samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Tässä lakiesityksessä on kysymys niin sanotuista non-sote-palveluista ja niiden palvelujen osalta rahoituksen valtavasta muutoksesta. Rahoitusvastuu säilyy valtiolla, mutta eduskunnan budjettivalta kapenee huomattavasti. Valtion budjetissa osoitettaisiin jatkossa vain maakuntien kokonaisrahoitus, jonka parametrit olisi laissa säädetty. Maakunta päättäisi sitten itse, mihin haluaa rahat käyttää. Tähän esitykseen liittyy monia kysymyksiä. Esimerkiksi minkä takia non-sote-palveluiden toimeenpanoa halutaan hajauttaa maakunnille, kun se hallituksen omankin arvion mukaan lisää kustannuksia ja edellyttää uusia keskittämisratkaisuja? Yleiskatteellisen rahoitusmallin suurin riski on siinä, että maakunnat käyttävät non-sote-palveluihin vähemmän resursseja kuin mitä valtio tällä hetkellä käyttää. Maakunnissa todennäköisesti halutaan panostaa sote-palveluihin ja muut palvelut uhkaavat jäädä vähemmälle huomiolle. Erityisen huolissani olen työvoimapalvelujen tulevaisuudesta. Tämä huoli on tullut esille myös työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan monissa asiantuntijakuulemisissa. Huomionarvoista on, että valtiolla ei olisi jatkossa työkaluja vaikuttaa työvoimapolitiikan rahoituksen määrään. Huolestuttavaa on myös se, että nykyinen malli, jossa valtio on pystynyt osoittamaan aktiiviseen työvoimapolitiikkaan lisärahoitusta suhdannetilanteiden mukaan, poistuu. Kun tähän lisätään vielä non-sote-palveluiden laskennallisen rahoituksen riittämättömät indeksikorotukset ja se, että STM:n työttömyyskorvausmomentilta maksettu palkkatuki uhkaa poistua kokonaan, niin rahoituksen riittämättömyys alkaa olla melkoinen ongelma. Jos vielä TYP-toiminnan kaltainen toiminta heikkenee, vaikeutuu tai jopa poistuu kokonaan, niin kohta ollaan professori Mikko Mäntysaaren kuvaamassa tilanteessa, jossa työttömyyden torjunnasta ollaan siirrytty työttömien torjuntaan. Hallituksen monet muutkin työttömyyden hoidon esitykset ovat nimittäin viemässä tähän samaan suuntaan. Suuri kysymysmerkki on myös se, mikä motivoi maakuntia panostamaan aktiiviseen työvoimapolitiikkaan, kun työttömyysetuuksien kustannukset rahoitetaan valtion toimesta ja sosiaalivakuutusmaksuilla. Samoin verotulot kertyvät valtiolle ja kunnille. Kaiken huipuksi maakunnan rahoitus riippuisi työttömien määrästä. Työmarkkinatuen sakkomaksut eivät poista tätä työttömyyden alentamisen kannusteiden vähäisyydestä johtuvaa ongelmaa. Kunnilla työllistämisen motivaationa on tälläkin hetkellä ainakin verotulojen kasvu. Arvoisa puhemies! Tämä lakiesitys on hyvä esimerkki siitä, että nyt mennään liian isoilla askelilla eteenpäin. Kohta kukaan ei hahmota, mitä ollaan tekemässä ja mitä seurauksia milläkin lakiesityksellä on.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 ihmettelen tätä keskustelua maakuntien päätösvallasta. Lähes päivittäin saamme lukea lehdistä ja kuulla muualta asiantuntijalausuntoja, joissa arvostellaan sitä, että tulevien maakuntien itsehallinto, oma päätösvalta jää kovin kapeaksi. samanaikaisesti, kun käydään eri asioita läpi, kuten nyt tässä työvoimapalveluita tai valiokunnissa sote-asioita, arvostellaan sitä, että kansalaisten yhdenvertaisuuden kannalta maakuntien päätösvalta on jäämässä liian laajaksi.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Tässähän saattaa olla sellainenkin päätöksentekotilanne, jossa molemmat edustaja Zyskowiczin kuvaamat vaihtoehdot ovat tosia. Eli on asioita, joissa maakunnalle todellakaan ei jää itsenäistä päätösvaltaa, se toimii lähinnä valtion maksukonttorina. Sitä voi perustellusti arvostella muun muassa niillä perusteilla, mitä maakuntien ja ylipäänsä kuntien itsehallintoon paneutuneet tutkijat ovat tehneet. Ja sitten toisaalta täällä työvoimahallinnon puolella, työllisyyspalvelujen puolella on aito huoli siitä, että kun rahoitus on sitä samaa rahaa, jonka voi käyttää muualla, niin käykö niin, että nämä työllisyyden hoitoon liittyvät tehtävät jäävät toteuttamatta sen takia, että rahaa joudutaan käyttämään sosiaali- ja terveyspalvelujen puolelle, kun
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-23 mutta maakuntapäättäjät joutuvat parhaansa mukaan päättämään siitä, miten valtiolta saadut rahat ohjataan eteenpäin ja millaisiin tarkoituksiin. On ilman muuta selvää, että se huoli, joka tässäkin salissa on jo sanottu siitä, että yhdenvertaisuus ei toteudu vaan päinvastoin eriarvoisuus saattaa pahentua, on tosiasia. Meille on tulossa hyvin erilaisia maakuntia, joissa palvellaan eri tarkoitusta, toteutetaan erilaisia asioita.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-23 jonka maakunta itse päättäisi, mutta tässä aikataulussa kun nyt edetään, niin siihen ei ole mahdollisuuksia. Toivottavasti myöhemmin selvitetään se. Sitten meille jää voimaan lainsäädäntö, joka antaa työttömälle niin kuin kaikille muillekin maakunnan asukkaille tietyt oikeudet, niihin maakunnan on vastattava. Ihmettelen tätä, että sosiaalidemokraatit arvostelevat tätä rahoitusmallia. Tämä on kuitenkin keino, jolla maakunnan itsehallintoa vahvistetaan, kun se saa könttärahan, ja kun maakunnat ovat erilaisia, niin maakunnan päättäjät, demokraattisesti valitut päättäjät, voivat sitten painottaa niitä tarpeita, jotka kussakin maakunnassa on.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-23 ja siinä mielessä yhdenvertaisuus kyllä todellakin vaarantuu. Se on totta kai selvä, että jokainen maakunta sitten omassa muassaan päättää siitä, mikä on se kaikkein tärkein, ja maakuntahallinnon poliittisin voimasuhtein valitut hallinnot sitä hoitavat. Onko keskiössä se, että me haluamme huolehtia meidän vanhuksistamme mahdollisimman hyvin ja kunniakkaasti?
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-05-23 Kiinnitin huomiota pieneen mutta alueellisesti hyvinkin tärkeään yksityiskohtaan, nimittäin saaristoliikenteeseen. Tällä hetkellä Varsinais-Suomen ely-keskus on vastuussa koko maan saaristoliikenteen järjestämisestä, ja tämän esityksen mukaan tämä vastuu siirrettäisiin nyt kokonaan valtiolta maakunnille. On tiedossa myöskin se, että 90 prosenttia kaikesta saaristoliikenteestä tapahtuu Varsinais-Suomen alueella, pitäisin suotavana, että tämä järjestämisvastuu jatkossa annettaisiin kokonaisuudessaan Varsinais-Suomen maakunnalle ja että valtio myöskin antaisi sitten sen tarvittavan rahoituksen vähintäänkin nykyisen palvelutason ylläpitämiseksi. Jag anser alltså att Egentliga Finlands förbund, som i dag har 90 procent av all skärgårds-trafik på sitt område, också i framtiden borde vara den ansvariga myndigheten
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-23 Ict-lösningar spelar en avgörande roll i hur hela den här landskaps- och social- och hälsovårdsreformen kommer att lyckas, och som vi vet är tidtabellen ytterst kort för detta massiva projekt. Jag skulle fråga ministern om ni verkligen är övertygad om att vi kommer att ha ett gemensamt fungerande ic-system den dag reformen träder i kraft. Det är skäl att komma ihåg att om systemen inte fungerar
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-23 Ymmärrän kyllä täällä esitetyt huolet muun muassa työllisyyden hoidosta, mutta tämä yleiskatteellinen rahoitus on myös osa itsehallintoa. Minä kyllä luotan monella tavalla maakuntiin. Minä en tiedä maakuntaa, missä ei oltaisi huolissaan maakunnan työttömyyden hoidosta. Uskon kyllä siihen, että maakunnassa itse tiedetään, mikä on omalle maakunnalle parempi, tiedetään paljon paremmin kuin täällä ministeriössä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Toinen asia, mistä myös tässä salissa on aikaisemmin keskusteltu, on se huoli, mikä nytkin tuli esiin, eli tässä tilanteessa näillä malleilla on suuri vaara, että käy niin, että työvoimapalvelut ihan oikeasti jäävät vaille riittäviä resursseja. Joka ikinen ymmärtää sen, että työllisyyden hoito, kaikki aktiivitoimet ovat aivan olennaisia asioita myös siinä, että tulevaisuudessa voimme nämä palvelut turvata. Siksi tämä on todella mielestäni iso, oikeutettu huoli, ja toivoisin, että sitä voitaisiin myös hallituksen päässä analysoida tätä päivää tarkemmin. On aivan selvää, että kun on tietty määrä rahaa ja aivan pakko ja välttämätöntä ja oikein huolehtia sosiaali- ja terveyspalveluista hyvin, niin sitten jos siinä varjolla
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 ollut tapa tasata suhdanteita. Nyt se viedään tästä pois, ja se tulee täysin riippuvaiseksi näistä sote-menoista. Ei meille jää enää mitään suhdannekomponenttia, mitään työkaluja, joilla pystyttäisiin vaikeisiin suhdannetilanteisiin varautumaan, vaan ainoa keino on sopeuttaa. Ainoa jousto tässä on sopeutus. Tämä on markkinamiesten unelma.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-23 kyllä siinä menee erittäin keskeinen osa pohjoismaisesta hyvinvointimallista ja sen keskinäisestä vastuujaosta. Täällä puhutaan kauniisti maakuntien itsehallinnosta. Ei ole todellista itsehallintoa, kun ei ole verotusoikeutta, kun ei ole taloudellista itsenäisyyttä. Maakuntien koot ovat aivan... Espoo on toiseksi suurin kaupunki, Espoossa kaupunginosista muutama on samankokoinen kuin pienimmät maakunnat, puhumattakaan Uudenmaan maakunnan koosta.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Norsu syödään yleensä palasina, mutta nyt tuntuu siltä, että se haukataan yhdellä haukkauksella, ja siinä on iso riski, että osa toiminnoista hukkuu ja tukehtuu tähän mekanismiin. Sote-puolella meillä on aika tiukka lainsäädäntö, joka kertoo, mitä palvelua ihmisille on tarjottava ja mitkä ovat sen asiakkaan oikeudet. Mutta mikäli nyt luonnosvaiheessa oleva kasvupalvelulaki toteutuu, niin se tarkoittaa että meidän työvoimapalvelulaistamme puretaan valtaosa ja sinne jää ikään kuin vapaakenttä, jossa maakunnat saavat päättää, minkälaisia palveluja he ostavat ja tilaavat ja minkälaisia palveluja he työttömille tarjoavat tai työnhakija-asiakkaille. Tässä piilee se iso riski, kun samaan aikaan valtiotasolla säädetään laki, joka edellyttää työtöntä joko saamaan töitä itsellensä tai osallistumaan aktiivitoimiin,
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 rouva puhemies! Maakuntien rahoitusjärjestelmässä on varmasti jatkossakin kehitettävää, eikä tämä laki ja lainsäädäntökokonaisuus missään mielessä ole viimeinen sana tässä asiassa. Mutta kyllä minun mielestäni on ristiriitaista, että samaan aikaan valitetaan maakuntien liian vähäistä päätösvaltaa asioihin ja toisaalta valitetaan sitä, että eri maakunnissa palvelut tulevat olemaan vähän erinäköisiä ja ihmiset joutuvat erilaisiin tilanteisiin. Tämähän kuuluu itsehallintoon.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 kuntien itsehallintoon. Tässähän on se megalomaaninen ero toteutuksessa, että valtio päättää maakuntien menojen enimmäismäärän ja ilmoittaa, että paitsi että maakunnilla ei ole omaa tulopohjaa, ne eivät myöskään saa edes velkaantua. Valtio huolehtii tällä leikkurimenettelyllä siitä, että menoja ei ylitetä. Ja siitähän seuraa tietenkin se huoli, että sitten, jos menokatto tulee vastaan, sen lopputuloksena on, että ei voida taata nykyisiä minimipalveluja, jotka nykyisen kuntien hoitaman systeemin mukaan kuuluu hoitaa. Ja tämä sama on toisinpäin. Sitten kun on asioita, jotka eivät ole terveyden päälle, niin kuin työllisyyden hoito, kunnat voivat tulla tilanteeseen, että kun ei ole säädetty, mitä nämä työllisyyspalvelut ovat, niin sieltä sitten karsitaan. Ikävä kyllä, edustaja Zyskowicz, niin käsittämätön kuin tämä ongelma onkin, juuri tällaisen ongelman te olette onnistuneet tänne eduskuntaan tuomaan.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 että eri yksiköissä, näissä itsehallinnollisissa yksiköissä, ihmiset ovat erilaisissa tilanteissa. Jos me otamme tämän päivän kunnallisen itsehallinnon, niin me tiedämme, että joissain kunnissa terveyskeskukset eivät maksa mitään ja joissain toisissa maksavat, me tiedämme, että joissain on erilaisia lukioita, joissain ei ole mitään lukioita ja niin edelleen. Ja kuitenkin kyse on sivistyksellisistä perusoikeuksista.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 miten vanhuksia pitää hoitaa, mikä palvelutaso minimissään pitää olla. Sitäkin tosin kritikoidaan, onko se riittävä. Mutta tässä uudessa systeemissä pulma on, että valtio panee tämän pakkomenokaton päälle ja sen jälkeen jää arvoitukseksi, tulevatko uudet maakunnat pärjäämään niin, että ne voisivat edes tämän nykyisen minimitason taata oman maakuntansa jäsenille.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-23 Hivenen hämmästyneenä täytyy kyllä kuunnella tätä opposition kritiikkiä, erityisesti näistä tähän uudistukseen liittyvistä työllisyyskysymyksistä. Edellisellä hallituskaudella toteutettiin ennätyksellisen suuret valtionosuusleikkaukset kunnilta, riippumatta siitä, että kunnilla on valtavasti erilaisia työllisyyden hoitoon liittyviä lakisääteisiä tehtäviä. Haluaisin kysyä: missä se teidän huolenpitonne oli silloin, kun näitä leikkauksia tehtiin?
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Meidän kritiikkimme iso kuva on kuitenkin se, että meidän mielestämme tässä isossa uudistuksessa olisi tullut mennä sote edellä, sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistus edellä, ja tämä muu kuin sote, sanottakoon sitä nyt non-soteksi, olisi täytynyt laatia hallitusti ja kaikki vaikutukset huolella arvioiden. Nyt huolestuttaa erityisesti nämä työvoimapalvelut ja se, miten käy työllisyyden hoidon ja erityisesti pitkäaikaistyöttömien. Se johtuu, puhemies, siitä, että maakunnalla ei ole riittäviä taloudellisia kannustimia työttömyyden hoitoon. hoitoon. Ensinnäkin maakunnassa olevat työttömät saavat työttömyysetuutensa sosiaalivakuutuksesta, eikä maakunta kanna vastuuta kustannuksista. Mutta toinenkin puoli on: maakunta ei myöskään kerää veroja, vaan kaikki maakunnasta saatavat verotulot tilitetään valtiolle tai kunnille.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 itsehallinnon perusta on ollut subsidiariteettiperiaate, jolla päätöksentekoa viedään mahdollisimman alas siihen tasoon, jossa ovat kuntalaiset veronmaksajat ja sitä kautta myös kuntien päättäjät. Nyt olemme hallintovaliokunnassa päässeet kuulemaan kesken olevista lainsäädännön uudistuksista, ja vaikka en tähän kuulemiseen viittaa, voin viitata median tietoihin, niin kuin edustaja Heinäluoma. Asiantuntijoiden huoli tästä maakuntien itsehallinnosta tai kunnallisesta itsehallinnosta on tosi ja aito. Miten voi maakunnasta puhua itsehallinnollisena alueena, jos maakunnalla ei ole verotusoikeutta, ei yleistä toimialaa, valtion palvelukeskukset ohjaavat menokatoilla ja niin edelleen? Mitä, ministeri, tuumitte vertauksesta:
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-23 yksi merkittävä osa itsehallintoa. On myönteistä huomata, että täällä opposition puolella nyt on hyvin selkeä kannatus sille, että jatkossa maakuntavero on malli, joka on syytä ottaa käyttöön. Mutta tähän itsehallintoon liittyy myös monia muita asioita, muun muassa rahoituksen osalta tämä yleiskatteellisuus. Maakunnilla on maakuntavaltuusto, maakuntavaalit, oikeus päättää organisoitumisesta.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 koska tarve oletettavasti vaihtuu myöskin vuosittain. Ja kun on kerran sinne sote-puolelle laitettu se 3 miljardin leikkuri, niin eittämättä se tekee sitten painetta näille muille sektoreille. En minä ymmärrä. On kiva, että se laskentakaava on erilainen ja indeksit ovat erilaiset sotella ja tällä muulla toiminnalla, mutta kun sitten on kuitenkin yleiskatteellinen budjetti,
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-23 Jäin miettimään tätä työllistämistä, ja jotteivät ongelmat lopu, niin tämä siirtymävaiheen tilanne koskettaa kuitenkin kunnissa yleensä näitä keskitettyjä työvoimapoliittisia ratkaisuja, joita on tehty: kunnissa on keskitettyjä keittiöitä, kiinteistönhoito ja kaikkea tämmöistä. Kun näistä erotetaan se porukka pois, mikä siirtyy maakunnille, se aiheuttaa sitten välittömästi yt-neuvottelut, ja yt-neuvottelujen aikana työllistäminen, tämmöinen tukityöllistäminen
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 puhemies! Nyt kun puhutaan näiden soten ulkopuolisten tehtävien rahoituksesta, on myös syytä huomioida, että näiden tehtävien toimeenpanon hajauttaminen nykyisistä valtion virastoista kaikille 18 maakunnalle uhkaa lisätä kustannuksia, ja tätähän ei tässä rahoituksessa ole juurikaan otettu huomioon. Hallitushan itsekin omissa papereissaan toteaa, että näiden tehtävien hoidon turvaaminen on edellyttänyt useita keskittämisratkaisuja ja tehtävien siirtyessä maakunnille tarvitaan useiden tehtävien tulokselliseksi hoitamiseksi edelleen keskittämisratkaisuja. Silloinhan tulee kysymys, että jos nyt tehtävänä on hajauttaa kaikki ne soten ulkopuoliset tehtävät, mitkä ovat olleet nyt valtion virastoilla, 18 maakunnalle,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-23 Edustaja Kärnä täällä aiemmin oli huolissaan viime kaudella tapahtuneesta kuntien roolista kasvu- ja työllisyyspalveluitten kohdalla. Minä sanoisin, että minä olen tämän esityksen kohdalla erittäin huolissani nyt tällä kaudella siitä, koska nyt kun järjestämisvastuu siirtyy maakunnille, niin täällä selkeästi sanotaan, että on tarkoitus siirtää pääasiallisesti palvelutuotanto markkinaehtoiseen tuotantoon ja maakunnan rooli on aivan viimesijainen. Tässä minun mielestäni sivuutetaan se, mitä tänä päivänä kunnilla on nimenomaan näissä kasvu- ja työllisyyspalveluissa, mitä osaamista siellä on, mitä motivaatiota siellä on, miten nimenomaan niitten omien verotulojen varmistamiseksi halutaan kunnissa tehdä työtä niin kasvupalveluitten, työllisyyspalveluitten
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-23 puhemies! Tällä hetkellä on niin, että valtion budjetissa pitkällä 51 momentilla on tietty määräraha. Esimerkiksi kaksi vuotta sitten kävi niin, että Rinteen—Ihalaisen viimeinen budjetti oli mitoitettu niin, että tuo määräraha loppui toukokuussa ja sitten jouduttiin katsomaan, miten loppuvuosi eletään. Virkamiehet ministeriöissä valmistelevat ja ministerit päättävät sen määrärahan jaosta ely-alueittain. Onko se demokratiaa? Eihän se määräraha siitä miksikään muutu. Nyt se jaetaan maakunnille, joissa demokraattinen päätöksenteko on pohjana, ja näin edetään viisaaseen suuntaan. Ihmettelen syvästi sitä, että sosiaalidemokraateilla on kauhea pelko demokratiaa kohtaan ja vahva rakkaus byrokratiaa kohtaan.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 ja puoluedemokratiaa kohtaan on kyllä kuulunut lähinnä perussuomalaisten eduskuntaryhmän sisältä. Mutta, arvoisa puhemies, ensinnäkin Kärnälle: Jos te kerran olitte niin huolissanne valtionosuusleikkauksista, niin miksi te leikkaatte lisää valtionosuuksia? Ja vielä lisäksi leikkaatte maakuntaindeksiä, joten voi sanoa, että maakuntien valtionosuuksia leikkaatte. Näin nimittäin tilanne on, ei yritetä antaa liian ruusuista kuvaa. Kankaanniemelle: Mitä tulee näihin työllisyysmenoihin, niin tämä on juuri esimerkki siitä, minkä takia työllisyyspolitiikka on osa suhdannepolitiikkaa. Opposition valtavan, valtavan työn tuloksena hallitus ei suostunut toteuttamaan Rinteen mallia, mutta suostui toteuttamaan edes sen, että tänä ja ensi vuonna työttömyystukia
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2017-05-23 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin, kyllä on juuri niin kuin Heinäluoma otti esille, että ei tietenkään voi olla velanotto-oikeutta, jos ei ole verotusoikeutta. Kaikki meistä nyt sen varmasti ymmärtävät, että ne kulkevat käsi kädessä. Mutta sitten totean vielä tähän itsehallintokeskusteluun, että olen varma, että hallintovaliokunta on siitä kuullut paljon myös asiantuntijoita, ja ketkä eivät ole hallintovaliokunnassa, voivat tutustua vaikka professori Siv Sandbergin aika laajaankin artikkeliin ja kirjoitukseen siitä, missä katsotaan, minkälaisia alueellisia itsehallintoja on eri maissa. Kun täällä sanotaan verotusoikeudesta, niin kun katsotte, niin Länsi-Euroopan maista vain Ruotsilla on alueellisesti kattava oma verotusoikeus. Norjassa verotusoikeuden, sen veron tason, päättää Norjan valtio. Ei se ole kovin itsehallinnollista. Verotusoikeuden lisäksi itsehallinnollisuudessa on kysymys siitä, onko suorat vaalit, mikä on päätöksenteon taso muutenkin, miten laajaa asiakokonaisuutta se koskee, onko niin sanottua yleistä toimialaa vai onko lailla säädetyt tehtävät ja onko sitten esimerkiksi vaikka jonkinlaista valvontavaltaa kuntiin. No, sitä varmaan meistä kukaan ei halua, että näillä maakunnilla tulisi sitä olemaan. Itsehallinnollisuus ei ole aivan yksiselitteinen kysymys, että jokainen voi sitä pikkuisen itsekin maalata, mitä sillä tarkoittaa. Edelleenkin minä kiistän jyrkästi, etteikö maakunnilla olisi halukkuutta vastata siitä työllisyysasiasta. Mikään ei maakunnalle ole tärkeämpää kuin että on hyvä työllisyysaste, se on ihan selvä asia. Mikä siinä on perimmäinen kysymys? Kun maakunnilla on sote-palveluista järjestämisvastuu, niin mikä on sen tärkeämpää kuin se, että on hyvinvoivat ihmiset, jotka ovat työkykyisiä ja tarvitsevat sote-palveluita entistä vähemmän? Tämä on minusta aika yksinkertainen asia. Sitten edustaja Paatero kysyi näistä harkinnanvaraisista, onko se siitä kokonaisuudesta pois. Niin kuin äsken sanoin, on tarkoitus, että harkinnanvarainen on ensimmäisen kerran käytössä vuonna 2020, eihän se voi olla aikaisemmin tietenkään vielä käytössäkään. Me olemme alustavasti lähteneet siitä, että se otettaisiin tästä kokonaisuudesta järjestelmän sisältä. Mutta niin kuin minä sanoin, siitä päätetään kyllä silloin, kun päätetään vuoden 2020 budjetista, ja silloinhan päätetään siitä, otetaanko erillistä vai tästä järjestelmän sisältä. Sitten edelleenkin, vielä Joona Räsänen kysyi näistä muista tehtävistä, että kasvavatko kustannukset. No, monta kertaa on niin, että todellakin uudistuksen alussa tulee uudistuksen alkuun liittyviä kustannuksia, kun järjestelmiä laitetaan yhteen, ja vaikka tämän digitalisaation myötä varmaan siinä kustannukset kasvavat.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 työvoimapolitiikkaan jää käytettäväksi vähemmän rahaa. Eikä ole kysymys siitä tahdosta vaan siitä, että jos joudutaan sillä olemassa olevalla rahalla panostamaan eri asioihin, niin kyllä minä pahoin pelkään, että pitkäaikaistyöttömien palveluista tingitään ensimmäisenä. Sen takia minä kysyinkin sitä, mihin en saanut vastausta, että eikö ole edes ajateltu sitä, että pitkäaikaistyöttömien palveluille olisi edes jonkunlainen minimitaso, että joka maakunnassa turvattaisiin tietynlaiset palvelut niillekin ihmisille, jotka eivät itse osaa vaatia ja joilla on niitä tiettyjä erityisiä palvelutarpeita. Kysyn myöskin sitä, miksi kunnat eivät voisi jatkossakin huolehtia pitkäaikaistyöttömien palveluista.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-23 On ehdottoman tärkeää, että tämä malli rahoituksen järjestämiseksi nyt myös selvitetään perin pohjin ja katsotaan, voidaanko siihen siirtyä tulevaisuudessa. Edustaja Lindtmanille muistutan kyllä, että tämä hallitus on määrätietoisesti vahvistanut kuntataloutta. Voitte tilata ne laskelmat vaikkapa Kuntaliitosta. Sieltä selkeästi osoitetaan, että me olemme kyenneet parsimaan niitä virheitä, joita edellinen hallitus kuntatalouden leikkauksissaan teki. Mutta yksi asia minua hämää, ja se on se, että oppositio puhuu nyt kauniisti läheisyysperiaatteen toteuttamisesta mutta samaan aikaan vaaditaan korvamerkittyjä määrärahoja esimerkiksi työllisyyteen. Eli nyt, arvoisa oppositio, teidän pitää päättää, haluatteko te lisää itsehallintoa vai lisää keskushallintoa,
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Kärnän edelliseen puheenvuoroon on todettava, että aktiivinen työvoimapolitiikka ei koskaan ole ollut kuntien vastuulla. Se kuuluu lainsäädännöllisesti valtion vastuulle. Viime kaudella sitä siirrettiin ja tehtiin kuntakokeilu, josta tuli hyviä tuloksia, ja kunnat ottivat käyttöön sellaisia uusia malleja, jotka ovat auttaneet pitkäaikaistyöttömyyden alentamisessa. Nyt me olemme purkamassa noita malleja, ja tästä kasvupalvelulaista ja niistä uudistuksista, mitä tältä puolelta on tullut, puuttuu monta sellaista rahoitusinsentiiviä, jotka ovat saaneet kunnat toimimaan siten, että pitkäaikaistyöttömyys on alentunut, ja jotka ovat saaneet esimerkiksi meidän sosiaali- ja terveyspalvelut ja työvoimapalvelut toimimaan paremmin yhdessä. Se, että vaikkapa maakuntalakiin tai kasvupalvelulakiin kirjoitetaan kauniisti, että tarvitaan monialaista palvelua työttömille,
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Kari muisteli vanhoja ja puhui kansandemokratioista. Minä totean tästä aiheesta vain sen, että demokratialla ja kansandemokratialla on yhtä vähän yhteistä kuin esimerkiksi tuolilla ja sähkötuolilla. Mutta jos puhutaan tästä päivän aiheesta, niin ymmärrän kyllä huolen näiden eri palvelujen minimisäädöksistä. Näitä sisältölakeja tietysti on eri sektoreilla, ja on valtakunnallisen lainsäätäjän asia sitten tarvittaessa näiden sisältölakien kautta asettaa tiettyjä minimejä, niin kuin esimerkiksi sote-palveluissa on asetettu.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-23 hyviä uusia muutoksia, ja ne ovat tasapainottaneet niitä pelkoja, mitä ainakin Uudenmaan alueella oli, missä pohdittiin, tuleeko tämä maksamaan niin paljon osuuksien kasvuna Uudenmaan kunnille, erityisesti nyt pääkaupunkiseudun suurille kaupungeille, ynnä muuta. Ne ovat tässä nyt hyvällä tavalla minusta muuttuneet, ja siitä kiitos ministerille, että on niitä huolia kuunneltu ihan oikeasti ja se näkyy täällä. Sellaisen olisin nostanut esiin, että täällä on tämä "Rahoituksen määräytymisperusteiden maakuntakohtaiset vaikutukset", ja siellä todetaan sivun 15 alalaidassa viimeisessä kappaleessa: "Maakunnan rahoituksen muutos tapahtuisi porrastetusti viiden vuoden siirtymäkauden aikana." aikana." Kysyisin: kun tämä rahoitus on porrastettu, onko tässä ajateltu, että myös tiettyjen palveluiden siirtyminen tänne uuteen maakuntaan olisi enemmän vaiheistettu kuin mitä nyt osaa täältä teksteistä löytää? Eli menevätkö nämä käsi kädessä, kysyisin. Sitten täällä seuraavalla sivulla 16 on tämä rahoitustason lasku, eli tässä on 3,4 prosentin rahoitustason lasku. Tässä pohtii, että kun tämä on vuoteen 2017 laskettu, niin mikä on se ajatus tässä. Kuinka nopea on tämä reagointimahdollisuus sitten siihen, jos meinaavat tässä uudistuksen helteessä ikään kuin loppua nämä rahat kesken samalla, kun järjestetään palveluita? Jos rahoitus ei toimi, toimi, siitä tulee sitten ylimääräistä painetta. Sitten olisin kysynyt tästä vaiheesta, jossa juuri tällä hetkellä olemme: On tämä niin sanottu valmistelurahoitus, ja ainakin Uudenmaan osuudesta tällä hetkellä — ministeri on varmaan siitä tietoinen — meidän huolemme on se, että rahat eivät riitä tähän valmistautumiseen. Onko tähän tulossa jotain nyt muutosta sen mukaan, mitä Uudenmaan liitto on nyt tässä suunnittelee tätä koko muutosta tällä valtavalla alueella, ja siellä meinaavat rahat loppua ihan lähtöruutuun? Vielä sitten neljäntenä kysyisin tästä, kun nyt on käynyt ilmi, että ict-rahoitus myös näyttäisi olevan asiantuntijoiden mielestä hieman riittämätön, ja sitten tämä aikaikkuna näille muutoksille, jotka pitäisi toteuttaa vuoden 2019 alkuun mennessä, on sulkeutunut. Eli vaikka nämä kaikki muut elementit asettuisivat kohdilleen, sitten kuitenkin näyttää siltä, että tässä ict-järjestelmien muutoksessa ja yhteensovittamisessa ja niin edelleen aikaikkuna on sulkeutunut. Onko tähän tulossa jotain siirtymäkautta, jotta
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 iso sateenvarjo tälle koko sote-maakuntahallinnolle on valtavan kokoinen, yli tuhannen sivun lakiluonnoksia ja niin edelleen, niin miten te, ministeri, näette tämän eduskunnan lainsäädäntövallan nyt toteutuvan tällä aikataululla? Meillä on ollut sisäisen turvan selonteko tässä talossa vuoden kierroksella ja monia muita asioita, jotka ovat kuukausikaupalla täällä kuultavana. Miten oppositiolle varmistetaan kunnollinen läpivalaisumahdollisuus näihin valtavan isoihin lakikokonaisuuksiin?
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2017-05-23 eduskunta päättää ja tekee siinä järjestyksessä ja ottaa sen aikansa, mitä työ vaatii. Tämähän on selvä asia. Ymmärrätte hyvin, että minä en voi muuta sanoa myös pitkäaikaisena kansanedustajana ja valiokuntatyössä mukana olleena. Tiedostan äärimmäisen hyvin, että tämä on tosi laaja kokonaisuus ja monet valiokunnat tekevät hiki hatussa tässä töitä. Sitä pidän hyvänä, että nyt tämä niin sanottu maakuntarahoituslain häntä on käsittelyssä, että te pystytte katsomaan tämän kokonaisuuden. Mutta sitten totean myös sen, että jos minä itse katson tätä, tiedostan erittäin hyvin, että kun me annoimme hallituksena tämän, tässä oli monta kuukautta viivettä, eli me emme pysyneet siinä omassa aikataulussa, mikä oli asetettu. Mutta te myös ymmärrätte sen, että on laaja ja vaikea kokonaisuus, ettei ollut aivan helppoa tätä tietysti tehdäkään. Sen haluan todeta, että se, mistä kannan huolta, on se, että se maakuntien valmistelutyö pystyy etenemään. Se tuli täällä myös edustaja Laukkasenkin puheenvuorossa, että meillä ovat hyvin erilaisissa tilanteissa eri maakunnat, ja Uusimaa, joka on asukasluvultaan erittäin suuri, 1,6 miljoonaa asukasta, on erityisen vaativa. Joissakin muissakin maakunnissa on sellaista, että se valmistelutyö ei ole ollut aivan yhtä ripeää kuin toisissa. Nyt kun meillä oli viime perjantaina lisätalousarviokäsittely, niin me siinä osoitamme 22 miljoonaa euroa tälle vuodelle tänne maakuntien valmistelutyöhön, ja ei niin, että pelkästään sitten siihen, kun se väliaikahallinto aloittaa, vaan että me pystymme osoittamaan rahoitusta jo heinäkuussa siihen esivalmistelun tukemiseen kaikkiin maakuntiin. Näin olen eilen viimeksi muutosjohtaja Harjun kanssa tästä asiasta puhunut, että me hoidamme sitä niin, että maakunnat saavat valtiolta rahoitusta nyt jo sitten tästä heinäkuusta eteenpäin. Tämä on äärimmäisen tärkeätä. Minun huoleni on se, miten tätä toimeenpanoa pystytään siellä maakunnissa kaiken kaikkiaan tekemään tekemään ja viemään eteenpäin. Sitten täällä tuli viittausta tähän muuhun vielä olemassa olevaan lainsäädäntöön. Te tiedätte tämän kokonaisuuden, mitä nyt on. Tähän tulee vielä viikon päästä tämä Ahvenanmaata koskeva laki, joka liittyy tähän Ahvenanmaan asemaan, rahoitukseen. Se tuodaan tänne näin, sitten on kaikki rahoituslait. Mutta sitten nämä maakunnan muita tehtäviä koskevat esityksethän ovat lausuntokierroksella 19. päivään kesäkuuta saakka. Se esitys tulee elo—syyskuun aikana tänne, tai varmaan elokuun lopulla minun mielestäni pitäisi tulla, niin että se on täällä jo ihan valmiina sitten kaiken kaikkiaan. Siinä on muistaakseni noin 220 lakia, parituhatta sivua, mutta niin kuin te tiedätte, siellä on myös hyvin teknisiäkin muutoksia. Iso laki on kyllä se Luova eli tämä, että kootaan kootaan valtion lupa- ja valvontatehtävät valtakunnallisen viraston tehtäviksi, kun meillä on nyt tällä hetkellä kuusi aluehallintovirastoa. Iso substanssilaki on kasvupalvelulaki, ja siitä jaan täysin edustaja Filatovin käsityksen, että se on varsinainen substanssilaki ja se muuttaa näitä kasvupalvelu- ja työvoimapalveluasioita.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 keskustelua, mutta se luonnos kasvupalvelulaista, mikä meillä on nyt käsissämme, purkaa lähestulkoon kaikki ne palvelut, joita työttömille on tarjottu. Lähdetään siitä, että paikallisesti saadaan hyvin pitkälle määrittää, minkälaista se palvelu on. Tässä on se hyvä puoli, että silloin ammattilaiset voivat käyttää omaa osaamistansa, ei ole sellaisia keinotekoisia rajoja, jotka estävät tietyn palvelun tarjoamisen asiakkaalle, joka sitä tarvitsee. Ja siinä on myös se hyvä puoli, että se saattaisi mahdollistaa sen, että jos tarvitaan enemmän sosiaali- ja terveyspalveluja, niin asiakas ikään kuin heitetäänkin enemmin sille puolelle. Mutta kun työvoiman saatavuuden näkökulmasta tulevaisuudessa oleellista on se, että me saamme markkinoille myös sellaista työvoimaa, joka ei sinne omin ehdoin pääse, niin huoli on se, että tässä rahoitusmallissa tämä joukko — kun heille ei ole säädetty subjektiivisia oikeuksia palveluihin, niin kuin meillä taas sote-puolella ihmisille on — jää sen vuoksi
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-23 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin kiitos ministerille hyvästä keskustelusta. Näkee kyllä, että ministeri niin sanotusti istuu oman asiansa päällä ja tuntee ja hallitsee tämän. Huomasin, että kun nämä lausuntopalautteet olivat tulleet, oli myös lisätty ketteryyttä tähän eli valtionrahoituksen osuuksien painoarvot ja ja niihin palaaminen siirrettiin säädettäväksi asetuksella, mikä oli hyvä muutos, ja se antaa mahdollisuuden nopeaan reagointiin. Toinen positiivinen asia, kun pohdin tätä rahoituksen riittävyyttä esimerkiksi Espoon kannalta, joka on aika iso kaupunki Suomessa, oli se, että näihin mekanismeihin oli valittu nämä keskiarvot, joita sitten vielä täydennettiin Tilastokeskuksen reaaliaikaisesti kuntien talousarvioista keräämillä tiedoilla.
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-05-23 jotka kantaisivat vieraan valtion asevoimien sotilastunnuksia. Laki oli siis laadittu varsin perinteisten uhkakuvien varalta. Rikoslain mukaan alueloukkauksiin voivat syyllistyä vieraan valtion asevoimien sotilaat ja vieraan valtion valtionaluksen tai valtionilma-aluksen päälliköt — puhutaan siis nimenomaan toisen valtion laivoista ja toisen valtion lentokoneista. Turvallisuustilanne on viime vuosina muuttunut merkittävästi, valitettavasti huonompaan suuntaan, kuten ulko- ja turvallisuuspoliittisessa selonteossa ja puolustusselonteossa todetaan. Krimin laittomassa valtauksessa, kuten myös Itä-Ukrainassa on käytetty tunnuksettomia mutta selvästi järjestäytyneitä valtiollisia aseellisia toimijoita ja välineitä, jotka ovat rinnastettavissa vieraan valtion sotilaisiin. Niiden taustalla olevaa valtiollista toimijaa oli kuitenkin vaikea tunnistaa ulkoisten tunnusmerkkien puuttuessa. Tällainen toiminta on omiaan aiheuttamaan kohdevaltiossa sekaannusta. Se on omiaan hidastamaan valtion päätöksentekokykyä. Kyse on suuren mittakaavan systemaattisesta hämäämisestä, kyse on ilmiöstä, joka tunnetaan hybridivaikuttamisena tai hybridisodankäyntinä. Hämää ja harhauta, siinä hybridisodankäynnin idea pähkinänkuoressa. Asiaintilan näin ollessa aluevalvontalaissamme on todettu olevan niin sanottu hybridin mentävä aukko tai niin sanottujen vihreiden miesten mentävä aukko. Tämä aukko on syytä tukkia. Aluevalvontalakia on täsmennettävä. On tärkeää, että lainsäädäntömme on ajan tasalla. Sen tulee antaa viranomaisille sekä poliittisille päätöksentekijöille vaikeissakin tilanteissa tarvittavat perusteet ratkaisuille. Arvoisa puhemies! Hybridiporsaanreikä on tukittava. Aluevalvontalakia ehdotetaankin muutettavaksi siten, että lain soveltamisalan piiriin kuuluisi myös sellainen sotilaallinen uhka, jonka valtiollista alkuperää ei voida suoraan tunnistaa esimerkiksi puuttuvien sotilastunnusten vuoksi. Keskeiset kaksi lakimuutosehdotusta ovat seuraavat: Ensinnäkin lakiesityksen mukaan aluevalvontalain toimivaltuuksia voitaisiin kohdistaa myös tunnuksettomaan sotilaalliseen ryhmään. Lakiesityksessä ehdotetaan lisättäväksi aluevalvontalakiin kokonaan uusi tunnuksettoman sotilaallisen ryhmän määritelmä ja täsmennetään sotilasajoneuvon määrittelyä. Toiseksi aluevalvontalaissa säädettäisiin tällaisille ryhmille ehdoton kielto saapua maahan ja olla maassa. Tämä olisi kriminalisoitu rikoslaissa. Kaiken kaikkiaan kyse on siis aluelainsäädännön muuttamisesta vastaamaan nykyaikaista turvallisuustilannetta ja uhkakuvaa. Arvoisa puhemies! Lopuksi haluan vielä todeta, että päätöksentekojärjestelmään ei esitetä muutoksia. Lain nojalla voitaisiin antaa ääritilanteessa käsky käyttää sotilaallista voimaa tunnuksettomia sotilaallisia ryhmiä vastaan. Se on Suomen valtion ja kansalaisten etu.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 Suomi tällä hetkellä on. Turvallisuusympäristö on muuttunut, kuten ministeri Niinistö ja edustaja Heinonen tässä ovat todenneet. Suomen pitää reagoida myös lainsäädännön kautta niihin turvallisuusuhkiin, joita ympäristössä tapahtuu, riippumatta siitä, ovatko ne hybridiuhkia, kyberuhkia, tunnuksettomia sotilaita tai tahoja tai ajoneuvoja, näin poispäin. käytännössä missä haluaa, vaikka siis Trafi on tehnyt ohjeet, mutta harva niitä ohjeita on todennäköisesti lukenut, koska minkäänlaista rekisteröintiä tai oikeutusta näiden laitteiden käyttöön ei ole. Lähellä lentokenttiä sallittu korkeus on 50 metriä ja muualla 150 metriä, ja nyt viime sunnuntaina kävi niin, että Pirkkalassa lääkärihelikopteri lääkärihelikopteri oli törmätä 400 metrin korkeudella olevaan lennokkiin. Siinä ei ole pelkästään vaarassa helikopterissa oleva potilas, siinä ovat vaarassa myös helikopterin henkilökunta ja ulkopuoliset kansalaiset alapuolella. Kysyn ministeriltä: onko tämän suhteen Puolustusvoimilla tarpeita ja onko lainsäädäntöhankkeita, ja miten tätä asiaa viedään eteenpäin? Tiedän esimerkiksi, että Niinisalon Arrow 17 ‑harjoituksessa oli nähty
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-23 Näitä ovat esimerkiksi tunnuksettomat taisteluvarusteiset joukot, aseistetut siviilit ja vallansiirtoon rakennetut organisaatiot. Kriisin vaiheet voivat edetä hyvinkin nopeasti, ja niin sanotun hybridivaikuttamisen torjunta voi osoittautua haastavaksi. Suomessa näitä uhkia torjuvat Rajavartiolaitos, Puolustusvoimat ja poliisivoimat. Uhan muuttuessa todelliseksi tulee ensimmäiseksi ongelmaksi sen määrittely. Kuuluuko ongelman hoitaminen poliisin vai Puolustusvoimien vastuulle? Jos aseilla varustautuneet henkilöt ovat tunnuksettomia, asia kuuluu edellisen lainsäädännön mukaan poliisille. Voi osoittautua, että kyseessä ovatkin koulutetut erikoisjoukot ja että niiden interventio kuuluu laaja-alaisen operaation ensimmäiseen vaiheeseen. Tällöin ongelman hoito tosiasiallisesti kuuluisi Puolustusvoimille. Suomen haasteet liittyvät vastatoimien käynnistämiseen ja päätöksenteon nopeuteen. On valtava riski, jos tulivoimainen ja tuntematon uhka jää vain poliisin hoidettavaksi siihen saakka, että uhan todellinen luonne paljastuu. Uhan torjunnassa vastatoimien nopeus ja tehokkuus ovat siis ratkaisevia. Valmiuslain mukainen päätöksentekovastuu on valtioneuvostolla yhdessä tasavallan presidentin kanssa. Oikean ja riittävän tiedon kulku ja päätöksenteon hitaus ovat haasteinamme. Nyt säädettävä muutos vastaa näihin kysymyksiin hyvin. Tasavallan presidentti on toistuvasti ulkoasiainvaliokunnan kanssa keskustellut aiheesta, olemme myös kansanedustajien kesken vieneet asiaa muun muassa kirjallisin kysymyksin eteenpäin. Haluankin siis kiittää puolustusministeriä asian kiirehtimisestä, sillä tämä on edennyt kiitettävällä nopeudella. Olemme nähneet viime päivinä jälleen vakavia tilanteita kansainvälisillä kentillä, missä koko ajan kohtaamme uusia
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 äärimmäisen tarpeellinen lakiesitys meillä tällä hetkellä eduskunnassa käsittelyssä. Tämän asian ajankohtaisuus tuli eteen jo vuonna 2014 eli kohta kolmisen vuotta sitten, jolloin ministerinkin aikaisemmin hyvin kuvaama ja lakiesityksen pohjassa kuvattu todellisuus tapahtui Krimillä niin sanottujen vihreiden miesten, tunnuksettomien sotilaiden, saapuessa. Olen saanut toimia vuodesta 2011 alkaen hallintovaliokunnassa ja puolustusvaliokunnassa, molemmissa jäsenenä ja varapuheenjohtajana. Tämän hybridisodankäynnin ikään kuin heikon sauman etsimisen realiteetti on tullut tässä eduskuntatyössäkin jo itselle vastaan. Puolustuksen ja sisäisen turvallisuuden eli siviiliviranomaisten väliin jää tämä kyseinen hybridivaikuttamisen hybridivaikuttamisen osa, jossa tätä pehmeätä rajapintaa kahden eri toimijan välillä on. Kun ministeri on paikalla, kysyisinkin YK:n peruskirjasta, johonka ministeri ansiokkaasti viittasi: 14. päivänä joulukuuta 1974 hyväksytty määritelmä hyökkäyskäsitteestä pitää sisällään valtion ja täällä yhdessä alakohdassa myös muun toimijajoukon, jota voi olla vaikea ennalta määritellä, "valtio tai joku muu joukko, joka lähettää aseistautuneita joukkoja", kuuluu kohta. Miten ministerinä näette tähän valiokuntakuulemiseen liittyen, pitäisikö vielä syvemmälle pystyä tätä hybriditodellisuutta kuvaamaan kuin on se kuva, joka meillä Krimin tapausten jälkeen ja tässä
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-23 Tämä esitys kertoo myös ketteryydestä ja nopeudesta, jolla on haluttu tiettyjä epäkohtia viimeisen puolustusselonteon jälkeen laittaa nopeasti käytäntöön, ja on hienoa, että täällä on luvattu, että se myös valiokunnassa käsitellään nopeasti. "Selonteoissa todetaan, että Suomen on turvallisuutensa kannalta seurattava tarkasti erityisesti lähiympäristöömme vaikuttavien toimijoiden sotilaallisia kykyjä ja aikomuksia. Puolustusselonteon mukaan puolustusta kehitetään vastaamaan toimintaympäristön kasvaneita vaatimuksia. Perinteisten sotilaallisten uhkien lisäksi Suomi varautuu vastaamaan entistä monitahoisempiin uhkiin, joissa yhdistyvät sotilaalliset ja ei-sotilaalliset keinot." luemme lehdistä noita viime yön tapahtumia tuolla Manchesterissä, joutuu vaan toteamaan sen, että Suomi voi sillä, että on huolellinen omassa sisäisessä turvallisuudessaan ja ulkoisessa turvallisuudessaan, välttyä tällaisilta hirmuteoilta. Tiedämme kaikki, että noin
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 rouva puhemies! Näitten tunnuksettomien osalta siis tällä hetkellä lentokoneet ja laivat ovat jo olleet lainsäädännön parissa ja nyt sitten ollaan tuomassa tähän myöskin henkilöt ja kulkuneuvot. Se on varmaan pitkälti hyvin perusteltua, mutta tähän tietenkin tulee kysymys, mitenkä tämä yhteistyö poliisien ja rajavalvonnan kanssa sujuu, koska olettaisin, että näissä tapauksissa, mihin tässäkin on laajasti viitattu tämän keskustelun aikana, tilanteisiin terrorismista ja muusta, tuskin on ollut kyseessä sillä tavalla tunnuksettomat aseistetut joukot, Puolustusvoimiin verrattavat. Kyllä ne ovat enemmän olleet tämmöisiä yksittäisiä ihmisiä, jotka syystä tai kolmannesta ovat tehneet tämmöisiä ikäviä ja todella järkyttäviä tekoja, ja sen takia minun mielestäni se ensimmäinen kohta on kyllä se rajavalvonta ja poliisi, joiden niihin pitäisi puuttua, ja sen takia minä olen vähän kysymässä tässä samalla, mitenkä tämä yhteistyö tai sitten myöskin toimivaltuudet niitten kanssa menevät, koska toimivaltuuksia on lisätty. Sitten tähän yleisempään kuvaan tietysti, että kun nyt me olemme lisäämässä toimivaltuuksia, on lisätty poliiseille, muutamissa kohdin rajavalvonnalle ja nyt sitten Puolustusvoimille, niin hallituksen sisältä olisi kiva tietää, mitä muuta, koska oman ajatteluni kannalta pelkästään voimakeinojen lisääminen ja niiden mahdollistaminen ei paranna yleistä ihmisten turvallisuudentunnetta vaan yleisesti siihen tarvitaan kansainvälisiin sopimuksiin lisää maita mukaan, niitten vahvistamista, niitten toimeenpanemista, tarvitaan lisää rauhanneuvotteluja, tarvitaan lisää kehitysyhteistyötä, tarvitaan lisää kahdenvälistä vuorovaikutusta ja näillä keinoilla itse asiassa paljon nykyistä paremmin turvataan sitä meidän rauhallista ja Suomen omaa itsenäisyyttä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-23 On muistettava koko ajan, että turvallisuusolosuhteet meidän rajoillamme ja yleensä Euroopassa ja myös kaikkialla muuallakin maailmassa ovat muuttuneet rajusti. Meidän on varauduttava kaikkiin sellaisiin riskeihin, jotka voisivat tulevaisuudessa olla meidän uhkiamme, niin että kun sitten joskus se mahdollinen tilanne on syntymässä — toivon mukaan se ei koskaan kuitenkaan synny — meillä pitää olla lainsäädäntöpohja kunnossa, koska viranomainenhan ei voi toimia koskaan mitenkään muuten, hänen toimintansa tulee aina perustua lakiin. On erittäin hyvä, että puolustusministeri on ottanut tämän asian vakavasti. Tämä on ymmärrykseni mukaan tullut kohtuullisen nopeassa aikataulussa, jolloin saadaan syntymään meiltä Suomesta myös viesti muille, meidän naapureillemme ja muualle maailmalle, että me olemme valmiina siihen tilanteeseen, mihin tämä nykyinen maailma on johtanut. Eihän tämä kenenkään vika ole,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 tietysti sisäiseen turvallisuuteen muuten vaikuttavat asiat, joihin liittyvät esimerkiksi koulutus, sosiaaliturva ja tämän tyyppiset asiat. Ne ovat todella tärkeitä, mutta tietysti tässä nyt täytyy muistaa koko ajan se, että näitä kansainvälisiä sopimuksia eivät kaikki osapuolet kaikissa tilanteissa noudata, mikä on tässä esimerkiksi vuonna 2014 nähty. Jos Geneven sopimusta ja muita kansainvälisiä sopimuksia
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-23 eikä ehditä perinteisin keinoin välttämättä riittävästi varautua, vaikkakin meillä Puolustusvoimat on hyvin koulutettu ja meillä on hyvä maanpuolustustahto. Puolustusministeriössä on tehty myös muita toimenpiteitä ja niihin on varauduttu. Niillä voidaan Suomen turvallisuutta edelleen parantaa. Arvoisa puhemies! Käsittääkseni nyt on tehty esiselvitys maa- ja kiinteistöhankintoja säätelevän lain pohjaksi maanpuolustuksen ja huoltovarmuuden kannalta tärkeissä kohteissa. Viime hallituskaudellahan monien maanpuolustuksen kannalta tärkeiden strategisten alueiden valumisesta ulkomaalaisomistukseen käytiin paljon keskustelua, mutta vasta nykyinen hallitus ja erityisesti puolustusministeri Niinistö on tehnyt paljon työtä ja edistänyt hyvin kiitettävästi asiaan varautumista ja vastaamista. Kysyisinkin tässä yhteydessä puolustusministeriltä,
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2017-05-23 edustajille kiitoksista ja rakentavasta lähetekeskustelusta. Edustaja Heinonen antoi varsin kattavan katsauksen lakiesityksen taustojen sisältöön, ja yhdyn hänen toiveeseensa esityksen ripeästä käsittelystä. Edustaja Kiuru kysyi lennokeista. Tämä on ajankohtainen kysymys. Lennokkien osalta lainsäädäntöä on tosiaan syytä tarkistaa. Puolustushallinnon osalta voin sanoa, että ongelma on tiedostettu ja toimeen on jo tartuttu. Olen jo viime vuoden puolella asettanut hankkeen, jossa lennokkitoimintaa ja yleensä miehittämätöntä ilmailua koskevaa lainsäädäntöä on tarkoitus kehittää nimenomaan turvallisuuden näkökulmasta. Tarkoitus on estää luvaton toiminta Puolustusvoimien kohteissa ja varmistaa sotilasilmailun lentoturvallisuus niin sanotussa alailmatilassa. Toivottavasti lähitulevaisuudessa pääsen eduskunnalle esittelemään säädösmuutoksia. Edustaja Elovaaran kanssa olen yhtä mieltä siitä, että selkeä vastuunjako mutta myös sujuva yhteistyö ja tiedonvaihto viranomaisten välillä takaavat kansallisen kyvyn vastata erilaisiin uhkatilanteisiin. Edustaja Kari viittasi YK:n peruskirjaan. Olen antanut itselleni lakiosastomme puolesta kertoa, että Yhdistyneitten kansakuntien peruskirjan 51 artikla ei sanamuotonsa mukaan edellytä, että hyökkäyksen tekee toinen valtio. Puolustautumisoikeuden käyttö edellyttää, että hyökkäys mittasuhteiltaan ja vaikutuksiltaan vastaa valtion asevoimien tekemää hyökkäystä. Tunnuksettomuudella ei ole teon oikeudenvastaisuutta poistavaa vaikutusta. Tämä on varmasti sellainen asia, mitä kannattaa valiokuntakäsittelyssä juristeilta enemmän kysyä, samoin kuin tätä Ahvenanmaan asemaa, mutta ainakin meidän juristiemme tulkinta oli, että Ahvenanmaan kansainvälisoikeudelliseen asemaan tällä lainsäädännöllä ei ole muutosta. Edustaja Paatero pohti laajemminkin sitä, miten voidaan keinoja käyttää alueloukkaajia vastaan ja mitä sitten esimerkiksi terroristeja vastaan, jos oikein ymmärsin. Se on tietenkin lähtökohta, että Puolustusvoimilla ei ole toimivaltaa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden tehtävien osalta, vaan toimivalta kuuluu lain mukaan poliisille, jota Puolustusvoimat voi tukea pyynnöstä virka-avulla, ja virka-avun laajuudesta päätetään aina tapauskohtaisesti. Edustaja Savio viittasi tähän maa- ja kiinteistökaupan mahdolliseen kieltoon tai luvanvaraistamiseen EU- ja Eta-maiden ulkopuolelta tuleville kansalaisille. Tästähän tehtiin puolustusministeriön toimesta selvitys, ja nyt sitten asia on etenemässä lakivalmisteluun. Tämä on siitä haastava harjoitus, että kyse on muistaakseni kahdeksan ministeriön alalle ulottuvasta lainsäädännön muutoksesta, joten aivan yksinkertaisesta asiasta