Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-23 Arvoisa puhemies! Käsittelyssä oleva tarkastusvaliokunnan mietintö on todellakin yksimielinen, kuten täällä on todettu, mutta kaikki ryhmät eivät ole olleet mukana tekemässä mietintöä, kaikki ryhmät — vasemmistoliitto mukaan luettuna — eivät ole tarkastusvaliokunnan jäseniä. Tässä mietinnössä on hyvää pohdintaa ja hyvää, ratkaisukeskeistä ajattelua, mutta myös katvealueita ja joitain kysymysmerkkejä tai ehkä yliyksinkertaisia ratkaisuesityksiä. ratkaisuesityksiä. Olemme hieman huolissamme siitä, jos kotouttamisen sinänsä oikea tehostamistavoite johtaa liian joustamattomaan ajalliseen rajaamiseen ja se sitten johtaa siihen, että kotouttamispalvelut ja aikarajaus eivät palvele erilaisia tarpeita ja yksilöllisiä tilanteita. Arvoisa puhemies! kuten täällä on moneen kertaan todettu, niin maahan tullaan eri lähtökohdista ja eri perusteilla hyvin erilaisilla taustoilla. Kotouttaminen ei ole vain turvapaikkakysymys, niin kun täällä jotkut ovat väittäneet. Myös työ‑, opiskelu‑ ja perheperusteisessa maahanmuutossa on kotouttamistarpeita ja kotoutumistarpeita. Esimerkiksi työn ohella annettavalle kielikoulutukselle on kyllä iso tarve. Jos tulee työperusteisesti maahan, toimii kenties englannin kielellä eikä sitten saa tai ei osallistu suomen kielen koulutukseen, niin jos se kyseinen työpaikka menee sitten alta jostain syystä, niin voi olla vaikeaa saada uutta työpaikkaa, jos ei ole kielikoulutusta ja muita kotouttamistoimenpiteitä saatuna. saatuna. Myös esimerkiksi kansainvälisten opiskelijoiden kohdalla tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota kotoutumiseen. Todella moni kansainvälinen korkeakouluopiskelija lähtee pois Suomesta valmistuttuaan. Siinä voi olla syynä se, että ei ole kiinnittynyt yhteiskuntaan, ei ole kotoutunut, ei ole oppinut kieltä, ja se on meille, Suomelle, iso menetys, jos meiltä työperusteisia maahanmuuttajia ja opiskeluperusteisia maahanmuuttajia lähtee pois työkokemusta ja koulutusta hankittuaan. Toisaalta sitten tämä koskee myös turvapaikanhakijoita, tulisi jo vastaanottovaiheessa aloittaa kotouttamistoimenpiteitä. Kaikki turvapaikanhakijat eivät todellakaan jää Suomeen, eivät saa oleskelulupaa, mutta näen kuitenkin, että on erittäin tärkeää niiden kannalta, jotka tänne jäävät, että he saisivat kotouttamista, mielekästä tekemistä ja oppisivat taitoja ja tietoja jo kotoutumisvaiheessa. Myös niiden osalta, jotka tänne eivät jää, eihän se välttämättä hukkaan mene. He voivat niitä taitoja ja tietoja hyödyntää elämässään sitten siellä maassa, mihin he Suomesta lähdettyään menevät. Arvoisa puhemies! Kotoutuminen ei ole vain kotoutumisjärjestelmä ja kielikoulutuskysymys. On tarve tarkastella myös muita kotoutumisen edellytyksiä. Erityisen tärkeää on koulutuksen ja osaamisen tunnistaminen. Mitä paremmin me tunnistamme maahan tulleiden aiempaa koulutusta ja osaamista, sitä parempi se on heille, mutta myös yhteiskunnalle. Meidän täytyy myös pohtia sitä, miten taataan maahanmuuttajille ammatillista koulutusta, jos he ovat sen tarpeessa, tai muuta koulutusta ja täydennyskoulutusta, ja myös näitä kysymyksiä tulisi kotouttamispolitiikassa pohtia laajemmin. Ammatillista koulutusta esimerkiksi ei tässä mietinnössä ole käsitelty. Arvoisa puhemies! Maahanmuuttajataustaisten lasten ja nuorten oppimiseroja on tarkasteltava, ja niitä on pystyttävä kaventamaan. Osallistuminen varhaiskasvatukseen on olennainen kysymys. Subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajaus ei palvele maahanmuuttajalasten kotoutumista ja heidän oppimistaan jatkossa, koska kuten tiedetään, varhaiskasvatuksella on todella merkittävä vaikutus myöhempään elämään ja oppimiseen. Arvoisa puhemies! Myös perhe on olennainen kotoutumisen kannalta. Perheen saamista Suomeen tulisi siis helpottaa eikä vaikeuttaa, kuten hallitus on tehnyt. Myös sosiaaliset suhteet ja yhteydet ympäröivään yhteiskuntaan ovat olennainen tekijä kotoutumisessa. Tässä kolmas sektori voi tehdä paljon. Esimerkiksi myös urheilutoiminta on erittäin hyvä väylä kotoutumiseen. Arvoisa puhemies! Kotoutumisjärjestelmän ja ‑palveluiden laatu ja sirpaleisuuden vähentäminen on tärkeää, ja tähän onkin tässä mietinnössä kiinnitetty huomiota. Esitys kotouttamisvastuun kokoamiseksi kunnille on hyvä ja edistämisen ja tarkastelun arvoinen. Hallituksen antama kasvupalvelulaki taas menisi täysin toiseen suuntaan, ja toteutuessaan se ei toteuttaisi kuntavastuuta, se voisi jopa lisätä sirpaleisuutta ja heikentää kotoutumispalveluiden laatua. Eli toivon todella, että kasvupalvelulaki nykyisessä muodossaan ei tule tämän eduskunnan hyväksymäksi. Arvoisa puhemies! Kotoutuminen on kaksisuuntainen prosessi. Suomessa on tutkimustenkin mukaan paljon maahanmuuttajien kohtaamaa syrjintää työmarkkinoilla ja rasismia arjessa, ja myös nämä voivat hankaloittaa kotoutumista. Eli myös ympäröivän yhteiskunnan on kiinnitettävä huomiota asenteisiinsa kotoutumisen edellytysten parantamiseksi. Arvoisa puhemies! Kuten jo debatissa moni totesi ja näissä keskusteluissa, niin erityisesti maahanmuuttajanaisten kotoutumiseen täytyy fokusoitua, kuten myös valiokunta on kiinnittänyt huomiota. Tässä asiassa pitää nyt alkaa tuumasta toimeen. Tarve on todettu, ja nyt todella täytyy alkaa kehittämään räätälöityjä kotoutumistoimenpiteitä naisille. Arvoisa puhemies! Valiokunta myös toteaa mietinnössään, että palkkatuettu työ on osoittautunut hyväksi työllistymistä edistäväksi toimenpiteeksi. Toivottavasti tämä huomioitaisiin TEMissä, ministeriössä, koska palkkatuetun työn edellytyksiä on viime vuosina supistettu ja rajattu. Eli palkkatuettua työtä tulisi helpottaa ja lisätä eikä leikata.