samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2019-01-10 Arvoisa puhemies! Kiitos tärkeästä kysymyksestä edustaja Hongistolle. Ensinnäkin voin sellaisen myönteisen uutisen tässä kertoa, että maanantaina poliisiylijohdon ja poliisiosaston talousjohdon kanssa käydyn laskennan pohjalta meillä tänä vuonna tulee olemaan lähes 100 poliisihenkilöä enemmän kuin viime vuonna. Me olemme 100:aan pyöristettynä samassa luvussa 40 henkilön tarkkuudella kuin mistä 2015 lähdettiin. Me olemme pysäyttäneet poliisin määrän laskun ja kääntäneet sen nyt nousuun. Aivan yhtä selvää on tietysti se, että jos haluamme pitää Suomen maailman turvallisimpana maana, niin tulevina vuosina tarvitsemme pitkäjänteisen vahvistamisohjelman poliisin ja turvallisuuskoneiston puolelle — puhutaan sadoista poliisihenkilöistä aivan varmasti. Ja olemme käynnistäneet nyt lopputuloksista päin laskettavan ohjelman, joka kertoo, mitä saamme, jos toteutamme tällaiset muutokset. Toki myös se, miten Rajavartiolaitoksen resurssit turvataan — erityisesti itärajan paikkakuntien osalta — on tässä keskeinen kysymys, koska he paljon tekevät poliisiin liittyvää työtä myös siellä. Mutta vastaus on kyllä. Tällainen ohjelma tullaan tekemään, jonka pohjalta sitten hallitusneuvotteluissa se, joka siellä istuukaan, on vastuullisen paikan edessä.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2019-01-10 tuli voimaan helmikuussa 2015. Urheilijaeläke on tunnustusluontoinen, ei etuusperusteinen, eläkejärjestelmä suomalaisille urheilijoille. Eläke on tarkoitettu myönnettäväksi menestyneille urheilijoille. Urheilijaeläke on harkinnanvarainen. Valtion ylimääräinen urheilijaeläke voidaan myöntää urheilijalle tunnustukseksi olympiakisoissa saadusta kultamitalista. Erityisestä syystä eläke voidaan myöntää myös merkittävästä kansainvälisestä urheilu-urasta. Eläkettä myönnettäessä otetaan urheilusaavutusten lisäksi huomioon hakijan verotettavat tulot. Eläke voidaan myöntää joko kokonaisena eläkkeenä tai osaeläkkeenä riippuen hakijan tulotasosta. Täyden eläkkeen taso on tällä hetkellä runsaat 1 300 euroa kuukaudessa, ja osaeläke on puolet täyden eläkkeen määrästä. Urheilijaeläkkeet myönnetään veikkausvoittovaroista. Esityksessä ehdotetaan lisättäväksi ylimääräisestä urheilijaeläkkeestä annettuun lakiin säännös, jonka mukaan laissa säädetyn tulorajan noudattamisesta voitaisiin poiketa erityisen ansioituneen olympiavoittajan tai paralympiavoittajan osalta. Lakiin ehdotetaan lisättäväksi myös maininta siitä, että ylimääräinen urheilijaeläke voidaan myöntää urheilijalle myös paralympiakisoissa saadusta kultamitalista. Lisäksi ehdotetaan, että jo myönnetty osaeläke voitaisiin muuttaa täysimääräiseksi eläkkeeksi hakemuksesta, jos hakijan toimeentulo-olosuhteet ovat muuttuneet pysyvästi. Vastaava säännös sisältyy ylimääräisistä taiteilijaeläkkeistä annettuun lakiin. Eläkkeen määrän vahvistamisen sijaan valtion talousarviossa ehdotetaan vahvistettavaksi myönnettävien eläkkeiden enimmäislukumäärä. Laista ehdotetaan myös poistettavaksi maininta eläkkeiden rahoittamisesta veikkauksen ja raha-arpajaisten voittovaroista. Muutos vastaa ylimääräisestä taiteilijaeläkkeestä annetun lain säännöstöä. Esityksellä voidaan arvioida olevan taloudellisia vaikutuksia siinä tapauksessa, jos eläkkeiden maksaminen siirretään veikkausvoittovaroista budjettirahoituksen piiriin. Lähtökohtaisesti esitettyjen muutosten tarkoituksena on kuitenkin täsmentää eläkkeiden myöntämisen kriteerejä valtion talousarviossa vuosittain vahvistetun määrärahan puitteissa. Viime vuosina määräraha on ollut enintään 260 000 euroa ja sitä on saanut käyttää enintään 16:ta täyttä eläkettä vastaaviin urheilijaeläkkeisiin. Vuonna 2019 budjetti on noin 370 000 euroa. Esitetyt muutokset tulevat todennäköisesti lisäämään urheilijaeläkehakemusten määrää. Ja lopuksi hieman pohdintaa urheilijaeläkkeiden tulevaisuudesta. Mielestäni Suomessa liian harva saa urheilijaeläkettä. Täyttä eläkettä saa tällä hetkellä vain muutama. Monet ovat kritisoineet julkisuudessa nykyistä urheilijaeläkejärjestelmää, joka tosiaan tarjoaa eläkkeen vain harvalle. Siksi järjestelmää on tarpeen uudistaa nyt ja myös tulevaisuudessa, jotta voimme tarjota yhä useammalle yhteiskunnan kiitoksen menestyksekkäästä Suomen edustamisesta urheilussa. Arvoisa puhemies! Uudistuksella on tiivistetysti siis tarkoitus parantaa Suomelle mainetta ja kunniaa tuoneiden urheilijoiden toimeentuloa. Lisäksi se mahdollistaa urheilijaeläkelain puutteiden korjaamisen taiteilijaeläkkeisiin nähden.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-10 Urheilijaeläkkeen ajatuksena on se, että kun pitkän, mainetta saavuttaneen uran tehneet urheilijat ovat uhranneet tulevia eläketulojaan harjoitteluun, kilpailuun, niin eläkkeellä on tarkoitettu nimenomaan myöntää heille lisätuloja, kun eläke on jäänyt urheilijauran takia liian vähäiseksi. Tällä tavalla palkitaan, tai ei palkita vaan tuetaan, myös taiteilijoita ylimääräisten taiteilijaeläkkeiden kautta. Ei kaikkia taiteilijoita, ei palkintona, vaan niitä, jotka ovat tehneet menestyksekkään uran ja joilla sen vuoksi ovat jääneet eläketulot vähäisiksi. Tämä ei ole siis palkinto eikä tunnustus. Erikseen on olemassa Pro Urheilu ‑tunnustus, joka on sekä tunnustus että myös rahallinen palkinto, ja tämä voidaan myöntää kaikille. Arvoisa rouva puhemies! Kun luin tätä esitystä, niin tässä on oikeastaan kolme kohtaa, joista kaksi ovat hyviä: se, että jatkossa voi anoa täyttä eläkettä, jos tulot muuttuvat, ja toiseksi se, että tähän tulee se mahdollisuus, että veikkausvoittovarojen lisäksi tämä voisi tulla myös budjettivaroista. Mutta sen sijaan ihmettelen tätä kolmatta esitystä siitä, että lain alkuperäisen tarkoituksen vastaisesti tarkoituksen vastaisesti jatkossa ei olisi ideana enää pelkästään se, että tuettaisiin niitä urheilijoita, joilla uran vuoksi eläketurva on jäänyt pieneksi, vaan voitaisiin myös muille myöntää eläkettä. Tätä ei, ministeri Terho, ole kannattanut teidän oma ministeriönne, opetus- ja kulttuuriministeriö, ja myöskin valtion liikuntaneuvosto on todennut: ”Liikuntaneuvosto vastustaa esitystä tulorajoista poikkeamiseen erityisen ansioituneen olympiavoittajan tai paralympiavoittajan osalta.” Allekirjoitus: valtion liikuntaneuvoston puheenjohtaja, olympiavoittaja Tapio Korjus. Arvoisa rouva puhemies! Tässä on myös iso kysymys siitä, mitkä tämän heijastusvaikutukset olisivat tuleviin taiteilijaeläkkeisiin, ja sen vuoksi toivoisin, että valiokunnassa hyvin huolellisesti pohditaan tätä kolmatta kohtaa: kannattaako muuttaa lain perusperiaatetta ja -ideaa siitä, että tällä nimenomaan
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-10 Tässä esityksessä on todellakin monta tällaista, voisiko sanoa, tasa-arvoa lisäävää elementtiä. Ensinnäkin tässä tullaan yhä lähemmäksi taiteilijaeläkkeitä ja toisaalta — tärkeä asia — paraurheilijat nostetaan samalle viivalle. Totta kai on tärkeää, että myöskin sitten tulevaisuudessa voidaan pohtia, tuleeko tämän rahoitus budjettirahoista, ei pelkästään Veikkauksen ja raha-arpajaisten voittovaroista. Mutta tähän samaan asiaan kuin edustaja Arhinmäki kiinnittäisin huomiota. Tietenkin on varmasti niitä tilanteita, joissa merkittävästä olympia- tai paralympiamenestyksestä mielellään palkitaan, mutta meillä on olemassa tämä Pro Urheilu ‑menettely sitä varten. Ja toisaalta voisi sanoa, että ennen kaikkea aikanaan on luotu koko järjestelmä niitä henkilöitä varten, joilla ei ollut mahdollisuutta opiskeluun siihen aikaan ja joilta toisaalta ehkä jäi työura jollakin tavalla rikkinäiseksi ja hajanaiseksi. Kenties tuli loukkaantumisia tai vastaavia, jotka eivät mahdollistaneet normaalin eläkekertymän kertymistä. Siinä mielessä olisinkin halunnut kuulla ministerin perusteluita tähän kohtaan, näitten tulorajojen poistamiselle.
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 kertyy minkäänlaista eläkettä. Tällä hetkellähän tämä kyseinen laki koskee niitä henkilöitä, joilla sitten muutenkin eläketurva on jäänyt alhaiseksi eli ei ole käytännössä ollut mahdollista ikään kuin kompensoida urheilu-uran jälkeen sitä urheilu-uran aikaista
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 se oli askel oikeaan suuntaan, ja nyt tässä vielä hieman parannellaan. Edustaja Arhinmäki puuttui siihen, että siellä on tietysti tämä ”erityisen ansioituneelle” ja ”erityisestä syystä”. No, totta kai kannattaa katsoa, mitä ovat ne erityiset ansiot ja erityiset syyt, jotta se on tasa-arvoinen. Nämä tulorajat sinänsä ovat hyvin matalia, ja niin kuin edustaja Multala tässä mainitsi, monella urheilijalla eläkekertymä jää hyvin pieneksi. Urheilu-ura saattaa kestää 10, jopa 15 vuotta, ja sen takia sitten työura jää lyhyeksi, ja on hyvä, että sitä nyt edes jonkin verran pystytään paikkaamaan. Sen huomion haluan tässä lähettää liitoille, kun tämä eläke myönnetään nimenomaan hakemuksesta, että eläkkeensaajat ovat varttuneita ja kaikki eivät välttämättä seuraa opetus- ja kulttuuriministeriön sivuja
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 olemassa, ja yhdyn niihin puheenvuoroihin, mitä täällä aiemmin on sanottu sen hyvistä puolista ja siitä, kuinka tärkeää tämä on, ja tietenkin se vaatii myös sen, että se on resursoitu kylliksi. Minä haluaisin tässä vähän kysyä, kun kuuntelin edustaja Arhinmäen puheenvuoron ja hän on varmasti oikeilla jäljillä kysyessään tätä tuloraja-asiaa, sillä kyllähän se aika merkittävää on, jos liikuntaneuvosto kokonaisuudessaan — aika arvovaltainen elin, joka pohtii näitä asioita — vastustaa tätä. Mielelläni, ministeri Terho, kuulisin teidän perustelujanne juuri tähän kohtaan, koska kuitenkin tässä tämä vastustuselementti on olemassa. Tietenkin ymmärrän sen, että jos voimavarat ovat niukat ja joku saa sitten tulorajoista viis hieman enemmän, taas joku voi jäädä hieman vähemmälle,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 että arvostamani presidentti Kekkonen oli kaukaa viisas, kun tällaisen aikanaan lupasi Kangasniemelle ja kumppaneille. Tasa-arvoisuushan tässä on tietysti erittäin tärkeää, ja kysynkin ministeriltä ihan omaa tietoa lisätäkseni, paljonko se järjestelmä maksaisi, jos kaikille kultamitalisteille annettaisiin eläke ilman erillistä anomusta — missä suuruusluokassa olisi. Onko tämä kuinka iso vaihtoehto, että urheilija voittaessaan mitalin tietäisi, että ansainnut eläkkeen? Toisaalta tämä tuloraja-asia on mielestäni tärkeä ja perusteltu asia. Jos on hyvin menestynyt urheilija ja menestynyt sen jälkeen muuallakin siviilielämässä, niin varmaan se eläke on siltä osin
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-10 vaalikauden hallitusta, mutta tämä oli yksi hienoista asioista, mitä viime vaalikaudella toteutettiin hallituksen johdolla. Nyt on hyvä, että tähän saadaan näitä välttämättömiä korjauksia, tarkistuksia, esimerkiksi juuri tämä, että paralympialaisten menestyjät tulevat tämän eläkkeen piiriin. Ja on hyvä asia, että tämä lähenee taiteilijaeläkkeen kriteereitä. Tuossa ministeri mainitsi, että tätä järjestelmää kehitetään ja myös vastaisuudessa on
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 rouva puhemies! Kiitos ministeri Terholle asian esittelystä. Urheilijaeläkejärjestelmä on erittäin hyvä, ja kiitos tässä yhteydessä edelliselle eduskunnalle siitä, että se on luotu. Kaiken kaikkiaan omasta mielestäni tämä parannus, mitä nyt tehdään tässä hallituksen esityksessä, on erittäin hyvä ja tervetullut, ja uskon, että sitä myöskin on odotettu. Tämä lisää myöskin urheilun ja urheilumenestyjien arvostusta. Ennen kaikkea tämä on myöskin tasa-arvokysymys. Tässä nyt myöskin nostetaan paralympialaiset ja olympiaurheilijat samalle viivalle muiden kanssa. Se on hyvä asia. Tätä on toivottu kauan aikaa. Täällä on käytetty hyviä puheenvuoroja oikeastaan siitä asiasta, että kun näitä resursseja on hallituksen esityksen valmistelussa kaavailtu, niin mitä ne tulisivat olemaan. Ministeri Terholta kysyisin: nyt kun tämä lähtee siitä, että hakemuksesta voi sitten saada eläkkeen, niin paljonko
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-10 näin vaalien merkeissä, niin olisiko tässä yhteydessä ollut hyvä ottaa keskusteluun tämä: kun ne urheilijat, jotka ovat menestyneitä urheilijoita, saavat apurahoja — jo ennen uransa loppua meillä tehdään urheilijasta tiettyjä luokitteluja siitä, onko tämä potentiaalinen Suomen lipunkantaja kansainvälisesti — niin olisiko järkevää ruveta keskustelemaan vaikkapa liikuntaneuvoston kanssa
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 rouva puhemies! Suomi on urheilukansa. Me rakastamme ainakin voittajia, ja siksi minä kyllä kannan huolta niidenkin puolesta, jotka eivät sitten ole voittajia, niiden puolesta, jotka tulevat vähän hitaammin maaliin eri tilanteissa. Hallitus on tehnyt paljon hyviä asioita, muun muassa tunti lisää liikuntaa kouluihin on eräs tällainen tekijä. Mutta on varmasti paljon asioita, joilla voidaan kannustaa urheilijoita heidän aktiivitoimiaikanaan, millä tavoin voidaan panostaa heidän toimeentuloonsa. Eläketurva on monelle nuorelle urheilijalle sellainen, että ei sitä niinkään ajatella, ja olympiavoittokin on aika kaukainen haave monelle. Arvoisa puhemies! Tässä mielessä kysynkin, kun hallituksen ja eduskunnan toimintakausi on
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-10 olympiavoittajille urheilijaeläkkeitä, tuli nimenomaan veikkausvoittovaroista ja rajatulle joukolle sen vuoksi, että silloin ei ollut vielä riittävästi rahoitusta eikä lainsäädäntöä, mutta tämä Kekkosen lupaus oli saatava
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 Kun tämä järjestelmä nyt eri vaalikausilla kehittyy koko ajan oikeaan ja parempaan suuntaan, niin heitänpä tässä jo kehitysajatuksen tuleville vaalikausille. Meillä on runsas joukko valmentajia, jotka tekevät arvokasta valmennustyötä oman työnsä ohella, ja monella työnteko jää sitten aika vähiin ja käy samalla tavalla kuin urheilijoille, että eläkekertymä jää todella pieneksi. Esitän ajatuksen, että lakia jossain vaiheessa, esimerkiksi tulevalla vaalikaudella, voitaisiin laajentaa sillä tavalla, että erityisen ansioituneille ja erityisestä syystä pienieläkkeisille valmentajille voitaisiin laajentaa tätä. Se joukko ei välttämättä ole kovin iso, mutta he ovat tehneet merkittävää työtä.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2019-01-10 Ensinnäkin olen iloinen siitä, että meillä on siis pääosin yhteisymmärrys sisällön mielekkyydestä ja siitä, että paitsi että tämä järjestelmä on hyvä, sitä tulee kehittää sekä nyt että jatkossa. Ensimmäinen kysymys, mitä tietysti itsekin pohdin silloin ja minkä otti tässä useampi esiin, ainakin Pakkanen: miksei sitten selvyyden vuoksi vain yksinkertaisesti kaikille olympiavoittajille? todennäköisesti neljän vuoden päästä on taas NHL-pelaajia ja kahdeksan vuoden päästä on NHL-pelaajia ja sitten kaikki 20 NHL-pelaajaa voittaisivat olympiakullan ja nämä miljonäärit olisivat oikeutettuja tähän eläkkeeseen, niin se olisi tavallaan tarpeeton laajennus tälle järjestelmälle. Sen takia tyydyin tähän rajatumpaan uudistukseen. No, nyt tässä tosiaan osa on ollut epäileviä sen suhteen, onko tarpeeton lisä tämä liiankin maltillinen. Mutta kun annetaan mahdollisuus erityisestä syystä joustaa näistä rajoista, niin tarkoitus olisi tehdä vain joustavampi ja inhimillisempi järjestelmä, mikä tosiaan on käytännössä hyvin pieni uudistus, periaatteellisesti siitä voi tietysti sitten keskustella. Kun kysyttiin, että mitä tulevaisuudessa, niin se, mitä minusta pitäisi tehdä — koska minun filosofiani on, että tämä järjestelmä on juuri koko huippu-urheilu-uran vetovoiman kasvattamiseksi
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Toinen seikka. Taloudellista kestävyyttä piti autettaman sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistuksella, jonka piti tuottaa 3 miljardin euron suhteellinen säästö. Säästö ei tule missään nimessä toteutumaan, vaikka sote toteutuisi. Siis tuli sote tai ei, säästöä ei tule. Pikemminkin päinvastoin, aiheutuu 3 miljardin euron lisäkulut. Siis lausui perustuslakivaliokunta sotesta mitä tahansa, hallituksen sote-mallia ei pidä toteuttaa valtiontaloudellisesti vastuuttomana. Tätähän viestitti jo valtiovarainvaliokunnan hyvin kriittinen mietintö, siis myös hallituspuolueiden oma arvio. Myös VTV tässä raportissaan varoittaa sote- ja maakuntauudistuksen merkittävistä taloudellisista riskeistä. Lainaus raportin sivulta 27: Erityisesti valinnanvapausmalliin sisältyy uudistuksen kokonaiskustannuksiin liittyviä riskejä. Väliaikaisia ja pysyväisluonteisia lisäkustannuksia aiheuttavat mekanismit muodostuvat yleisesti ottaen automaattisemmiksi kuin säästöjä tuovat mekanismit.” Valiokunta moitti valtiovarainministeriötä siitä, että vaikutusarvioita ei esitetty. Valtiontalouden tarkastusvirasto kyllä väittää, että vaikutusarviointeja olisi ollut mahdollista ja tarpeellista parantaa. Ja VTV korostaa, että juuri tästä syystä olisi välttämätöntä edetä vaiheittain. Arvoisa puhemies! Monista on varmaan ikävä kuulla tätä tuttua sote-kritiikkiä taas uudesta tuutista, mutta Valtiontalouden tarkastusviraston näkemys on painava. Tämä arvostelu esitetään korkealla virkavastuulla. Vähemmän tuttua on kolmas ja viimeinen nostoni VTV:n raportista eli hallituksen veropolitiikan kritiikki tai veropolitiikan puuttumisen kritiikki, jota toki talouspolitiikan arviointineuvosto on aiemmin harjoittanut. Hallituksen veropolitiikka on keskittynyt verojen alentamiseen vailla kokonaiskuvaa, eikä se ole ollut vastuullista. Hallitus on sortunut veropopulismiin. Lainaus raportin sivulta 30: Hallitusohjelmassa oli tavoitteena kannustinloukkujen purkaminen sovittamalla sosiaaliturvaa ja verotusta yhteen, mutta toteutus jäi tällä vaalikaudella vähäiseksi. Verotukien määrä, jolla on merkittävä vaikutus veropohjaan, pysyi hallituskauden aikana jokseenkin ennallaan. Vaalikaudella säädettyjä uusia verotukia ovat yrittäjävähennys ja metsälahjavähennys.” Valtiontalouden Valtiontalouden tarkastusvirasto muistuttaa kohteliaasti, että hyvä verolinja on neutraali ja huomioi kokonaisuuden. Tämä on sama sanoma, jota SDP on tässä salissa toistanut useasti: tiiviit veropohjat mahdollistavat alemmat kannat. Ja ennen kuin alatte pelotella veronkorotuksilla, toistan: sitä mukaa, kun veropohjaa tiivistetään, veroja alennetaan. Se on SDP:n tavoite.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 raportissahan selkeästi todetaan, että esimerkiksi se, että osa taloustavoitteista tulee toteutumaan, johtuu puhtaasti siitä, että vaalikauden puolessavälissä tuli maailmalta myötätuulta ja suhdannetilanne parani. Mutta se, mikä tässä myös on merkittävää, on se, että tässähän käy ilmi juuri se, että se tärkeä asiahan, mitä meidän kaikkien pitäisi tässä katsoa, Eli rakenteelliset uudistukset ovat jääneet tekemättä, ja tämä aivan tärkeä, konkreettinen asia, kestävyysvajeen pienentäminen, on tältä hallitukselta unohtunut. Ja tähän liittyy nyt paljon soten tilanne, mistä muun muassa edustaja Harakka omassa puheenvuorossaan ja edustaja Heinäluoma edellisessä hyvässä puheenvuorossaan kertoivat. On niin, että se On niin, että se olisi ollut se yksi merkittävä rakenneuudistus, jonka varaan hallitus pisti kovasti nappuloita. Mutta tosiasia on, että jos katselemme joko esimerkiksi valtiovarainvaliokunnan yksimielistä mietinnön osaa tai tarkastusvaliokunnan lausuntoa valinnanvapaudesta tai VTV:n raporttia, mistä nyt puhutaan, niin niissähän nimenomaan korostetaan, että voi olla niin, että sen sijaan, että aiheutuisi 3 miljardin säästö tulevaisuudessa, niin voi käydä niin päin, että merkki muuttuu toisensuuntaiseksi eli kustannukset tulevat vastaavasti lisääntymään. Ja näitä huutoja, hätähuutoja, mitä eduskunnan valiokunnissa on jo aiemmin sanottu, osin yksimielisissäkin osioissa, ja nyt näitä, mitä tässä raportissa tulee esiin, ei ole otettu tässä tosissaan. Ja voipi käydä niin, että kun nyt ennustetaan talouskasvun hiipumista tulevina vuosina ja nyt ollaan toimittu näin, niin kyllä tulee todella vaikeaa. Ja se, mikä tässä on se huolestuttava, on ollut myös hallituksen arvovalinnat tässä nousevassa taloudessa. Ne ovat olleet niitä, että kasvu ei kuulu kaikille. Veronkevennyksiä on anteliaasti annettu suurten metsien omistajille ja suurten miljoonaperintöjen saajille, ja samaan aikaan köyhimmiltä on leikattu. Aika traagisia tietoja meillä on siitä, että kaikkein pieniosaisimmilla, kaikkein heikko-osaisimmilla menee tänä päivänä entistä huonommin näiden arvovalintojen seurauksena. Ja tämä kaikki on ollut talouden noususuunnassa hallituksen arvovalintojen tulosta. Eli näillä sanoilla, puhemies, tästä tulee mielenkiintoinen kuuleminen.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Edustaja Rinne ehti viime vaalikaudella olla vähän aikaa, runsaan puoli vuotta, hallituksen ministerinä, niin että hänen syyllistämisensä pääministeri Kataisen hallituksen mahdollisista virheistä tai pääministeri Stubbin hallituksen virheistä on mielestäni erittäin harhaanjohtavaa ja täysin tarpeetonta. Varsinkin kun sen tekee sen puolueen edustaja, joka on ollut lähes 30 vuotta hallituksessa — lähes 30 vuotta hallituksessa yhtä lyhyttä taukoa lukuun ottamatta vuosina 2003—2007. Kun oikein muistelen kaikkea tietoa, mitä tässä on meille kerrottu, muistan, että kokoomuksen aikana on otettu julkista velkaa yksin valtiolle yli 110 miljardia euroa —
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 teidän ja vasemmistoliiton vaatimuksesta kirjattiin se kirjaus, johon viittasin äsken, eli se kirjaus, että jos tehdään säästö, pitää tehdä samankokoinen veronkiristys. Tämä niin sanottu fifty-fifty-kirjaus tuli sosiaalidemokraattien toimesta — oliko sitten Urpilainen siinä vaiheessa vastuuneuvottelijana vai kuka siitä teidän puolueessanne neuvotteli, mutta teidän toimestanne se sinne tuli — ja kyllä aika yleisesti on todettu, että siinä tilanteessa, kun talous oli lähdössä liikkeelle,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 jäljillä. Viime vaalikauden hallituksen — jossa en kylläkään saanut olla mukana, ja sen takia voin sitä arvioidakin — lähtökohta oli, että välttämättömiä säästöjä tehdään oikeudenmukaisella tavalla eli otetaan huomioon myös se, mikä on ihmisten maksukyky. Sen tuloksenahan rasitus jakaantui oikeudenmukaisemmin ja tuloerot vähentyivät. Nyt on tehty ratkaisu, että näiden veronkevennysten suurimmat hyötyjät ovat miljoonaperillisiä, arvoisa edustaja Miljoonaperinnön saavat saavat suurimmat hyödyt. Apteekkareista, jotka ovat monopolialalla, suurimmat hyötyvät teidän veropolitiikastanne 15 000 euroa vuodessa, keskimäärinkin 5 000 euroa vuodessa. Tämä on tosiasia. Nämä ovat teidän tekemiänne ratkaisuja, ja sitten tämän lisäksi te olette panneet kaikki säästöt, niin kuin olemme saaneet kuulla, pienituloisille, mikä näkyy köyhyyden lisääntymisessä.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Toiveeni siitä ei siis toteutunut, että puhuisimme tulevaisuudesta, vaan tässä edustajat Heinonen ja Ala-Nissilä jumittuivat tuonne menneisyyteen. Ihmettelen vain sellaista suhdannepolitiikkaa, jota ilmeisesti kokoomus kannatti edellisen hallituksen osalta, että taantumassa olisi pitänyt kaksin verroin leikata ja pahentaa tilannetta entuudestaan. Ei kuulosta järkevältä. Mutta jos puhutaan nyt itse asiasta — sekään toiveeni ei toteutunut, että puhuttaisiin tästä raportista, vaan on kuultu mietteitä ammatillisesta koulutuksesta — niin katsokaa sivua 11. Siellä on taulukkomuodossa nyt sitten ne yhdeksän kohtaa, jotka olivat hallituksen finanssipoliittiset tavoitteet. Niitä on yhdeksän, ja niistä toteutui kuusi. Mainitsemani kolme eivät ole toteutuneet, edustaja Ala-Nissilä, toisin kuin tuossa henkseleitä paukuttelitte. Rakenteellisen alijäämän tavoite ei toteutunut,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 puhemies! Pari oikaisua edustaja Heinäluoman puheenvuoroon. Ensinnäkin, kun nyt annettiin pienille yrityksille yrittäjävähennys, käytännössä suurin osa siitä hyödystä meni tietenkin partureille ja kampaajille, pikku pajoille, suutareille ja tällaisille. Kun te teitte viime vaalikaudella pääomaverouudistukseen 4 prosentin alennuksen, sehän meni tosi ökykapitalisteille, jos te niitä etsitte. Siellähän ne todelliset rahamiljonäärit ovat, kun yhteisöveroa pudotettiin 4 prosenttiyksikköä. Se oli todellinen iso kädenojennus. En sano, että se oli huono, mutta siellä olivat suurimmat hyötyjät. Ja mitä tulee sitten äsken mainittuun yrittäjävähennykseen, kappalemäärällä mitattuna aivan varmasti suurimpia hyötyjiä olivat nämä pienet,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Kehotan, että edustaja Hoskonen katsoo kylmän rauhallisesti tästä apteekkarivähennyksestä esimerkiksi eduskunnan tietopalvelun laskelmat, jotka osoittavat yksiselitteisesti, että suurimmat hyötyjät ovat kaikkein varakkaimmat yrittäjät ja että ne mainitsemanne pienet kampaajat — nämä, joita pitäisi auttaa — hyötyvät sitten todella minimaalisesti tästä kevennyksestä. Samoin, edustaja Hoskonen, teidän veronkevennyksenne miljoonaperinnöille, teidän veronkevennyksenne suurmetsänomistajille — jopa hallitus itse omissa taustapapereissaan toteaa, että ne eivät tuo yhtään työpaikkaa. Nehän ovat tämän hallituksen arvovalintoja, joilla rikkaita suositaan.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 Työn verotus ei kiristy yhdelläkään suomalaisella, työn verotus ei kiristy yhdelläkään suomalaisella. Näin sanoin, edustaja Viitanen. Pysytään totuudessa tässä salissa. Ja se talouspolitiikka, mitä tapahtui viime kaudella, toi tähän maahan 100 000 työtöntä. Ja kun te äsken luitte ja kerroitte, ketkä ovat tämän kauden suurimpia talouspolitiikan voittajia, niin kyllä minun mielestäni suurimpia tämän talouspolitiikan voittajia ovat ne 120 000 ihmistä, jotka ovat saaneet työtä, ja heidän perheensä. Heillä oli aika paljon parempi joulu sen myötä, että he ovat päässeet työttömyydestä takaisin työn syrjään kiinni.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Yksikään sen jälkeinen valtiovarainministeri ei ole pystynyt tälle salille esittelemään ylijäämäistä budjettia. Se on, edustaja Heinonen, vastuullista politiikkaa. Ja jos näin ei olisi tehty ja meidän velkaamme noususuhdanteessa ei olisi vähennetty, niin me olisimme aivan liemessä. Mutta onneksi meillä on ollut vastuullista politiikkaa silloin, kun on mennyt hyvin, ja silloin, kun taloudessa menee huonosti, Sitten tulen tähän yritysosaan. Uskon, että edustaja Harakka tulee antamaan tästä yritysvähennyksestä vähän tarkemmat tiedot, mutta eduskunnan tietopalveluhan on meille yksiselitteisesti kertonut, että
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-10 puhemies! Edustaja Heinäluoma, kun te aloititte valtiovarainministerinä, ensimmäiseksi te poistitte varallisuusveron Suomen kaikkein rikkaimmilta. Tähän mennessä yli puolitoista miljardia euroa on annettu varallisuusveron poiston myötä näille Erkoille ja muille. No, se siitä. Sitten viime kaudella te alensitte yhteisöveroprosenttia neljä ja puoli prosenttiyksikköä, vai oliko peräti kuusi ja puoli prosenttiyksikköä, Urpilaisen toimesta. Ja en ota kantaa siihen — ei ole varmaan selvää näyttöä — mikä sen vaikutus on ollut erilaisiin työllistäviin ja yritystoiminnan edellytyksiin, mutta valtava alennus oli yhteisöverosta näille vauraille yhtiöille.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Edustaja Kankaanniemi on kyllä erinomainen puheenvuorojen käyttäjä, mitä tulee historiaan, mutta hän on niin vaatimaton mies, että hän aina unohtaa oman osuutensa. Hän oli nimittäin hallituksessa silloin, kun tehtiin ratkaisut pääomaveron tuomisesta 25 prosenttiin, kun sitä ennen suurten omaisuuksien haltijat maksoivat yli 50 prosenttia pääomaveroa. Te olitte, edustaja Kankaanniemi, silloin hallituksessa. Koska te olette niin vaatimaton, niin haluan nyt teidän puolestanne kertoa, että pääomaverotusta tehtäessä kristilliset, joiden puheenjohtaja muuten olitte silloin, olivat hallituksessa. Onnittelut siitä. Mitä tulee tähän isoon linjaan, niin esitän, että nyt siirtyisimme pikkuhiljaa tulevaisuuteen, koska nyt tämä historiaosuus on varmaan kaikille tullut riittävän selväksi. Nyt pitäisi puhua siitä, mitä tälle kestävyysvajeelle aidosti tehdään, kun tosiasia on, että se ei ole kaventunut, ja se on meidän kaikkien ongelma.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 jotka ovat pystyneet siihen, että he ovat pysäyttäneet pitkään jatkuneen pahan, nopean velkaantumisen, ja katsotaan, missä vaiheessa sitten heidän nimensä saadaan tässä salissa julkisuuteen. Niitä edustaja Heinäluoma ei halunnut sanoa — uskon, että hän ne kuitenkin tietää. Suurimmat hyötyjät ovat siis olleet ne 120 000 ihmistä, jotka ovat saaneet työtä, mutta olen samaa mieltä, että nyt pitää katse kääntää tulevaisuuteen ja katsoa sitä, millä tavalla meidän talouden tulevaisuuden kestävyyshaasteisiin pystytään vastaamaan. Meidän ikärakenne on sellainen, että se vaatii toimenpiteitä, niin että me pystymme huolehtimaan jokaisesta suomalaisesta tulevaisuudessa. Sote ja sotu ovat siinä tärkeässä osassa mutta myös se, että me huolehdimme siitä, että talouskasvu jatkuu ja työllisyyskehitys jatkuu tämäntyyppisenä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 Kun katsoo viime vaalikauden listaa, niin on se aika murheellista katsottavaa sen takia, kun julkisen talouden rahoitusasemahan huononi viime vaalikaudella 38,5 miljardia. Valtio velkaantui yli 20 miljardia, kunnat noin 7—8 miljardia, valtion omaisuutta myytiin, ja kassa oheni. Siitä tuli tämä 38,5 miljardin euron julkisen talouden aseman heikkeneminen. Mutta mitä tulee talouskasvuun, niin katsoin Eurostatin tilastosta. Eurostatin tilaston mukaan Euroopassa talous alkoi piristyä, käyrä alkoi nousemaan vuoden 2013 alkupuolella. Silloin talous lähti Euroopan mantereella nousuun. Ei se nousu ollut rajua mutta selvää kasvua ja naapurimaissamme vielä parempaa kuin meillä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 rouva puhemies! Minä olisin kyllä toivonut ihan tosissani, että edustaja Heinonen ei olisi ollut ihan niin julma Jyrki Kataista kohtaan ja Stubbia kohtaan. Nimittäin kävi niin, että silloin heidän hallituksensa aikana, eli silloin kuuluisan viimeisen hallituksen aikana, nimenomaisesti nämä veronkiristykset olivat muun muassa solidaarisuusvero kaikkein rikkaimmille, pääomaveron nosto, joka toi oikeudenmukaisuutta kaiken kaikkiaan, ja samaan aikaan esimerkiksi työttömyysturvaa nostettiin heikompiosaisten hyväksi 100 eurolla. Näin tapahtui. Ja nyt tämä hallitus tekee täysin toisinpäin, eli se kiristää lapsiperheiden verotusta. Ei edustaja Heinonenkaan voi pois puhua sitä, että lapsivähennys poistui tälle vuodelle. Ei hän voi sitä pois puhua, vaikka kovasti yrittääkin. Ei siellä torilla tätä pois puhuta.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 En ole kertaakaan puhunut tuota, mitä te, edustaja Viitanen, täällä väitätte. Minä sanoin, että kenenkään työn verotus ei kiristy, ja se on totta. Kenenkään suomalaisen työn verotus ei kiristy. Ja se on tosiasia. Tällä kaudella, niin kuin sanoin, kyllä se on ollut monelle ihmiselle iso helpotus, että työttömyys on kääntynyt laskuun, 120 000 ihmistä on päässyt takaisin työhön ja työn syrjään kiinni. Ja se on näkynyt monen,
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Arvoisa puhemies! Neljä faktaa, jotka on nyt tässä syytä todeta: Ensiksikin on sivuseikka, puhutaanko työn verotuksesta suhteessa yleiseen henkilöverotuksen kiristymiseen. Lapsivähennyksen poistaminen on johtanut tilanteeseen, jossa pienituloiset koululaisperheet ovat selkeästi menettäneet ansioitaan. Ja silloin se ylittää tämän työn veron alennuksen moninkertaisesti. Ne perheet, joissa lasten harrastuksiin ei enää ole varaa, ovat hävinneet tässä uudistuksessa ja tämän hallituksen aikana. Toinen fakta on se, että edellinen valtiovarainministeri, joka lopetti Suomen velkaantumisen, istuu toisessa rivissä. Hän on Eero Heinäluoma. Hänen kaudellaan Suomen valtion velka supistui, ja se oli erittäin siunauksellista sen tähden, että seuraava valtiovarainministeri Jyrki Katainen saattoi käyttää sitä pelivaraa, jonka hänen edeltäjänsä Heinäluoma oli hänelle jättänyt. Kolmas fakta — ja tärkeä fakta pöytäkirjoihin — on se, että apteekit ovat lakisääteisesti henkilöyhtiöitä ja siksi jokainen apteekkari nauttii tästä täysin kohtuuttomasta veroedusta, jonka tämä hallitus jostain syystä on halunnut luovuttaa juuri heille,
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-10 Me teimme 92—93 pääoma- ja yhteisöverouudistuksen, joka on Suomen historian kaikkein paras verouudistus. Kaikkien aikojen paras verouudistus. Muistaakseni sosiaalidemokraatit kannattivat sitä. Se oli erinomainen. No, silloin pantiin yhteinen veropohja yhtenäiseksi, tiiviiksi — pieniä aukkoja aina jää, mutta kuitenkin — ja teidän ei tarvinnut sitä parantaa millään lailla. Sitten varallisuusveron te poistitte. Mutta katsotaan tulevaisuuteen. Teillä on nyt, sosiaalidemokraateilla, aivan uskomaton talouspopulismi päällä. Te lupaatte joka paikkaan valtavasti lisää rahaa seuraavalla kaudella.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 muisti vähän valikoiva tältä osin. Vanhasen ykköshallituksella tehtiin erittäin merkittäviä veroratkaisuja, ja niihin kuului se, arvoisa edustaja Kankaanniemi, että osingot tulivat verolle. Osingot tulivat verolle, mikä oli merkittävä verotuksen tasa-arvoa ja oikeudenmukaisuutta lisäävä uudistus. Sen tuotto valtiolle silloin oli puoli miljardia. Teidän täällä suureen ääneen puhumanne varallisuusveron poiston, jonka tosin Vanhasen ykköshallitus teki sen mukaisesti kuin tuloratkaisu oli sovittu, menetys oli 70 miljoonaa euroa. Eli varakkaat ihmiset maksoivat tämän hallituksen linjauksen jälkeen 400 miljoonaa euroa enemmän eivätkä vähemmän. Eli verotuksen oikeudenmukaisuus kasvoi. Sellaista politiikkaa kannattaa tehdä, joka lisää verotuksen maksukyvyn huomioon ottamista veropäätöksissä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Hän nimitti sitä populismiksi. Minä kyllä sanon, että minä niin monen eläkeläisen kanssa, puhemies, puhun näinä päivinä ja he ovat todella huolissaan heidän toimeentulostaan ja he ovat pitäneet erittäin merkittävänä, että olemme puhuneet sen puolesta, että pientä työeläkettä saava ihminenkin saisi oikeutta sen sijaan, että nyt jää reikä rahapussiin tämän hallituksen politiikan seurauksena. Tätä sitten edustaja Kankaanniemi nimittää populismiksi.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 tähän Valtionta-louden tarkastusviraston raporttiin sen sijaan, että muistellaan, kuka silloin 80-luvulla sen rinkelipussin avasi ja kuka ei, niin on tärkeätä huomata sivun 11 kooste siitä, miltä osin hallituksen finanssipolitiikan tavoitteet ovat onnistuneet ja miltä osin eivät. Tämä on riippumaton, puolueeton arvio, ja se auttaisi meitä tässä keskustelussa tällaisen historiaan jumittuneen juupas—eipäs-väittelyn sijaan toteamaan sen, että sivulla 11 on taulukkomuodossa, minkä ei pitäisi olla kenellekään meistä ylivoimaista havaita, yhdeksän hallituksen finanssipoliittista tavoitetta, joista kuusi on toteutunut ja kolme ei ole toteutunut. Ja ne ovat tärkeimpiä tulevaisuuden kannalta, 2020-luvun kannalta, ja tärkeimpiä seuraavien hallitusten kannalta, ennen kaikkea kestävyysvaje, jonka hallitus lupasi poistaa, mutta joka on lähes samansuuruisena vaanimassa seuraavaa hallitusta. Ja se, mikä tässä on erityisen surullista, on tietenkin se, että seuraava hallitus ei tule nauttimaan sellaisesta talouden myötätuulesta kuin tämä hallitus. Tällä hallituksella olisi ollut tilaisuus toimia suhdannepoliittisesti oikein, pystyä siihen, mitä luvattiin, eli siihen, että velkaantuminen aidosti taittuisi vuonna 2021. Nyt näyttää siltä, että tämän hallituksen jäljiltä se ei tule toteutumaan seuraavan hallituksen loppupuolellakaan. Toinen asia, mikä tässä on tärkeä havaita ikään kuin faktantarkistusmielessä: Palaan jälleen tähän yrittäjävähennykseen. Meillä on eduskunnan tietopalvelun laskema arvio, mutta meillä on myös Yleisradion marraskuussa julkaisema seikkaperäinen artikkeli, joka perustuu Verohallinnon lukuihin ja josta ilmenee seuraavaa: euromääräisesti tästä 300 miljoonan lahjapotista kaksi kolmasosaa on päätynyt kahteen ylimpään tuloluokkaan, kahteen ylimpään tuloluokkaan 200 miljoonan jokavuotinen lahja. Onko tämä oikeudenmukaista? Onko tämä eriarvoisuutta lisäävää vai tasaavaa politiikkaa? Jokainen sen ymmärtää, vallankin kun huomioimme sen, että edes hallituksen omassa esityksessä ei todettu, että tällä yrittäjävähennyksellä olisi minkään valtakunnan kasvu- ja työllisyysmenetyksiä. Ja siteeraan täältä Yleisradion jutusta: ”Yrittäjävähennyksen 297 miljoonasta eurosta yli 40 prosenttia meni enemmän kuin 55 000 euroa vuodessa tienanneille.” Eli ylimpään tulokymmenykseen. ”Esimerkiksi yli 300 000 euroa vuodessa tienanneet jakavat keskenään yli 9 miljoonan euron osuuden yrittäjävähennyksestä.” Minkä ihmeen takia
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-10 mukava kuunnella, ja ihan oikeanlainen hallitus—oppositio-asetelmahan tässä on tullut. On käyty historiassa, on yritetty visioida tulevaa ja kehua tai haukkua, mitä viime aikoina on tehty. Mutta kokonaisuutena täytyy sanoa, että kyllä meillä on hieno instituutio tämä Valtiontalouden tarkastusvirasto ja että se nykymuodossaan on nimenomaan eduskunnan alainen laitos, niin kuin hieno instituutio — voisi sanoa, että 2000-luvun suuri poliittinen innovaatio — on myös tarkastusvaliokuntainstituutio, jonka puheenjohtaja täällä on paikalla. Eli kun tällaisesta asiakirjasta saadaan näin hyvää keskustelua, niin silloin se totuus seisoo siinä jossakin keskellä. Tätä voivat käyttää hyväkseen sekä hallituksen että opposition edustajat. Minä kun olen sieltä toiselta puolelta, niin uskallan sanoa, että detalji täällä, vain muutaman rivin kokoinen asia: Tehtäväni vuoksi en kyllä anna hallitukselle tyylipisteitä hallituksen alkumetreiltä. Aivan oikein täällä Ylen rahoitukseen liittyen sanotaan: ”Vaalikauden aikana kehysperiaatteiden tulisi kuitenkin pysyä muuttumattomina kehysjärjestelmän uskottavuuden
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 tämän osuuteni, että huoli on aika suuri tulevaisuutta ajatellen, koska kestävyysvajetavoitteessa ei olla onnistuttu. Päinvastoin tämä hallitus jättää perinnöksi yhtä ison kestävyysvajeen kuin oli sen aloittaessa. Me tiedämme, että talouskaan ei kasva ikuisesti, vaan huolestuttavat merkit hiipumisesta ovat olemassa, jolloin tulemme siihen johtopäätökseen, että seuraavalla hallituksella on edelleenkin tiukkaa, ja silloinkin pitäisi pystyä tekemään oikeudenmukaisia arvovalintoja. Kun tällä kaudella on nyt tapahtunut niin, että niitä arvovalintoja ei olla tehty edes nousevassa vaiheessa — silloin, kun kasvua on ollut muun muassa talouden myötätuulen myötä niin kasvu ei ole kuulunut kaikille, ja tätä kautta ollaan pahennettu sitten taas toisaalta eriarvoisuutta, tuloeroja kasvatettu. Osaltaan se tulee maksamaan tietenkin kalliin hinnan jatkossa, koska ihmiset syrjäytyvät ja nuoret syrjäytyvät. Siitä tulee kallis lasku niin sanotusti. Tämä kokonaisuus minua on kovasti huolestuttanut, ja siksi on tärkeää, että tulevina tulevina vuosina voimme tehdä niitä tärkeitä rakenneuudistuksia, voimme uudistaa perhevapaita, voimme uudistaa koulutusta, maksuton toinen aste, kaikki nämä. Ne ovat hyvin tärkeitä, jotta voisimme sitten osaamisen ja työn poluilla sekä tietyllä kestävällä, eriarvoisuutta torjuvalla linjalla jatkaa. Mutta se haaste on entistä vaikeampi, mitä enemmän tässäkin tilanteessa olemme tehneet arvovalintoja, joissa rahaa on taas ehkä mennyt turhan paljon hyväosaisten suosimiseen veronkevennyksillä. Tämä on se iso huoli ja iso kuva, mitä olen tässä itse paljon mietiskellyt. Edustaja Heinonen jo poistui, mutta oli hyvä asia, että hän tässä myönsi nyt kuitenkin sen, että lapsiperheiden verotusta kiristetään poistamalla lapsivähennys, se on tosiasia. Se on yksi arvovalinta. Hän ihan oikein sinänsä sanoi, että hyvä, että ihmisille tulee työtä, mutta samalla hän sitten unohti sen, että kaikille ihmisille tämäkään ei riitä ratkaisuksi. Meillä on iso joukko eläkkeensaajia, jotka eivät voi tästä hyvästä asiasta hyötyä, että talous kasvaa, työpaikkoja syntyy. Heidän inhimillisestä toimeentulostaan tulee huolehtia — sotaveteraanit, kaikki nämä ihmiset ja heikompiosaiset kaiken kaikkiaan. Mikä vastaus heille tämä on? Ei mikään. Se vastaus on, että etuuksia on leikattu. Etuuksia on leikattu ja samaan aikaan puhutaan jossain viikonloppupuheessa, että pitäisi tehdä jotakin ja köyhyyttä torjua, ja kuitenkaan ei ole ollut siihen tällä hallituksella mahdollisuuksia. Mitä tulee esimerkiksi eläkkeensaajiin, niin kyllä aika paljon Tampereella Tammelantorilla kuulee
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-10 että kestävyysvaje on maailmantalouden kasvusta huolimatta edelleen 3 prosentin luokkaa, ja valtiovarainministeriön viime kuussa julkistamien omien laskelmien mukaan kestävyysvaje kasvaa todennäköisesti lähivuosina 4 prosenttiin maailmantalouden kasvun hyytyessä. Suunta on kyllä tältä osin erittäin huolestuttava, se on pakko todeta. Vaalikauden aikana valtiontalouden velkaantuminen on hidastunut merkittävästi mutta ei kuitenkaan kokonaan pysähtynyt, varsinkin jos otetaan huomioon viime vuoden budjettiin liittyvät kertaluontoiset tulot. Hallitus on tehnyt tällä vaalikaudella ja varsinkin sen alkupuoliskolla hyviäkin ja oikeitakin toimenpiteitä, ja niihin lukeutuvat muun muassa yleinen tuloveron kevennys. Valitettavasti erityisesti lapsiperheiden osalta on menty väärään suuntaan. Lapsiperheiden tuloverotus on jopa kiristynyt hallituksen lakkautettua tuloverotuksen lapsivähennyksen, ja tämä päätöshän tarkoitti pieni- ja keskituloisille lapsiperheille jopa 400 euron vuosittaisia nettotulojen menetyksiä. Tämä on kyllä hyvin vakava tahra hallituksen verokilvessä, ja lisäksi se on omiaan heikentämään syntyvyyttä, jonka laskuun täällä edellä aivan oikeutetusti viitattiin. Arvoisa puhemies! Kestävyysvajetta paikatakseen hallitus otti hallitusohjelmassaan erittäin suureksi, merkittäväksi tavoitteekseen 3 miljardin euron säästöt sosiaali- ja tervey-denhuollon menoista. Ja alkuperäinen hallitusohjelmaan kirjattu tavoite oli huolehtia perusterveydenhuollon palveluintegraatiosta, sen jälkeen varmistaa palveluiden rahoitus ja vasta viimeisessä vaiheessa lisätä valinnanvapautta yksityiskohtaisten kokeilujen jälkeen. Ajatus oli hyvä ja kannatettava, mutta valitettavasti todellisuus on osoittautunut aivan toiseksi. Kuten edustaja Kankaanniemi tässä edellä totesi, niin marraskuisena yönä vuonna 2015 runnottiin muutaman hallituksen keskeisen ministerin läsnä ollessa kasaan surullinen lehmänkauppa, jonka sisältöä on jouduttu rustaamaan moneen otteeseen lähes koko vaalikauden ajan. Valmista ei ole tullut eikä oikeastaan taida tullakaan. Onhan eduskunnalla enää hieman yli kaksi kuukautta istuntokautta
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-10 puhemies! Seurasin tätä istuntoa työhuoneestani. Olin pyytänyt, että edustaja Viitanen pysyisi edes kolmannen kerran totuudessa, että ei laittaisi vääriä sanoja toisen suuhun, mutta hän ei siinä pysynyt. Hänen tarvitsi kolmannen kerran laittaa toisen edustajan suuhun vääriä sanoja, joita tämä ei ole täällä salissa sanonut, ja halusin sen takia tulla ne vielä tänne korjaamaan. Itse olen todennut täällä, että ansiotulojen verotus ei suomalaisilla kiristy. Otin vielä matkaani Veronmaksajien tiedotteen, jossa todetaan näin: ”Ansiotulojen verotus kevenee 130 miljoonalla eurolla, kun perusvähennystä, työtulovähennystä sekä eläketulovähennystä korotetaan.” Lisäksi ansiotulojen verotukseen tehdään ansiotason nousua vastaavat indeksitarkistukset, jottei keskimääräinen ansiotason nousu nosta tuloveroprosenttia. Palkansaajan maksutaakka verotuloluonteisista sosiaaliturvamaksuista pysyy jotakuinkin ennallaan, kun palkansaajan työeläkevakuutusmaksut nousevat 0,4 prosenttiyksikköä ja työttömyysvakuutusmaksu alenee vastaavasti 0,4 prosenttiyksikköä. Kunnallisveroprosentin nosto kiristää tuloverotusta 46 kunnassa. Se päätös on tehty kunnissa. Ja viidessä kunnassa veroprosenttia kevennetään. Sekin päätös on tehty kunnissa. Lainaus jatkuu: ”Kokonaisuudessaan palkan verotus pysyy suunnilleen edellisvuoden tasolla. Pienituloisilla veroprosentti hieman kevenee. Myös eläkkeensaajien veroprosentit pysyvät suunnilleen ennallaan vuonna 2019 ottaen huomioon työeläkkeiden indeksikorotukset.” Tähän olen viitannut, tästä olen puhunut. Ja pyydän, edustaja Viitanen, ettette enää neljättä kertaa
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-10 Yritin kuunnella, ja ehkä sieltä sitten ainakin yritettiin sanoa, että lapsivähennys poistui tälle vuodelle, koska sitähän olen koko ajan sanonut, että näin käy, ja sitä en ole hirveästi kuullut Heinosen sanovan, mutta ehkä hän äsken sitten jollain tavalla ainakin haki myös tätä asiaa tuossa puheenvuorossaan sanoakseen sen ääneen. ääneen. Puhemies! Alun perin pyysin tämän puheenvuoron siinä vaiheessa, kun huomasin, että ehkä sitten toden totta on käynyt niin, että edustaja Kankaanniemestä on jälleen tullut ministeri ja hän on siirtynyt hallitukseen ehkäpä vaikka kansliaministeriksi, koska taas tulivat nämä arkeologiset katsaukset menneisiin nimenomaan siitä kulmasta, mitä kaikkea pahaa sosiaalidemokratia tässä maailmassa on saanut aikaiseksi. Mutta toinen vaihtoehto, puhemies, mikäli hän ei olisi siirtynyt kansliaministeriksi, voi olla tietenkin se, että hän puhuu näin siksi, että hän yksinkertaisesti juuri tällä hallituskaudella, mitä tämä raportti koskee, on toiminut hallituspuoleen jäsenenä ja tehnyt nämä kaikki leikkaukset ja tätä eriarvoistavaa politiikkaa. Ehkä hänellä on huono omatunto siitä. Tämä voisi olla se yksi Mutta mitä tulee sitten nimenomaisesti tähän käsiteltävään asiaan eli Sipilän hallituksen talouslinjaan ja VTV:n raporttiin siitä, niin siinä äsken, jälleen kerran, edustaja Heinäluoma katsoi aivan oikeaan asiaan eli siihen, että meidän pitää pystyä tekemään tulevaisuutta ajatellen rakenteellisia uudistuksia, mitkä tältä hallitukselta jäivät tekemättä. Perhevapaauudistusta ei kuulunut, ei tullut esimerkiksi oppivelvollisuuden laajentamista, sitä kautta nuorten syrjäytymisen ehkäisyä ja oppimisen polun turvallistamista, ei tullut mitään näitä täysin välttämättömiä uudistuksia. Sen sijaan se yksi, mitä vielä yritetään, on aika surkeassa mallissa noin teorialtaan, koska käytännössähän se johtaa siihen, että päinvastoin kuin sen ehkä
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-10 2015 sosiaalidemokraatit julkaisivat, siis kuukausi ennen viime eduskuntavaaleja, oman leikkauslistansa tälle vaalikaudelle, edustaja Viitanen. Puheenjohtaja Rinne ilmoitti 20.3.15, että sosiaalidemokraatit sitoutuvat leikkaamaan tällä vaalikaudella julkisia menoja, valtion menoja, 3 miljardia euroa, 2 miljardia etupainotteisesti heti ja sitten vuoden kuluttua vielä kolmannen miljardin, ja lisäksi ilmoitti, että sosiaalidemokraatit kiristävät verotusta miljardilla tämän vaalikauden aikana. 800 miljoonaa — mistä muualta saatte 800 miljoonaa tällä kaudella, kun inflaatio on ollut lähes nolla alkukauden ajan? Ja 800 miljoonaa on valtava summa. Esimerkiksi kuntien valtionosuuksista kun olisitte ottaneet — siellä sanottiin, että puolitetaan valtionosuuksien indeksikorotukset — sillä ei tule 800:aa miljoonaa. Te olisitte muualta ottaneet vielä lisää. Ja sen lisäksi esimerkiksi ammatillisesta koulutuksesta teidän listallanne oli 270 miljoonaa. Hallitus leikkasi vain 190 miljoonaa. Sekin oli liikaa ja pitäisi kiireesti palauttaa, koska ammatillinen koulutus on syvässä taloudellisessa ja muussa ahdingossa tällä hetkellä. Eli tässä on rehellisyys. Talous lähti kääntymään keväällä 2017. Valitettavasti perussuomalaiset heitettiin rumasti ulos hallituksesta kesäkuussa 17, ja silloin elettiin jo parempaa aikaa, käänne oli tapahtunut, ja Suomi on nyt noussut sen ansiosta, että me olimme kantamassa vastuuta teidän jättämänne konkurssipesän selvittämisessä, ja nyt ollaan paljon paremmassa tilanteessa. Mitä sitten tulee tulevaisuuteen? No, ensinnä totean, että että malmivarat ovat uusiutumattomia varoja, ja olen huolissani ja perussuomalaiset ovat huolissaan, siitä, että niistä menee nyt liian helposti hyöty ulkomaille. Siihen pitää nopeasti saada korjaus. Toinen on tämä metsäpolitiikka. Me olemme valmiit siihen, että nostetaan metsien hakkuita. Kunhan hoidetaan metsiä hyvin, niin ne uusiutuvat ja hiilinielut kasvavat. Jäi edelleen epäselväksi, mikä se sosiaalidemokraattien malli on tässä suhteessa, kun Marinilta tulee jotakin ja Rinteeltä jotakin muuta.