Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-09-26 tytöille mahdollisuus, me saamme nuorille erityisesti Afrikassa mahdollisuuden työpaikkaan, alennamme kynnystä investointeihin, jotka johtavat teolliseen työhön — vähän siihen malliin kuin isossa osassa Aasiaa onneksi on miljardi ihmistä noussut alempaan keskiluokkaan tämän avulla. Ja tämän takia minä uskon kyllä vahvasti siihen, että tämä meidän mahdollisuutemme käyttää sijoitusmuotoista riskinjakorahoitusta on äärimmäisen hyvä asia tulevaisuuteen päin. Tässä edustaja Toivola ja myös edustaja Laukkanen viittasivat siihen, että luonnollisesti tässä syntyy nokkapokkaa eri edunsaajien tai eri rahankäyttäjien kesken, mikä on täysin ymmärrettävää, kun monella alueella on jouduttu määrärahoja laskemaan, siis lahjarahaa laskemaan, mutta sijoitusmuotoiseen on pystytty lisäämään. Sanon vielä kerran tässä niin kuin vuosi sitten sanoin ja monta kertaa, että yksikään euro, jonka me sijoitamme Finnfundin, Maailmanpankin tai IFC:n kautta tai muuta reittiä, ei ole pois järjestöiltä. Ne ovat todella siinä erillisessä kassakaapissa, niin kuin edustaja Laukkanenkin tänään oli jo huomannut ja mainitsi, ja se on silloin sijoitusmuotoista. Tilastokeskuksen määritelmässä ne eivät ole kehysmäärärahoja, minkä takia ne eivät lisää eivätkä vähennä sitä määrärahapuolen mahdollisuutta. Edustaja Toivola viittasi, että yritykset ja järjestöt synergisesti yhteen. Sen takia me olemme nyt myös lisänneet näitä kumppanuusrahoja, että juuri tällaisia Finnpartnershipin ja BEAMin kautta syntyisi entistä enemmän. Edustajat Sarkkinen ja Wallin palasivat tähän kokonaistasoon, ja ensinnäkin Wallinille sen verran sanoisin, että tilanne on sentään hieman parempi kuin nämä teidän esittelemänne luvut nyt ensi vuoden osalta, sekä naisten ja tyttöjen asian osuuden että kokonaistason osalta, koska tämä hallitus nyt on tietoisesti lisännyt 11 miljoonaa euroa tämän ja ensi vuoden välillä ja itse asiassa yli 40 miljoonaa euroa vuodesta 2016 ensi vuoteen euromääräistä tasoa. Tosin nämä vanhat luvut tässä vaikuttavat, mutta kun kysytään pitkän aikavälin suunnitelmasta, niin kyllä minusta se peruslähtökohta on, että siinä vaiheessa on varaa nostaa reippaasti, kun Suomi ei enää velkaannu, Suomen valtio ei enää velkaannu, ja tässä suhteessa päästään alijäämästä pois — silloin on varmaan sen vakavan keskustelun paikka, jos rehellisesti puhutaan. puhutaan. Edustaja Huhtasaari viittasi parempaan mittaamiseen ja väärinkäytöksiin aivan oikein minusta, ja vuoden päästä kun tuomme arvioinnin, selonteon kokonaistoteutumista, niin haaveeni on se, että me pystymme paljon aikaisempaa tarkemmin erittelemään tulokset ja myös mahdolliset väärinkäytökset. Valitettavasti niitä tietty prosentti tulee esiin — aika tasaisesti järjestöjen apujen kautta, aika tasaisesti maaohjelmissa ja toki myös meidän sijoitusmuotoisissa hankkeissamme, niin että sikäli yhtään instrumenttia ei tämän avulla pysty johonkin tärkeysjärjestykseen laittamaan. Finpron ulkoverkostosta Anttilalle ihan sen verran — vaikka se ministeri Lintilälle kuuluukin — että nimenomaan se on ajatuksena fuusiossa, että siirretään ulkoverkostoon resursseja reippaasti. Tässä suhteessa meidän ulkoministeriön edustustot ovat joka tapauksessa ratkaisevassa asemassa, kun meillä on 88 edustustoa. Niistä suurimman osan kohdalla on vaikea kuvitella muuta pääsyytä kuin nimenomaan kauppa ja sen edistäminen. Eli sen osaamisen, mihin edustaja