Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa puhemies! Kiitoksia talousvaliokunnalle tämän tärkeän ilmastopoliittisen asian käsittelystä ja pakettiin laittamisesta. Liikenteen päästöjen vähentäminen on erittäin merkittävä osa meidän ilmastopolitiikkaamme, ja hallituksen kaavailuissa liikenteen päästöjä vähennetään monin eri keinoin. Joukkoliikenteen, kävelyn, pyöräilyn edistäminen on yksi keino, energiatehokkaammat ajoneuvot toinen. Sähköautoissa tavoitellaan 250 000 sähköauton määrää vuonna 2030, biokaasuautoja 50 000 ja näin päin pois, mutta ylivoimaisesti nopein keino vähentää liikenteen päästöjä on sekoittaa uusiutuvia polttoaineita niihin liikennepolttonestetuotteisiin, jotka käyvät kaikkiin ajoneuvoihin, mitkä tällä hetkellä teillämme Juuri tähän päästöjen vähentämisen nopeuteen on viime aikoina kiinnitetty huomiota, siihen, että meillä on kiire ilmastotoimilla. Vuonna 2017 Suomi vähensi EU-maista eniten kasvihuonekaasupäästöjään, ja tämä on muuten pitkälti sen ansiota, että meillä vuonna 2017 merkittävällä tavalla uusiutuvien polttoaineitten osuus kaikista liikennepolttonesteistä kasvoi. EU-lainsäädäntö luo pohjan tälle. Aika usein kuulee huolta siitä, ovatko uusiutuvat polttoaineet kestäviä. No, juuri sen takia on tuiki tarpeellista ja tärkeää, että EU:n uusiutuvan energian direktiivissä määritellään ja asetetaan tarkat kestävyyskriteerit, joitten mukaan tuotettuja näitten markkinoille tulevien aineitten täytyy tietenkin olla, jotta ne aidosti tuottavat kasvihuonekaasupäästövähennyksiä. Suomessahan tällä hetkellä tuotetaan noin 600 000—700 000 tonnia uusiutuvia polttoaineita. Käytännössä liki tuo nykyinen tuotanto jo riittäisi, jos se kaikki käytettäisiin kotimaassa, vuonna 2029 täyttämään tämän 30 prosentin jakeluvelvoitteen tarpeen, mutta koska tuotteitten markkinat ovat globaalit, niin valtaosahan näistä Suomessa tuotetuista tuotteista viedään tällä hetkellä muualle. No, nyt kotimarkkina tietysti kasvaa merkittävällä tavalla, ja raaka-ainepohjana ovat erilaiset jätteet, tähteet ja sivutuotteet. Kukaan ei vakavasti otettavia suunnitelmia laske sen varaan, että jotenkin tuota pystymettää mennään kaatamaan ja siitä sitten tehtäisiin uusiutuvia polttoaineita. RED II -direktiivi pitää sisällään myös synteettiset uusiutuvat polttoaineet, ja valiokunta on niitä ansiokkaasti käsitellyt mietintöä laatiessaan. Ja tuo marssijärjestys lienee järkevä niin, että odotamme näitten synteettisten polttoaineitten määritelmien täsmentymistä ja päästövähennyslaskelmien täsmentymistä, ja sen jälkeen, kun tätä RED II -direktiiviä Suomessa lähivuosina toimeenpannaan, mahdollisuuksien mukaan täydennämme tätä valikoimaa, jolla tätä jakeluvelvoitetta voidaan täyttää, sillä nämä jotkut synteettiset polttoaineet ovat hyvinkin lupaavia keksintöjä. Suomea verrataan usein muihin Pohjoismaihin. Sanotaan, että meillä on valittu eri strategia. No, on totta, että Norja on tukenut voimakkaasti sähköautojen käyttöä, mutta se ei poista sitä tosiasiaa, että Norjassa on myös erittäin kunnianhimoiset biopolttoainetavoitteet. Aivan sama Ruotsissa. Ruotsi tulee todennäköisesti vuonna 2030 käyttämään huomattavasti enemmän uusiutuvia polttoaineita kuin Suomi. Tässä mielessä Pohjoismaat etenevät hyvin yhtä jalkaa tässä liikenteen päästöjen vähentämisessä. On myös puhuttu siitä, veikkaako Suomi nyt väärää hevosta. Ei Suomi tässä mitään veikkaa, vaan Suomi ottaa kaikki keinot käyttöön liikenteen päästöjen vähentämiseksi, ja uusiutuvat polttoaineet ovat se nopein keino. Itse asiassa niitä yrityksiä, jotka Suomessa ovat satsanneet uusiutuviin polttoaineisiin, meidän ei tarvitse tässä salissa veikata, nimittäin markkinathan arvottavat koko ajan osakekurssilla näitä yrityksiä. Meidän ehkä tunnetuin yhtiömme tällä saralla on tuo valtionyhtiö Neste — sen osakkeen kurssiarvo on viisinkertaistunut tämän hallituskauden aikana. Valtion omistuspotti on kasvanut useita miljardeja euroja. En usko, että sijoittajien mielissä on perinteinen öljynjalostus, vaan juuri tämä osaaminen uusiutuvissa liikennepolttonesteissä. Sen takia sijoittajat arvostavat sitä osaamista. Kiitos vielä kerran valiokunnalle. Tämä on merkittävä paalu. Nyt meillä on investointivarmuutta yrityksille, meillä on ennustettavuutta. Tiedämme, miten liikenteen päästövähennykset tulevat etenemään. Ja on luonnollista, että kun tietoa karttuu lisää, niin totta kai jokainen hyvä hallitus jatkossakin sitten tarvittaessa on valmis lakeja viilaamaan, jos tarvetta ilmenee.