Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-12 hetkellä on, siitä, millä tavalla nyt sitä syntynyttä liikkumavaraa on päätetty käyttää, ja myös siitä, mikä tämän tällä hetkellä myönteisen kehityksen taustalla on. Niin kuin hallituksen esityksen yleisperusteluissa todetaan, verotuloarviot ovat huomattavasti kasvaneet. Vaikka osa niistä on Verohallinnosta saatujen tietojenkin mukaan tällaisia kertaluontoisia lisäyksiä, niin silti on todettava, että liikkumavaraa talouteen on tullut ja tämä nyt sitten hallituksen päätöksellä lähes 100-prosenttisesti on päätetty suunnata tämän vuoden velanmaksun — anteeksi, velanoton — vähentämiseen yli miljardilla eurolla. Tähän edustaja Heinosen välihuutoon täytyy todeta, että tätä sopii kysyä, onko se hyvä valinta. Olisiko mahdollista tätä noin miljardia käyttää Suomen tulevien vuosien ja vuosikymmenten kannalta paremmin kuin nyt nopeasti vain vähentää tämän vuoden velanottoa miljardilla? Olisiko tätä liikkumavaraa voitu käyttää niiden kipeiden leikkausten pienentämiseksi, poistamiseksi, joita hallitus on tehnyt esimerkiksi meidän tulevaisuuden kannalta ja meidän tulevien sukupolvien velanmaksukyvyn kannalta oleelliseen opetukseen, tutkimukseen, tuotekehitykseen, koulutukseen? Tai sitten perua niitä leikkauksia, joita on tehty perusturvaan monelta osin tai muihin tärkeisiin asioihin, kuten vaikkapa lääkekorvausten leikkausten peruuttamiseen. Tämä on arvovaltakysymys ja -valintakysymys, ja hallitus ja valiokunnan enemmistö on päätynyt suuntaamaan tämän lisätalousarvion liikkumavaran vain puhtaasti käytännössä velanmaksun nopeuttamiseen ja tietysti ihan positiivisella tavalla sitten veteraanien kuntoutuksen turvaamiseen. Siitä, mistä sitten tilanteen paraneminen johtuu, voidaan käydä keskustelua, viitaten vaikkapa kyselytunnillakin esillä olleeseen kiky-sopimukseen. Pääministeri totesi kyselytunnilla, että noin kaksi vuotta sitten, kun hallitus alkoi Etelärannan voimakkaalla myötävaikutuksella painostamaan palkansaajia ensin yhteiskuntasopimukseen, joka sitten myöhemmin muuttui kilpailukykysopimukseksi, silloin ihan todella jostakin oli syötetty sellainen arvio, että Suomen kustannuskilpailukyky on 15 prosenttia jäljessä keskeisiä verrokkimaita, vaikkapa Ruotsia ja Saksaa. Nyt kun me olemme valtiovarainvaliokunnassa muun muassa käsitelleet ensi vuoden budjettia ja kuunnelleet asiantuntijoita taloustilanteeseen liittyen, niin jäipä mieleen — kun ei voi suoraan lainata, kun mietintö on tietysti vielä kesken, valmistuu vasta vuoden lopulla — että käsitys on se, että se arvio, että meidän kustannuskilpailukyky oli näin paljon kaksi vuotta sitten jäljessä, oli täysin perusteeton. Jos tämä olisi luonnontiedettä, niin se uskallettaisiin tunnustaa, mutta kun tämä on taloustiedettä, niin ekonomistit eivät koskaan virheitään tunnusta. Tämän seurauksena syntyi kiky, joka on leikannut ostovoimaa, pidentänyt työaikaa, leikannut ne lomarahat julkisen puolen työntekijöiltä ja johtanut siihen, että nyt vuoden aikana palkansaajien reaaliansiot ovat laskeneet. Tämä talouspoliittinen vaikutus on todella kielteinen meidän työllisyydelle, ja niin kuin on todettu jo kikyn yhteydessä, kiky-sopimus itse asiassa hidastaa talouskasvua ja heikentää työllisyyttä lyhyemmällä aikavälillä. Ne positiiviset vaikutukset, jos ja kun niitä tulee, tulevat pitemmällä aikavälillä ja ehkä tähän ilmapiiriin liittyen. Arvoisa puhemies! Tässä lisätalousarviossa ei ole muita menomomentteja avattu kuin tämä veteraanien kuntoutusmäärärahamomentti. Sen vuoksi ei myöskään oppositiosta ole voitu tehdä uudelleenkohdennuksia tai muita muutoksia menopuolelle, vaikka tätä liikkumavaraa olisi, ja sen vuoksi, arvoisa puhemies, olemme olemme vasemmistoliitossa tehneet yleisperusteluihin lausumaehdotuksen, joka kuuluu seuraavasti: "Eduskunta edellyttää, että alkuperäisen budjetin hyväksymisen jälkeen parantuneen taloustilanteen mahdollistama talouspoliittinen liikkumavara käytetään nopeutetun lainanmaksun sijaan koulutuksen, perusturvan ja hyvinvointipalveluiden määrärahaleikkausten perumiseen."