Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa herra puhemies! Kestävän kehityksen globaalin toimintaohjelman Agenda 2030:n tavoitteena on turvata ihmisten hyvinvointi, ihmisoikeudet, yhteiskunnan vakaus ja taloudellinen vauraus ympäristön kannalta kestävällä tavalla. Tavoitteena on myös poistaa äärimmäinen köyhyys maailmasta. Maailman valtioilla on nyt ensimmäistä kertaa yhteiset kestävän kehityksen tavoitteet, joiden toteutuksessa toivon Suomen toimivan edelläkävijänä. Nyt käsiteltävänä oleva valtioneuvoston selonteko Agenda 2030:stä linjaa globaaliohjelman kansallisen toimeenpanon Suomessa. Painopisteinä ovat hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi sekä yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi. Politiikkaperiaatteista ehdottomasti tärkeimpiä ovat yli vaalikausien kestävä pitkäjänteisyys ja vaikuttavuutta ajatellen politiikkajohdonmukaisuus. Politiikan eri osa-alueet eivät saa olla ristiriidassa keskenään. Toimenpideohjelman toteutuksen onnistumisessa keskeistä on hyvä koordinaatio, johon valtioneuvoston kansliassa on varattava riittävästi henkilöstöresursseja. Ulkosuhteiden, taloudellisten ulkosuhteiden ja kehityspolitiikan edustajia tarvitaan. Eri ministeriöiden roolia toimenpideohjelman toteuttajina tulee vahvistaa. On myös tärkeää laajalti osallistaa kansalaisia ja hyödyntää sidosryhmien osallistumista toimenpiteiden määrittelyyn, toteuttamiseen ja vaikuttavuuden arviointiin. Sidosryhmien osallistumisen tulee näkyä myös lopputuloksessa. Hallitusohjelmia tehtäessä Agenda 2030 ‑selonteon tulee ohjata hallitusohjelmia eikä päinvastoin. Toimenpideohjelman toteutuksen painopisteet on sisällytettävä hallitusohjelmiin ja budjettiin. Perinteisen budjetoinnin rinnalle tarvitaan uusia kokeiluja ja käytänteitä, laajoihin ja monimutkaisiin kokonaisuuksiin myös ilmiöpohjaista budjetointia. Agenda 2030:n painopisteet tulee kytkeä kaikkiin hallituskauden vaiheisiin. Myös kaikissa julkisissa hankinnoissa tulee olla vaatimus ja arvio kestävän kehityksen toimintaohjelman tavoitteiden edistämisestä. Kestävään kehitykseen liittyvää politiikkajohdonmukaisuutta on määrätietoisesti, pitkäjänteisesti edistettävä ja monitieteistä tietopohjaa on vahvistettava. Myös ennakointia, kuten esimerkiksi skenaariomenetelmiä, tulee hyödyntää päätöksentekoa ja muutoksenhallintaa palvelevassa tutkimuksessa. Agenda 2030 -toimenpideohjelman toteutumisen ja vaikuttavuuden arviointiin on kehitettävä tavoitteita ja toimenpiteitä konkretisoivia luotettavia seurantamittareita. Bkt-mittari ei nykypäivänä ole enää riittävä. Se ei toimi kunnolla. Bkt voi kasvaa, vaikka hyvinvointi heikkenee. Toisaalta esimerkiksi jakamistalouden myötä palvelut voivat parantua ja asiakkaan saama hyöty voi kasvaa merkittävästi ilman että vaikutus näkyy mitenkään bkt:ssä. Kestävän hyvinvoinnin edistämiseksi on kehitettävä bkt:lle rinnakkaisia hyvinvointitalouden mittareita, kuten — niin kuin jo aiemmin kuulimme — aidon kehityksen indikaattoria, inhimillisen kehityksen indeksiä ja kestävän taloudellisen hyvinvoinnin indeksiä. Ennakoinnin kehittämiseksi poliittisten päätösten vaikutusten arvioinnille on myös kehitettävä uusia työkaluja. Kaikessa päätöksenteossa on arvioitava vaikutukset kestävään hyvinvointiin. Ulkopolitiikassa, kansainvälisissä yhteyksissä Agenda 2030:n tavoitteet on huomioitava ja niitä on edistettävä. Tämä koskee niin EU:ta, YK:ta, Pohjoismaiden neuvostoa, Arktista neuvosta, kansainvälisiä kauppasopimuksia ja niin edelleen. Suomelle erityisen tärkeää on pohjoismainen yhteistyö. Geopoliittinen tilanne ja sen vaihtelut vaikuttavat kestävän kehityksen näkymiin. Sen vuoksi on luotava myös vaihtoehtoisia skenaarioita ja toimintamalleja kestävän kehityksen edistämiseksi niin Suomessa kuin muuallakin maapallolla. Samalla on arvioitava myös kestämättömän kehityksen mahdolliset seuraukset Suomelle ja varauduttava niihin. Arvoisa puhemies! Kestävä hyvinvointi on kestävän kehityksen Agenda 2030 ‑toimintaohjelman kärkitavoite.