdistuvat pieni- ja keskituloisille, ja toisen lapsen sisaralennus nostetaan 50 prosenttiin. Kokonaan maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin ensi vuoden alussa tulee 6 700 uutta suomalaista tavallista perhettä. Maksutulojen alenema kompensoidaan kunnille. Sitten vielä on syytä todeta, että kun tuohon maksuttomuuteen pääsee 6 700 perhettä, niin ihan tavallisen suomalaisen keskituloisen lapsiperheen varhaiskasvatusmaksut alenevat ensi vuonna yli 1 200 eurolla, eli aika merkittävästä panostuksesta ja kädenojennuksesta lapsiperheille on kyse silloin, ja itse uskon, että tämä tulee hyvällä tavalla avittamaan monta ihan tavallista suomalaista perhettä. Lisäksi käynnistetään 5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilu, joka on myös osa tätä kokonaisuutta, ja tavoitteena on se, että tulevaisuudessa varhaiskasvatus voisi Suomessakin olla maksutonta. Arvoisa puhemies! Tähän verokokonaisuuteen liittyy — budjettiriihessä päätettiin siis nettomääräisesti 270 miljoonan euron kevennyksestä palkan verotukseen — osana vielä se, että Yle-veron maksukynnystä korotetaan ensi vuonna. Tämä tarkoittaa, että Yle-veron piiristä poistuu 400 000 suomalaista ja maksun määrän alaraja pudotetaan 70 eurosta