samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-12 Eduskunta on todellakin työpaikka, ja me olemme tässä keskustelussa tuoneet selväksi sen, että täällä on nollatoleranssi. Meiltä eduskunnasta löytyy todella hyvä ohje, "Ohje epäasiallisen kohtelun ja häirinnän estämiseksi". Siinä on kuvattu hyvin tarkkaan, mitä tarkoitetaan häirinnällä. Nyt esitän kysymyksen siitä, kun vuonna 2015 kukaan syrjintää ja seksuaalista häirintää kokeneista henkilöistä ei ole vienyt asiaa eteenpäin. Kysymys kuuluu: miksi tästä asiasta ei kerrota työnantajan edustajalle, työsuojeluun tai esimerkiksi työterveyshuoltoon? Meidän pitää löytää ne keinot, millä madalletaan kynnystä tämän asian eteenpäinviemiseksi, että tämä asia saadaan kuntoon.
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-12 Seksuaalinen häirintä on vastenmielinen ja täydellisesti tuomittava ilmiö, jota on aivan liian pitkään ollut yhteiskunnan eri aloilla, niin kodeissa, työpaikoissa kuin harrastuksissakin, ja on hyvä, että nyt tästä asiasta keskustellaan. On välttämätöntä, että tämä ilmiö tuomitaan täysin ja haetaan keinoja, joilla se kitketään vähitellen pois yhteiskunnasta ihmisten elämästä. Kaikkia ihmisiä, niin tyttöjä, naisia, poikia kuin miehiäkin, tulee tukea ja rohkaista tuomaan esiin näitä tapauksia, jotta ne saadaan käsittelyyn ja pois. Jokaisella ihmisellä on oikeus päättää omasta seksuaalisuudestaan ja elää ilman pelkoa siitä, että häneen kohdistuu häirintää. Kokoomuksen
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-12 sille, että seksuaalinen häirintä voidaan kitkeä maastamme. Kiitos myös hallitukselle, että olette ryhtyneet toimenpiteisiin. Ministeri Lindström sanoi, että tärkeintä ei ole vain tämä keskustelu vaan se, että on tavoite, jolla pääsemme päämääriin — olen aivan samaa mieltä. Kiitos kaikille näistä hyvistä puheenvuoroista. Suurin kiitos kuuluu kuitenkin niille naisille, jotka ovat rikkoneet tämän hiljaisuuden ja ovat
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-12-12 Arvoisa puhemies! Täällä on kuultu paljon arvokkaita ja rohkeita puheenvuoroja. Minusta tuntuu, että tästä keskustelusta jää jälki — tähän taloon, meihin kaikkiin ja toivottavasti myös suomalaiseen yhteiskuntaan. Tämä keskustelu on osoittanut minusta poikkeuksellisen rikkaalla tavalla tämän vastenmielisen ilmiön moninaisuuden. Tämä keskustelu palaa valtarakenteisiin, hiljaiseen hyväksyntään, vaikenemiseen, välinpitämättömyyteen ja myös naisen asemaan yhteiskunnassamme. Erityisen arvokasta on ollut usean puheenvuoron näkökulmat lasten, nuorten ja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten huomioimisesta. On hyvä myös, että emme ole puhuneet vain työelämästä ja oppilaitoksista emmekä edes kodeista, vaan olemme puhuneet harrastamisesta, vapaa-ajasta, ja todenneet, että kaikkialla, missä seksuaalista häirintää tapahtuu, se on menneen maailman hommaa. Näin ei sovi jatkaa. Minusta tämä keskustelu — jossa on viitattu myös tämän ilmiön globaaliin taustaan, siis tämän keskustelun herättäneen Me too -kampanjan taustaan — on ollut globaali silta maailman naisten välille, ja keskustelu on onneksi päätynyt koskemaan myös kaikkia sukupuolia kohtaan kohdistunutta häirintää. Kaikki asiaan omassa elämässään törmänneet tietävät, että keho muistaa ja mieli muistaa. On hyvä huomioida ehkä tässä keskustelussa toistaiseksi pieneen asemaan jäänyt sosiaalisen median tuoma muutos, uusi areena, jossa seksuaalista häirintää ja ahdistelua niin sanoin kuin kuvin voi tapahtua. Tähän ei tarvita enää kasvokkaista kohtaamista. On uusi areena, jossa pitää tehdä yhtäläisesti työtä. Hallituksen puolesta kiitän konkreettisista esityksistä keskustelussa niin työelämään kuin muuhunkin liittyen, ja myös näihin oikeudellisiin kysymyksiin varmasti palataan, joita keskustelussa nousi esiin. Kiitämme myös hallituksen puolesta keskustelualoitteesta edustaja Haataista. Totean, että tämä palaa pohjimmiltaan sittenkin lainsäädäntöön, toimenpiteisiin
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-12 valiokunnan perustamisesta alkaen, vuodesta 2007, valiokunta on tehnyt kaikki ehdotuksensa yksimielisesti yli perinteisen, hyvin paljon erilaista suhtautumista aiheuttavan hallitus—oppositio-rajan. Tarkastusvaliokunnan ensimmäisen puheenjohtajan Matti Ahteen käynnistämä perintö hakea yhteistä käsitystä on elänyt tähän päivään saakka ja uskoakseni elää myös tämän jälkeen. Yksimielisyys on tuonut valiokunnan ehdotuksille vahvan voiman. Ne on voitu sitten myös salissa hyväksyä yksimielisesti. Täällä on erittäin isoja aihekokonaisuuksia, jotka vaikuttavat tänäkin päivänä ja jotka ovat lähteneet valiokunnan työstä. Näistä ehkä yksi tärkeimmistä on vuoden 2007 ensimmäisen tarkastusvaliokunnan tekemä kosteus- ja homeongelmia käsittelevä raportti ja siihen liittyvät toimenpide-ehdotukset. Niiden pohjalta on tapahtunut paljon hyvää. Myös harmaa talous kuuluu näihin asioihin. Valiokunnan tämän syksyn työssä kävi ilmi, että kun nämä harmaan talouden ehdotukset sieltä kaudelta 2007 vietiin vuonna 2011 Kataisen hallituksen ohjelmaan, muistaakseni yhtä kohtaa lukuun ottamatta, ne poikivat parhaillaankin. Yksin rakennusalalla arvioidaan 300 miljoonaa euroa palkanmaksua tulleen verotuksen piiriin, ja se on valtaisa summa ja näkyy tietysti myös valtion verotuloissa. — Niin, korjaan vielä, että kosteus- ja homeongelmien käsittely on vuoden 2011 Tuija Braxin johtaman valiokunnan työtä. Tälläkin kertaa nämä ehdotukset ovat yksimielisiä. Siellä on kuitenkin vaikeita asioita niin kuin sote-uudistus. Tarkastusviraston raporttihan oli kyllä erittäin kriittinen, ja sote-uudistuksen säästöjen kohdalle
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-12 erittäin hienoa, että meillä on tarkastusvaliokunta, jossa yli hallitus—oppositio-rajojen tehdään näitä linjauksia, ja sen takia niihin myös täytyy suhtautua sillä vakavuudella, riippumatta siitä, olemmeko hallitus- vai oppositiopuolueen edustajia. moneen otteeseen sanoja "toivon" ja "uskon", mitä sote-uudistuksessa tapahtuu, mutta on erittäin tärkeää, että me katsomme, mitä aidosti on tapahtunut. Tarkastusvaliokunta kiinnittää tässä yhdessä mietinnössään huomiota siihen, mitä tapahtui, kun perustoimeentulotuki siirrettiin Kelalle. Se tehtiin osana rakennepoliittista ohjelmaa pääministeri Kataisen hallituskaudella, ja silloin yhtenä perusteena käytettiin sitä, että siitä syntyisi kustannussäästöjä, että se vähentäisi sekä kuntien henkilöstömenoja että kustannusmenoja. No, nyt vuosia myöhemmin, kun tarkastusvirasto ja tarkastusvaliokunta ovat perehtyneet asiaan, tiedämme, miten tässä kävi. Etuusmenot kasvoivat lähes 90 miljoonaa euroa. Tarkastusvaliokunta kiinnittääkin tässä mietinnössään vakavaa huomiota siihen, että rakennepoliittiseen ohjelmaan sisältyneen uudistuksen taloudellinen peruste siirrolle osoittautui virheelliseksi ja siirrosta todettiin päinvastoin koituvan jatkossa lisäkustannuksia. Edelleen tarkastusvaliokunta toteaa, että valiokunta korostaa, että muutoshankkeet tulee ottaa uudelleen arvioitaviksi, jos hankkeiden lähtökohtaperusteluissa tapahtuu olennaisia muutoksia, ja huomauttaa, että päätöksenteon tulee pohjautua riittäviin, laadukkaisiin laskelmiin juuri sen takia, että sekä Valtiontalouden tarkastusvirasto, tarkastusvaliokunta että useat johtavat asiantuntijat ovat kyseenalaistaneet nämä kustannusvaikutukset. Sotessa on tähän toimeentulotuen siirtoon verrattuna tuhatkertainen taloudellinen intressi huolehtia veronmaksajien varojen asianmukaisesta käytöstä, ja sen takia nämä huolet täytyy, totta kai, etukäteen huomioida.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-12 Edustaja Feldt-Ranta nosti esille tuon, että käytin toivon ja uskon sanoja tässä sote-uudistuksen säästöistä puhuessani tai siitä, että menojen kasvupainetta voitaisiin taittaa. Näin se vain valitettavasti on, että en usko, että kukaan pystyy tekemään millään mallilla sellaista sataprosenttisen varmaa laskelmaa, että vuonna 2040 Suomen kustannukset ovat tätä tai 2030 ne ovat tätä. Kyllä niihin aina liittyy tiettyjä epävarmuustekijöitä, esimerkiksi se, että lääketiede kehittyy kovaa vauhtia. Toisaalta se voi jossain tapauksessa laskea kustannuksia mutta joissain tapauksissa nostaa, eli tulee hoitomuotoja sellaisiin sairauksiin, mitä tänä päivänä ei vielä ole pystytty hoitamaan, ja ne myös maksavat tulevaisuudessa. Itse pidän sitä hienona, että näin myös tulee tapahtumaan. Mutta olen aivan varma, että oikea-aikainen hoito, kun nykymallissa kolme viikkoa, jopa neljä viikkoa odotetaan lääkäriin pääsyä, jos pääsee oikea-aikaisesti lääkäriin, on lopulta säästö, aina kustannussäästö, kun pääsee varhaisessa vaiheessa hoitamaan niitä sairauden oireita, mitä ihmisessä on. Se on myös inhimillistä, sillä on inhimillisyyshinta, ja siksi itse kannatan sitä, että köyhien ja pienituloisten ei tarvitsisi nykymallin mukaisesti viikkoja jonottaa vaan hekin pääsisivät nykymallia nopeammin lääkäriin. Ruotsissa on esimerkkejä siitä, että valinnanvapaus, joka on otettu, on lyhentänyt jonoja ja ihmiset ovat päässeet tulotasosta ja taustastaan riippumatta tasa-arvoisesti lääkärin vastaanotolle, ja itse pidän sitä arvokkaana.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-12 Pidän kyllä huomionarvoisena sitä, että Valtiontalouden tarkastusvirasto suhtautuu hyvin kriittisesti sote-uudistuksessa tavoiteltuihin säästöihin. Tähän uudistukseen sisältyy hyvin paljon riskejä, ja itse olen erittäin huolissani kansalaistemme palveluiden turvaamisesta ja ihmisten hyvinvoinnista tulevaisuudessa. Itse en niinkään kuin edustaja Heinonen usko hallituksen valinnanvapausmallin tuovan niitä parannuksia, mihin te itse uskotte. Monet asiantuntijathan ovat päinvastoin epäilleet sitä, että esimerkiksi palvelusetelijärjestelmän laajentaminen teidän ehdottamallanne tavalla uhkaa meidän nykyisin kohtalaisen hyvin toimivaa erikoissairaanhoitoamme. Keskustelussa on ollut esillä myös perustoimeentulotuen siirtäminen kunnilta Kelalle, ja toden totta tämä siirto osoitti sen, että tällainen pienikin muutos voi aiheuttaa kaaosta ja katkosta palveluihin, ja tämä on juurikin se akilleenkantapää, mikä pitää kaikissa suurissa uudistuksissa jatkossa välttää. Toimeentulotuen osalta on keskeistä se, että sen saavat kaikki siihen oikeutetut, maksoi se sitten kuinka paljon tahansa, että jokainen, jolla on oikeus saada toimeentulotukea, saa sen, ja toki Kelalla on automaattisesti nämä tiedot hallussaan, ja myös se, että toimeentulotuen täydentäminen sillä harkinnanvaraisella tärkeällä osalla onnistuu. Muun muassa lasten harrastukset ovat tällainen tärkeä kysymys ja sitten keliaakikkojen ruokavaliokorvaus.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-12 vanhuspalveluasiantuntija eli neuvoston puheenjohtaja Jouko Vuohiniemi laittaa minulle kirjeen ja kertoo huolestaan tämän hetken julkisen terveydenhuollon ongelmakohdista juuri eläkeläisille ja vanhusväestölle. Sillä seutukunnalla vanhus ei voi tilata itselleen suoraan lääkäriä. Hän menee ensin sairaanhoitajalle, joka keskustelee ja arvioi, tarvitseeko vanhus sairaanhoitoa. Tässä tavallaan on kyse näiden edustaja Heinosen esille nostamien oikea-aikaisten palvelujen toteutumisesta, mikä on erittäin tärkeää: niiden pitää toteutua myös julkisen ter-veydenhuollon puolella, niin ettei tätä ongelmaa ole. Nyt meillä on se nopeatempoisempi, paremmin palveluita
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-12 valiokunta ilmeisesti on jossain työssään osunut aika lailla oikeaan, koska oikeastaan yhtään poikkeavaa sanaa ei ole näistä valiokunnan varsinaisista eduskunnan lausumaehdotuksista — ajattelen nyt muun muassa tätä budjetti- ja valvontavalta-asiaa, joka on tällainen täsmäohjaus meidän vanhaan perinteeseen, mitä voitaisiin vielä tehdä. On hyvä kuulla tämä salikeskustelu, joka osoittaa, että eduskunnassa on vahva tahto, että nämä nämä pienet täsmäohjaukset tehdään, jotta eduskunta säilyy ratin käyttäjänä eikä eduskuntaa laiteta takapenkille eduskunnan budjettiasioissa. Niissähän todella merkittävä kannanotto on se, että mikäli EVM säilyy nykyisellään, niin tuotaisiin tämä rahankäyttö koko eduskunnan suuren salin päätettäväksi. Merkitystä on myös silläkin, että eduskunnan valiokuntien toimivaltuuksista pidetään ajan kehittyessä huolta. Otan vielä yhden merkittävän lausuman, jolla uskon, että tulee olemaan iso jatkovaikutus. Se liittyy tähän kosteus- ja homeongelmaan. Valiokunnan kuulemisissa on osoittautunut, että vaikka on tehty paljon, niin tiedämme, että tämä kosteus- ja homeasia ei ole suinkaan, lähelläkään kunnossa. Se on ehkä pettymys, kuinka paljon hyviä tarkoituksia on sillä tavalla valunut hukkaan, että ei ole tullut sitä todellista muutosta. Viittaan vielä tähän Jätkäsaaren tilanteeseen, jossa nyt on paljastunut, että ei vain yksi uusi kerrostalo, puukerrostalo, vaan useampi parin vuoden sisään kärsii kosteus- ja homeongelmista, ja onhan se järisyttävää. Niinpä valiokunta esittääkin eduskunnan lausumaa, jossa velvoitetaan hallitus käymään lävitse nämä vastuukysymykset rakentamisessa ja myös rakennusten ylläpidossa. Että kun kaikki nämä kosteus- ja hometalkoot ja tämä neuvonta eivät ole johtaneet riittävään lopputulokseen, niin täytyy katsoa myös tätä vastuupuolta ja pitääkö siinä tehdä joitain uusia ratkaisuja, jotka kääntävät peruuttamattomasti tämän rakentamisen laatutason siihen kohtaan, missä sen pitäisi Suomessa olla, eli että teemme pohjoisiin olosuhteisiin soveltuvia rakennuksia.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-12 otettu malli on lisännyt ihmisten hoitoon pääsyä. Kerroitte aivan oikein. Mutta jätätte, edustaja Heinonen, kertomatta sen toisen puolen eli sen, että kustannukset ovat merkittävästi — merkittävästi — Ruotsissa sillä mallilla nousseet. Myös eriarvoisuus on kasvanut sillä tavalla, että hyvin toimeen tulevien ja terveiden ihmisten palvelut hyvin toimeen tulevien ja terveiden ihmisten palvelut ovat parantuneet huonosti voivien, paljon hoivaa tarvitsevien ihmisten kustannuksella. Siinä mallissa on myös tämmöinen epäoikeudenmukaisuus, ja sen lisäksi Ruotsissa nyt mietitään, miten voidaan suitsia sitä valtavaa voitontavoittelua, joka yksityisessä hoivabisneksessä on johon nyt virtaa tätä veronmaksajien rahaa. Tämä huoli on myös Suomessa syytä ottaa tosissaan. Minulla ei ole mitään sitä vastaan, että varoja käytetään enemmän sosiaali- ja terveydenhoitoon. Niin kuin puheenvuorossani pöntössä sanoin, Suomi käyttää liian vähän — vähemmän kuin muut Pohjoismaat, vähemmän kuin OECD-maat keskimäärin — sosiaali- ja terveyspalveluihin.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-12 Arvoisa puhemies! Edustaja Myllykoski puhui juuri niin kuin tuo arki tavallisesti on — varsinkin maalaispitäjissä mutta myös monissa kaupungeissa — ja se vaatii muutosta. Edustaja Karimäki demonisoi ja toi esille uhkakuvia erikoissairaanhoidosta. Tässä lainsäädännössähän on tietyt järjestelmät, jotka rajoittavat palvelusetelin käyttöä sellaisissa tilanteissa, että se vaarantaisi esimerkiksi päivystystä. Ja näin pitää tietysti olla. Ei yksikään puolue ole sellaista järjestelmää kannattamassa, joka vaarantaisi esimerkiksi päivystyksen toimivuuden yhdessäkään meidän keskeisessä sairaalassamme. Edustaja Feldt-Ranta toi esille Ruotsin mallin, ja tiedän ja olen myös lukenut, että se on kustannuksia lisännyt — itse asiassa sen takia, että ihmisen jonossa pitäminen ei sillä hetkellä maksa, mutta kun hän pääsee hoitoon, niin luonnollisesti siinä vaiheessa maksaa. Mutta se säästö tulee siinä, että hän pääsee oikea-aikaisesti hoitoon ja todennäköisesti pienemmillä toimenpiteillä kuin silloin, jos hänen tilanteensa pahenee ja pitkittyy ennen kuin hän hoitoon pääsee. Itse olen melkein varma, että sote-menot tulevat olemaan Suomessa 10—15 vuoden päästä euromääräisesti enemmän kuin tällä hetkellä, tällä hetkellä, mutta toivottavasti sitä kulmaa voidaan hivenen taittaa tällä järjestelmällä, mitä nyt ollaan tekemässä. Valiokunnan puheenjohtaja toi hyvin esille vielä tätä toista keskustelua, mikä tässä oli, eli tätä rakentamisen puolta. Mutta sitten siihen toisena palasena luonnollisesti kuuluu se ylläpito, ja itse asiassa, kun asunto- ja ympäristöjaostossa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-12 Arvoisa rouva puhemies! Vielä tästä sote-uudistuksesta, mistä nyt on muutama puheenvuoro jo käytetty. Omalta osaltani totean vielä sen verran, että tämä sosiaali- ja terveydenhuollon uudistaminen varmaan lähtee siitä tarpeesta, että sitä on pitkään yritetty, kun sille on havaittu olevan selvää tarvetta eri valtakunnan osilla — sanotaan maaseutukunnat — ja sitten, jos katsotaan toisella puolella kaupunkia, jossa on valtavasti valtavasti työpaikkoja ja valtavasti asukkaita ja veronmaksajia, siellä taas palvelut pelaavat joltisenkin verran paremmin, eivät välttämättä erittäin hyvin sielläkään. Mutta kuitenkin tässä asiassa on paljon kehittämistä ja uudistamista. Se on selvä asia, että se, mikä toimi 30 vuotta sitten, ei välttämättä enää toimi. Eli kyllä meidän on ajan mukana pysyttävä. Mutta se, mikä tässä sote-keskustelussa on mielestäni jäänyt liian vähälle huomiolle, on se, että näiden maaseutukuntien osalta se, mikä on se todellinen syy, mikä on tälle sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamiselle sen tarpeen aiheuttanut, on pitkälti se, että elinkeinojen kehittämisessä nämä maaseutukunnat ovat törmänneet sen kymmenen kertaa joka asiassa siihen valtavaan muuriin, että ei voida jotakin tehdasta tai jotakin investointia tehdä. Minulla on kotikunnastani kokemuksia, hyvin pahoja kokemuksia, siitä, että kun joku esittää vaikka 10 000 hehtaarin suojelualuetta, niin täällä päässä Suomea alkaa valtava huuto, että se on tehtävä ja heti. Mutta annapas, jos minä esitän, että tuonne pitäisi saada tuommoinen investointi, että saadaan sata uuttaa työpaikkaa, niin hirvittävä vastustus alkaa. Silloin rupeaa löytymään leppäkertuista lähtien kaiken maailman siivekkäitä, joita pitää suojella, vaikkei niitä koskaan siellä olisi ollutkaan.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-12 Itseäni tietysti huolestuttaa se, minkä oikeastaan edustaja Heinäluoma jo otti esille, eli se, että Jätkäsaaren puukerrostaloja — jotka nyt ovat aivan ainutlaatuisia Suomessa, on ensimmäistä kertaa oikeastaan lähdetty rakentamaan korkeita kerrostaloja, Itseäni huolestuttaa myöskin se, että niihin mikrobivaurioihin, mitkä olivat jo pitkään tiedossa siellä, noin puoli vuotta, ei aikanaan puututtu. Että olisi toivonut, että siellä olisi puututtu. Mutta kaiken kaikkiaan näihin sisäilmaongelmiin, mitä taloissa, asunnoissa on, tulee kiinnittää yhä enemmän huomiota. Itseäni
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-12 Arvoisa rouva puhemies! En malta olla kommentoimatta tähän äskeiseen aihealueeseen liittyen, koska itsekin pidän sitä hyvin tärkeänä, että tämä asia nostetaan esille. Varmasti on niin, että me tarvitsemme niitä konkreettisia toimenpiteitä ja me tarvitsemme myös viisautta nähdä sen kokonaisuuden, että toisaalta esimerkiksi säätelyllä emme aiheuta lisäongelmia, ja toisaalta taas niinpäin, että jossain määrin säätelyä kyllä tarvitaan, koska kyllä esimerkiksi sääsuojaus on mitä tyypillisin esimerkki, että se vain täytyy olla, piste. Kaikki ymmärtävät, ihan maalaisjärjelläkin, että jos ei sääsuojausta ole, niin hyvää ei seuraa, syntyy sutta ja sekundaa, ja näin ei tietenkään tänä päivänä tulisi olla. Puhemies! Se, mikä tässä vähän ehkä huolestuttaa, on sitten se, ovatko tällä hetkellä riittävät ne resurssit esimerkiksi korjata näitä vaurioita, kun valitettavasti niitä syntyy: ovatko ne riittävät kuntien tasolla, esimerkiksi nämä homekoulut. Tampereella olemme esimerkiksi tehneet päätöksen nyt lähteä ihan ohjelmallisemminkin katsomaan näitä lasten työpaikkojen eli koulujen ja päiväkotitilojen peruskorjaustarpeita. Siihen on oltava resurssit. Näinä aikoina täytyy investoida näihin kohteisiin. Mutta sitten esimerkiksi SDP:n omassa budjettivaihtoehdossamme mehän esitämme myös valtion mukaantuloa tällaisiin korjauksiin. Se on viisasta ja järkevää politiikkaa. Sillä saadaan sekä työllisyyttä parannettua että sitten terveellisempää asuin- ja elinympäristöä, ja tämän vuoksi myös nämä seikat on mielestäni hyvä ottaa huomioon tässä kokonaisuudessa. Puhemies! Ihan loppuun vielä palaan: Tietenkään tämä kaikki ei ole vain rahasta kiinni, vaan on myös tärkeää, että se koko tietynlainen kokonaisuus on hallinnassa. Siihen liittyy muun muassa erityisesti tämä tarkastusvaliokunnan nostama vastuukysymys ja näiden asioiden selkeys, jotka omalta osaltaan myös ennaltaehkäisevät virheiden syntyä.
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-09-13 Framtidsutskottet stöder målsättningarna i regeringens utvecklingspolitiska program som spjutspetsar för Finlands globala ansvar. Speciellt viktiga tyngdpunktsområden för Finland är anpassningen till klimatförändringen och mildrande av dess effekter samt förbättrande av den sociala hållbarheten, där man betonar stärkandet av kvinnors och flickors rättigheter och ställning, förstärkande av demokratin, stödjandet av utvecklingsländernas stabilitet och ekonomiska tillväxt och sörjande för matsäkerheten. Utskottet stöder regeringens målsättning för biståndet och förutsätter att regeringen verkställer det i regeringsprogrammet och i Agenda 2030 handlingsprogrammet nedtecknade målet att höja biståndets andel av bnp till 0,7 procent. Arvoisa puhemies! Tulevaisuusvaliokunnan Agenda 2030 -mietinnön keskeisimpiä viestejä on se, että bkt-mittari ei enää toimi kunnolla. Sen avulla on vaikea hahmottaa jakamistalouden tuottamaa arvonnousua. Palvelut voivat parantua ja asiakkaan saama ja kokema hyöty kasvaa merkittävästi ilman, että tämä näkyy millään tavalla bkt:ssä. Vastaavasti myös hyvinvoinnin kasvua on vaikea hahmottaa bkt:n avulla, koska bkt voi kasvaa, vaikka hyvinvointi heikkenee. Tähän ongelmaan liittyen tulevaisuusvaliokunta ehdottaa ponsissa, että kestävän hyvinvoinnin edistämiseksi on kehitettävä bkt:lle rinnakkaisia hyvinvointitalouden mittareita, kuten esimerkiksi inhimillisen kehityksen indeksiä, HDI, aidon kehityksen indikaattoria, GPI, ja kestävän taloudellisen hyvinvoinnin indeksiä, ISEW. Tulevaisuusvaliokunta edellyttää, että kestävä hyvinvointi ja siihen liittyvä hyvinvointitalouden kehittäminen on nostettava Agenda 2030 -toimenpideohjelman kärkitavoitteeksi. Agenda 2030 -toimintaohjelman ennakoinnin parantamiseksi on kehitettävä uusia työkaluja myös poliittisten päätösten vaikutusten arvioinnille. Vaikutukset hyvinvointiin on arvioitava kaikessa päätöksenteossa. Arvoisa puhemies! Lopuksi: Tulevaisuusvaliokunta on siis tiivistänyt Agenda 2030 ‑mietinnön tärkeimmät painotukset kymmeneen ponsiehdotukseen, joihin eduskunta edellyttää hallituksen vastaavan vuosikertomuksissaan ja joiden sisältöä olen tässä esittelypuheenvuorossa tuonut esille. Tulevaisuusvaliokunta tulee seuraamaan ponsien edistymistä myös muissa asiaan liittyvissä selonteoissa, esityksissä ja kertomuksissa, esimerkiksi talousarviossa.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Talous ja hyvinvointi kulkevat käsi kädessä. Panostukset inhimilliseen pääomaan ovat panostuksia myöskin kestävään talouskasvuun. Meillä on paljon tutkimusnäyttöä siitä, että panostukset inhimillisyyteen maksavat itsensä takaisin moninkertaisesti, ja siksi hyvinvointitalouden käsite on osa kestävää kehitystä, oleellinen osa kestävää kehitystä. Hyvinvointitalouden merkitystä ymmärretään yhä enemmän ja laajemmin, ja samalla on opittu ymmärtämään myöskin hyvinvointi-investointien merkitystä. Esimerkiksi panostukset lapsiin ovat todella tärkeitä tulevaisuuden investointeja. Siksi SDP:n tavoite kohti maksutonta varhaiskasvatusta onkin niin erinomainen.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-13 sellainen agendakokonaisuus, joka pitäisi ottaa jokaisena päivänä vakavasti. Helposti ajatellaan, että tämä on se pitkälle tulevaisuuteen menevä asia, mutta jokapäiväiset teot ja myöskin jokapäiväiset poliittiset päätökset merkitsevät, että päästään lähemmäksi Agenda 2030:n tavoitteita. Yksi tärkeä rooli, kuten ministeri Tiilikainenkin sanoi, on tosiaan sillä, mitä päätöksiä tehdään valtionhallinnossa vaikka siitä, että mennään ympäristöpuolella eteenpäin. Sen lisäksi, että katsotaan ministeriökohtaisesti, miten voidaan sillä puolella tehdä, on paljon enempi katsottava myöskin sitä, mitä voidaan tehdä yhdessä koko porukalla siinä asiassa. Yksi kysymyshän on vaikka
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-13 Kiitoksia ministeri Tiilikaiselle hyvästä työstä. Esimerkiksi tämä nuorten osallistaminen meillä ja maailmalla on äärettömän tärkeä asia. Nykyinen nuorten sukupolvi on maailmanhistorian suurin. Maailmassa on 1,8 miljardia 10—24-vuotiasta nuorta. Kolmannes maailman nuorista on työttömänä, ja seuraavan vuosikymmenen aikana tulee miljardi nuorta lisää työmarkkinoille. Erityisen vaikeaa työttömyys ja opinpoluille pääsy on tytöillä ja nuorilla naisilla. Tarvitaan siis laadukasta koulutusta lisää, uusia taitoja, uusia työkaluja siihen, ja tarvitaan tietenkin lisää säällisiä, kunnollisia työpaikkoja.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 puhemies! Kiitos tulevaisuusvaliokunnalle erittäin hyvästä työstä. Tulevaisuusvaliokunnan mietintö sisältää mielestäni tärkeitä ja raikkaita, myöskin kriittisiä kommentteja. On tapahtumassa hyviä asioita, esimerkiksi se on mielestäni erinomaista, että ministeri Orpo lupasi, että ensi vuoden budjetin esittelyn yhteydessä tehdään myöskin ensimmäinen kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen arviointi. Toivottavasti tämä jatkuu. meidän pitäisi ennen kaikkea kiinnittää huomiota niihin asioihin, joissa meidän pitää parantaa ja joissa emme ole menneet eteenpäin. Tulevaisuusvaliokunta nostaa esille sen, että valtioneuvoston teettämä selvitys siitä, miten Suomi on edennyt näissä YK:n 17 tavoitteessa, osoittaa, että yhdenkään kohdalla emme ole menneet eteenpäin tarkastelujakson aikana.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-13 Keskeinen huomio, mikä tässä on tehty, on se, että kestävän kehityksen selonteon kuuluu ohjata hallitusohjelmaa eikä päinvastoin. Itse asiassa tässä ollaan huomattu myöskin sellainen seikka, että bkt ei sinänsä enää mittaa hyvinvointia niin hyvin kuin mahdollista olisi. Digitalisaatio vinouttaa myöskin tuottavuuden mittaamista ja samalla bkt:n mittaamista. Näin ollen tässä hyvin voimakkaasti ohjataan siihen, että valtionhallinnon kuuluisi kehittää uusia tapoja mitata
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-13 puhemies! 2030 on paperi, josta kaikki voivat olla samaa mieltä. Siinä abstraktiotaso on nostettu niin korkealle, että herää kysymys, onko koko paperilla muuta tehtävää kuin tarjota meille, eduskunnan B-ketjulle, mahdollisuus sopuisaan yleiskeskusteluun. Tällä hetkellä meillä on ilmastonmuutos, meillä on rakennemuutos, meillä on eriarvoisuuden lisääntyminen ja maailmanpolitiikan rysähtely. On selvää, että tässä tilanteessa 2030 ei riitä mihinkään eikä tarjoa juurikaan mitään, mutta herää myös kysymys siitä, onko meillä ylipäätään aikaa tällaisiin papereihin. Eikö nyt olisi aika jo päästä
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-13 2030:n kantava teema on, ettei kukaan jäisi tästä kehityksestä jälkeen, mutta tiedämme, että meilläkin on vielä tekemistä työttömyyden hoidossa, on eri väestönosien syrjäytymisiä ja on kavennettava terveyseroja, mutta vain yhdessä saamme aikaan. Mutta haluan myös puhua näin globaalisti, eli tässä kehityspoliittisessa selonteossa on mielestäni neljä tärkeää kohtaa. Niin kuin täällä sanottiin, yhtenä on tyttöjen ja naisten oikeuksien ja aseman vahvistaminen, kehitysmaiden talouksien kehittyminen, työpaikkojen, elinkeinojen ja hyvinvoinnin lisääminen, yhteiskunnan demokraattisuus. Siihen on vielä pitkä matka, että kaikki maailman
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa herra puhemies! Suomi haluaa kansainvälisen trendin mukaisesti houkutella yrityksiä entistä enemmän mukaan kehitysyhteistyöhön. Tukea yksityiselle sektorille on kehitysyhteistyön finanssisijoitusten myötä lisätty merkittävästi, ja vuonna 2018 se on jo 15 prosenttia kaikista kehitysyhteistyörahoista. Talouskasvu ja yritysten mukanaolo kehityspolitiikassa eivät automaattisesti paranna toiminnan tuloksellisuutta tai edistä kestävää kehitystä. Kysynkin: aikooko hallitus yhtenäistää yksityisen sektorin ja yritysten arviointimittarit, niin että voidaan nähdä, toimivatko yritykset yhtä kestävällä tavalla kuin yksityinen sektori on toiminut?
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 herra puhemies! Vakaa ja turvallinen kehitys maailmassa on kytköksissä yhä enemmän siihen, mitä kehitysmaissa tapahtuu. Tässä kestävän kehityksen globaalissa agendassa onkin keskiöön nostettu niitä asioita, joilla tätä voitaisiin vahvistaa. Yksi niistä on tyttöjen ja naisten aseman vahvistaminen, koulutukseen pääsyn vahvistaminen ja ympäristönmuutoksen hillintä. Suomessa kuitenkin kehitysyhteistyömäärärahoja on nyt leikattu hyvin voimakkaasti. On tultu jo alle 0,4 prosentin tason. 400 miljoonaa euroa on leikattu kehitysyhteistyövaroja. Onkin laskettu, että sukupuolten välistä tasa-arvoa tukevaan työhön menevän rahoituksen suhteellinen osuus Suomen kaikesta kehitysyhteistyöstä on laskenut 44
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-13 haluan heti tunnustaa, että olen aikamoinen pessimisti. Meitä on tällä hetkellä maapallolla noin 7 miljardia ihmistä, pian meitä on 10 miljardia. Tämä asettaa hirvittävät rasitteet alkuperäisluonnolle ja ympäristölle, ja näyttää siltä, että vaikka markkinatalousjärjestelmä on tehokas, niin se ei ole riittävästi hallittavissa, vaan se mellastaa sellaisella voimalla, että noin globaalisti emme pysty sitä hallitsemaan, vaan ylilyöntejä tapahtuu. Osoituksena siitä, että emme onnistu tässä, on muun muassa Pariisin ilmastosopimus, josta Yhdysvallat on irtautumassa. Tällä menolla tämä maapallo on tuomittu, valitettavasti, aikamoiseen tuhoon, ja olen pessimisti. Silti täytyy tehdä työtä parempien asioitten hyväksi. Mutta kokonaisnäkemykseni on pessimistinen.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 Olisin ehkä kaivannut hallitukselta vielä vähän aloitteellisuutta: on tärkeää, että katsomme tänne omaan pesäämme, mitä itse teemme — tämä, että näitä budjetoidaan, katsotaan budjettivaikutuksia, on erittäin hyvä — mutta jonkinlainen aloite myöskin kansainväliseen osallistumiseen. Ruotsi piti muun muassa maailman meriä koskevan suuren kokouksen New Yorkissa eli otti yhdestä
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa herra puhemies! Tämä selonteko on merkittävä maailmanlaajuisesti senkin kannalta, että tämä on tehty valtioneuvoston alla. Muissa maissahan tämä on joko työ- ja elinkeinoministeriön alla tai sitten ympäristöministeriön alla, kuten Suomessakin aikaisemmin. Olemme ensimmäisten joukossa. Tämä on todella ainutlaatuinen saavutus kansainvälisessä yhteisössä — ja yhteisöltä, tämä yhteinen tahtotila. On tärkeää, että bkt:n rinnalle nostetaan hyvinvointitalouden mittareita ja ajatellaan tätä kokonaisuutena, horisontaalisesti, eli tämän täytyy todella ylittää kaikki rajat, niin ministeriöiden rajat kuin muutkin sektorirajat, mutta myös alueelliset, kansalliset ja globaalit rajat, kun me näitä tavoitteita mietimme ja sinne pyrimme. todellakin, ilmastonmuutos on äärimmäisen vakava ongelma, mutta en ole lainkaan niin pessimisti kuin jotkut tässä salissa, koska kyllähän meidän pitää uskoa yhteiseen ja hyvään tulevaisuuteen.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-13 asioiden suhteen, ja ymmärrän tämän huolen, mitä esimerkiksi edustaja Salolainen pitkällä kokemuksellaan on tuonut esille. Mutta tässä yhteydessä haluan keskustella siitä, että onhan hallitus huomioinut näissä energiaratkaisuissaan — muun muassa tässä voimalaitosveron korotuksessa, jota suunnitellaan ensi vuodelle — sen ajatuksen, että jos meiltä Suomesta lähtee teollisuutta Kiinaan tai Intiaan päin, niin se ei ole hyvä asia työllisyydelle eikä globaalille ympäristönsuojelulle. Meidän täytyy myös ajatella sitä, että emme aja yrityksiä ulos sieltä, missä meillä kuitenkin on hyvät olosuhteet.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-13 puhemies! Tulevaisuusvaliokunnan mietintö on ansiokas. Kaksi vuotta sitten hallitus leikkasi kehitysrahoituksesta massiiviset 40 prosenttia, ja on hienoa, että mietinnössä kannatetaan kehitysrahoituksen tason nostoa 0,7:n bkt-osuudelle. Agenda asettaa kehitysyhteistyön laadulle ja määrälle kasvavia odotuksia. Onkin tärkeää, että kaikki kehitysrahoitus on harmoniassa Suomen kehityspolitiikan periaatteiden ja Agendan kanssa. Tämä koskee myös finanssisijoituksia ja Finnfundin kasvaneiden pääomien käyttöä. Finnwatchin raportti toi esille viime viikolla ongelmia Finnfundin toiminnassa. Finnfund voi olla hyvä kehitystyökalu, ja sillä on oma roolinsa, mutta kaiken sen toiminnan on palveltava kestävää kehitystä ja kehityspolitiikan painopisteitä. Arvoisa puhemies! Olennainen sana on politiikkajohdonmukaisuus. Kaiken politiikan on tuettava kestävää kehitystä. Rauha on kestävän kehityksen ehto, mutta silti Suomi vie aseita maihin, joiden käsistä ne uhkaavat päätyä konfliktialueille. Eikö tässä ole ristiriitaa?
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Pakko sanoa, että olen tismalleen samaa mieltä edustaja Jaskarin kanssa. Etenkin kun haaste on nyt niin kova, meillä ei ole varaa pelkästään katsoa sinne tulevaisuuteen, vaan pitää katsoa myös tähän hetkeen. Ja tässä suhteessa edustaja Haatainen otti oivan esimerkin esiin. Tässähän me menemme nyt väärään suuntaan kehitysyhteistyömäärärahojen puolella,
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-13 päättää lapsuutensa äitiyteen. Minun mielestäni tyttöjen kuuluu saada olla tyttöjä ja käydä koulua, ja heidän pitää saada kasvaa itsenäisiksi, yhteiskunnan täysivaltaisiksi jäseniksi. Ja ennen kaikkea heillä kuuluu olla oikeus päättää omasta kehostaan. Suomi on ollut uranuurtaja naisten ja tyttöjen oikeuksien ja tasa-arvon edistäjänä. Meillä on valtavan hyvät näytöt toiminnasta hauraissa maissa — Afganistanissa, Somaliassa, Keniassa, Etiopiassa. Tiedän, ministeri Mykkänen, että naisten seksuaali- ja lisääntymisterveys kehitysmaissa on myös teille sydämenasia. Kun USA:n rooli kansainvälisessä politiikassa erityisesti tällä sektorilla on muuttumassa, niin toivoisin teiltä näkemyksiä: miten koette, että Euroopan unioni voisi ottaa tällä sektorilla vahvempaa roolia?
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-09-13 elämäänsä palvele. Itse asiassa se on Espoon ja Vantaan tyttöjen lukumäärä joka päivä, mikä kuvaa tätä tilannetta. Meillä oli viime viikolla eduskunnan väestö- ja kehitysryhmän seminaari, johon osallistui myös Somalian terveysministeri, jota muutenkin täällä isännöin — ja aika hurjaa keskusteltavaa: yli puolet synnytyksistä tapahtuu ilman kunnon koulutetun ihmisen apua, viidesosa lapsista kuolee ennen ensimmäistä ikävuottaan, tyttöjen koulussa pysyminen — vaikka edustaja Haavisto viittasi, että aloittaminen on onneksi lisääntynyt — on edelleen valitettavan epävarmalla pohjalla. Siksi meidän uusi maaohjelma Somaliassa käyttää 60 prosenttia resursseista naisten ja tyttöjen aseman parantamiseen. Siksi me olimme yhdessä neljän muun maan kanssa aloittamassa She Decides ‑aloitetta, jolla keräsimme 20 miljoonaa euroa lisää paikataksemme omalta osaltamme niitä Yhdysvaltain leikkauksia. Siksi kesäkuussa Lontoon perhesuunnittelukonferenssissa ilmoitimme vielä tämän päälle 21 miljoonaa euroa lisää rahoitusta. Siksi myöskin budjettiriihessä sovimme 10 miljoonan euron lisäyksestä kehitysyhteistyöhön, josta suunnataan myös tyttöjen koulutukseen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen. Ja siksi olemme, kuten edustaja Virolainen painotti, viimeksi nyt toissapäivänä Tallinnan kehitysministerikokouksessa meidän aloitteestamme komissioon vedonneet, että Euroopan komissio tulisi vastaan isolla, satojen miljoonien eurojen paketilla seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuteen, samoin kuin teimme itse asiassa edellisen kerran 15 vuotta sitten, kun Yhdysvaltain silloisen presidentin hallinto veti tukensa järjestöiltä, jotka osallistuvat perhesuunnitteluun. Tässä suhteessa koetan myös edustaja Salolaisen pessimismiä helpottaa, sillä nimenomaan tämä seksuaali- ja lisääntymisterveystyö, tyttöjen aseman parantaminen, on todetusti kaikista parasta työtä myös väestönkasvun nopeamman taittamisen puolesta. Tässä meillä on myös hyvä pohjoismainen yhteistyö, johon edustaja Blomqvist aivan oikein viittasi. Yhdessä Pohjoismaat ovat itse asiassa yksi iso tekijä kehityskentässä, isompi kuin juuri missään muussa asiassa. Täällä on myös nostettu ihan ymmärrettävästi keskusteluun sijoitusmuotoinen riskinjakorahoitus. Ensinnäkin toistan vielä kerran sen, että vaikka lopettaisimme Finnfundin pääomituksen tänä päivänä, yhtään uutta euroa menokehyksiin se ei toisi. Yksikään euro ei ole pois suomalaisten kehitysjärjestöjen rahoituksesta, mikä sijoitusmuotoisena annetaan. Viimeisen vuoden aikana Finnfund on tehnyt lisäpääomituksen turvin 200 miljoonan euron edestä uusia investointipäätöksiä, joista yli puolet on uusiutuvaan energiaan. Itä-Afrikan suurin tuulipuisto, nyt on suunnitteilla Aasian isoin aurinkopaneelihanke ja niin edelleen. Nämä ovat juuri sitä infrastruktuuria, jota tarvitaan, jotta työpaikkoja ja kestävää kasvua erityisesti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan saadaan,
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Usea edustaja kyseli tästä kansainvälisestä ulottuvuudesta. YK:ssa olimme ensimmäisiä maita, jotka esittelivät oman suunnitelmansa Agenda 2030 -toimeenpanossa. EU:ssa ajoimme Agenda 2030:n valtavirtaistamista, ja se hyväksyttiin neuvoston päätelmiin kesäkuussa. Pohjoismaitten ministerineuvoston puitteissa käynnistimme Suomen puheenjohtajakaudella pohjoismaisen kestävän kehityksen Generation 2030:n valmistelut, ja ohjelma on nyt valmis. Suomi on myös määritellyt Agenda 2030:n ja ilmastonmuutoksen Arktisen neuvoston puheenjohtajuuskautemme painopisteiksi. Eli kautta linjan Suomen kansainvälisessä yhteistyössä Agenda 2030 -toimeenpano näkyy. Edustaja Haavisto peräänkuulutti jotain aloitteellisuutta, jotain konkretiaa. Oikeastaan ehkä näkyvin Agenda 2030 -tavoitteitten konkretisoimisessa, missä Suomi on ottanut johtavan roolin maailmassa, on kiertotalouden edistäminen. Eli kyllähän tämä maailman ensimmäisen kiertotalousfoorumin järjestäminen kesäkuussa, missä yli sadasta maasta tuli osallistujia Suomeen, oli sellaista johtajuuden ottamista, ja tämän kaltaisia asioita todella tarvitaan. No, sitten vähän esitettiin myös kritiikkiä siitä, että puuttuuko konkretia, että yleviä puhutaan. Kyllä, se on hyvä kysymys. Esimerkiksi kun edustaja Lindtman nosti tämän sosiaalisen kestävyyden, niin ihan konkreettisia päätöksiä hallituksen tuoreesta budjetista: yksinhuoltajien lapsilisiä korotettiin, takuueläkettä korotettiin, pienituloisimpien päivähoitomaksuja alennettiin, ylivelkaantuneitten asemaa parannettiin, päihdeäidit otetaan lisämäärärahalla huomioon, turvakoteja laajennetaan, pienimpiä isyys-, äitiys- ja vanhempainpäivärahoja korotetaan. Tässä konkretiaa sosiaalisessa kestävyydessä. Sitten oli se kysymys siitä, kumpi ensin, hallitusohjelma vai kestävän kehityksen tavoitteet. Hallitusohjelmaneuvottelut käytiin kaksi vuotta sitten, ja vasta nyt meillä ovat nämä tavoitteet, joten ne eivät voineet vaikuttaa kahden vuoden takaisiin hallitusneuvotteluihin. Toivon sydämeni pohjasta, että tulevissa hallitusneuvotteluissa nyt hallituksen linjaamat ja eduskunnan vielä höystämät Agenda 2030 -toimeenpanotavoitteet näkyvät, jotta hallitusohjelma määrätietoisesti jatkaa Agenda 2030:n toimeenpanoa. Ilmastopolitiikan puolella tuli vielä kysymys, että miten nyt sitten, katoavatko Suomesta työpaikat. Eivät katoa, vaan olemme juuri tehneet sen kaltaista politiikkaa,
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 ja ei meillä muuta vaihtoehtoa ole täällä maapallolla kuin mitoittaa oma elämämme niin sosiaalisesti, ekologisesti kuin myös taloudellisesti kestävälle tasolle, ja siinä tässä mietinnössä tulevaisuusvaliokunta on tehnyt kyllä hyvää työtä. Tämänhän me teemme tulevien sukupolvien vuoksi, ja senpä takia olisin kysynyt ministeriltä: Suomessakin hyvin aktiivisesti tämä nuorten oma Agenda 2030 ‑ryhmähän on toiminut, ja hehän ovat esittäneet, tulisiko Suomessa säätää tai ottaa tällainen uusi toimi
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 puhemies! Hieman ristiriitaisin miettein tätä paperia lukee. Tämä selontekohan on todella loistava samoin kuin mietintö, mutta sitten kuitenkin jää pohtimaan sitä, miten tämä näkyy konkreettisesti käytännössä. Nämä Suomen painopisteet, jotka on valittu — hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi sekä yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi — varmasti me kaikki voimme allekirjoittaa, mutta sitten kuitenkin tässä päivänpolitiikassa hallitus on leikannut juuri koulutuksesta, sen politiikka on ollut eriarvoisuutta kasvattavaa ja tasa-arvoa heikentävää, ja ilmastonmuutokseen ei ole vastattu riittävän ripeästi.
Puhuja: Outi Mäkelä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa herra puhemies! Suomen tulee todellakin hyvinvoivana maana kantaa vastuuta mutta myös vaikuttaa aktiivisesti eri foorumeilla. Tätähän Suomi on tehnytkin muun muassa vaatimalla, että Euroopan komissio paikkaisi Yhdysvaltojen leikkauksia naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja oikeuksia tukevaan kehitysyhteistyöhön, jolta osin USA:n kansainvälisen roolin mahdollinen muutos jättää kyllä paljon tilaa muille toimijoille. Ministerit toivat esiin näitä muitakin seikkoja, joissa Suomi on ollut aktiivinen, mutta pidän tärkeänä, että suomalaisten tulee kansainvälisillä foorumeilla pitää huolta, että kestävässä kehityksessä keskitytään olennaisiin asioihin ja käytetään rahat,
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-13 puhemies! Kestävän kehityksen puitteissa hallituksen ilmastotoimet ovat kunnianhimoisia ja myöskin konkreettisia. Kivihiilen energiakäytöstä luovutaan ja öljyn käyttö puolitetaan vuoteen 2030 mennessä. Juuri budjettiriihessä on tehty konkreettisia toimia esimerkiksi liikenteen päästöjen vähentämiseen antamalla tukea sähkö- ja biokaasuautojen hankintaan ja jakeluinfraa kehittämällä koko Suomessa. Biopolttoaineiden käyttöä aiotaan nostaa 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Nämä ovat konkreettisia toimia, ja nyt Suomen metsätkin on painetestattu
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 olisin optimisti maailman tulevaisuuden suhteen, koska tämä YK:n Agenda 2030 on niin arvokas ja hyvä toimintaohjelma koko maailmalle. on tärkeätä noteerata, että se voi toteutua vain aidosti yhteistyöhön kykenevässä monenkeskisessä maailmassa, kansainvälisen yhteistyön maailmassa. Tässä suhteessa on kyllä syytä olla huolissaan, koska demokratia ja oikeusvaltio ja kansainvälinen yhteistyö ovat ottaneet viime vuosina takapakkia, ja tässä kyllä Suomen on syytä olla aktiivinen ja aloitteellinen. Pienen maan etu on se, että maailmanyhteisö kykenee yhteistyöhön ja kansainvälinen yhteistyö perustuu sääntöihin ja sopimuksiin.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa herra puhemies! Sosiaali- ja terveysvaliokunta korosti lausunnossaan lasten ja nuorten hyvinvointiin ja terveyden edistämiseen tähtääviä toimenpiteitä, ja niitä me tarvitsemme edelleen. Mielialahäiriöt, käytöshäiriöt, masentuneisuus uhkaavat suomalaisia nuoria, ja toimia niiden ehkäisemiseksi meidän on tehtävä. Täällä nostettiin hienosti esille tyttöjen synnytykset. Nostaisin itse esille tyttöjen ympärileikkauksen ja ongelmat ja asiat, mitä siihen liittyy. Tein kirjallisen kysymyksen siitä vastikään ja sain juuri siihen vastauksen, missä kerrottiin, että toki Suomessa asia tunnistetaan, asiaa pidetään esillä, siitä keskustellaan, jaetaan tietopaketteja ja kouluterveydenhuollossa puhutaan, mutta ovatko keinomme riittäviä
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 puhemies! Agenda 2030 -tavoitteissa on paljon hyvää. Itse pidän tärkeimpänä nimenomaan resurssiviisauteen ja hiilineutraaliuteen pyrkimistä, koska jos me tässä epäonnistumme ja ilmastonmuutos etenee, niin meiltä häviävät kyllä edellytykset onnistua myöskin muissa asioissa. Se, mikä tästä tekee niin haastavan, on se, että meiltä on aika käymässä vähiin. Ilmastonmuutos uhkaa edetä niin, että siitä tulee itseään voimistava kierre, ja siinä vaiheessa peli taitaa olla menetetty.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-13 Politiikkajohdonmukaisuus, yhteistyö muiden maiden kanssa, kuten ministeri Tiilikainen mainitsi, ja konkretian kaipuu. Nostan yhden kohdan Yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi -painopisteestä, eli edistetään maahanmuuttajien kotoutumista siten, että maahanmuuttajien osaamista hyödynnetään suomalaisen yhteiskunnan hyväksi ja että maahanmuuttajat tuntisivat olevansa osa yhteiskuntaa. Meillä oli syyskuun alussa Itämeren parlamentaarikkokonferenssi. Siellä me päätimme Suomen aloitteesta, että perustetaan tämmöinen migration working group eli maahanmuuttajatyöryhmä.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Tämä kestävän kehityksen mallien löytäminen tietysti on meidän aikamme kohtalon kysymys, ja se, olemmeko me pessimistejä vai optimisteja, ei sitä ratkaise vaan se, minkälaisiin toimenpiteisiin globaalisti todella lähdetään. Tässä YK:n painotuksessa minusta on keskeistä, että siinä nimenomaan korostetaan tätä kaikkien pitämistä mukana, yhdessä maapallon kestävyyden kanssa. Sen takia olen kyllä ministerin kanssa siitä samaa mieltä, että tämä käsittely, joka Suomessa on otettu hyvin nopealla aikataululla ja sillä tavalla haastetaan myös muuta maailmaa, on arvokas ja se meidän on syytä noteerata. tietysti on syytä kyllä noteerata tämä lievä ristiriita, mikä liittyy tähän selontekoon ja etenkin mietinnössä nostettuihin asioihin suhteessa meidän nykyiseen hallitusohjelmaan ja sen todistetusti eriarvoisuutta lisänneisiin päätöksiin.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-13 Ihmiskunta on julkaissut tähän mennessä noin 50 miljoonaa tieteellistä artikkelia, ja puolet niistä on julkaistu 20 viime vuoden aikana, ja on arvioitu, että seuraavien 20—30 vuoden kuluessa julkaistaneen yhtä paljon tiedettä kuin tähän mennessä yhteensä. Eli mahdollisesti seuraavat 20 vuotta voivat muuttaa maailmaa enemmän kuin edelliset 200 vuotta.
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Täällä muun muassa edustaja Virolainen nosti hyvin esiin naisten ja tyttöjen oikeudet ja erityisesti nuo lapsiavioliitot. Minustakin se on tosi tärkeä asia, ja ministeri vastasikin siihen erinomaisesti. Täällä muun muassa edustaja Kontula ja monet muut ovat peränneet näitä konkreettisia asioita, joilla voidaan voidaan asioita todentaa, ja jos ministeri Mykkänen olisi ollut täällä vielä paikalla, niin olisin häneltä kysynyt, eikö olisi mahdollista sitoa näiden lapsiavioliittojen kanssa pienempiin lukuihin pääseminen ja naisten aseman paraneminen myöskin meidän antamaamme kehitysapuun, jolloin me saisimme mittareita sille, millä tavalla näillä rahoilla saadaan tuloksia aikaan. Toivon, että ministeri Tiilikainen voisi
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Tässä paperissa tartutaan ihan hyviin asioihin, mutta tosiaan minäkin sitä konkretiaa sinne toivon. Yksi semmoinen asia, mikä tässä pistää silmään — luen yhden kohdan: "Turvataan osaava työvoima muuttuvilla työmarkkinoilla ja ehkäistään syrjäytymistä." Ajatus on hyvä, mutta tämä on väärinpäin. Pitäisi olla: "Ehkäistään syrjäytymistä ja turvataan osaava työvoima muuttuvilla markkinoilla." Pitäisi lähteä siitä yksilöstä päin. Tätä asiaa kun mennään eteenpäin, niin täällä puhutaan: työvoimapoliittiseen koulutukseen voivat hakea
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 Kun me ajattelemme meidän laajaa virkamieskuntaamme, niin kyllä tosi tärkeä osa myöskin sitä eteenpäinmenevyyttä ja sitä läpi hallituskausien menevää tekemistä on se, että me olemme laajasti sitouttaneet kaikki tähän prosessiin ja että siihen on selkeät mallit. Vielä kehottaisin pohtimaan tätä yksittäisen hallituksen ja koko Agendan välistä suhdetta
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-13 Sekä valiokunnan puheenjohtaja että ministeri Tiilikainen korostivat kestävän kehityksen ja hyvinvoinnin seurantaindikaattoreita. Tämä on tosiaan tärkeää, mutta se ei ole ihan helppoa. Me tiedämme, että tässä on tehty kansainvälisesti erittäin paljon työtä, ja voi vain toivoa, että asiassa voitaisiin myöskin lisätä kotimaista tutkimusta ja vahvistaa ja tältä pohjalta kehittää suomalaisia seurantaindikaattoreita, suomalaista seurantaa tässä tärkeässä asiassa.