Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-23 Arvoisa puhemies! Tarkastusvaliokunta, niin kuin tässä lukuisia kertoja on todettu, on tehnyt erinomaista työtä, tehnyt erinomaisia kotouttamislinjauksia, ja on tärkeää, että tänä aikana myös arvioidaan kotouttamisen onnistumista. Tämän mietinnön pohjalta muutamia hajahuomioita. Ensinnäkin kotouttamiskoulutuksen ja muitten toimenpiteitten vaikuttavuutta sekä kotoutujan sitoutuneisuutta halutaan mitata kokein koulutuksen päättyessä. Näissä kokeissa tulisi testata paitsi suomen ja ruotsin taitoa myös tietoa siitä, miten suomalainen yhteiskunta kaiken kaikkiaan toimii. Mietinnössä oli kiinnitetty huomiota myös siihen, että pitkään Suomessa olleet ihmiset käyttivät myös edelleen paljon tulkkipalveluita. Hyvin toimivan kotoutumiskoulutuksen jälkeen näin ei tulisi missään tapauksessa olla. On hyvä huomio, että naiset halutaan nostaa monella tavalla erityisasemaan kotouttamisessa. On mielenkiintoista kuulla, että monet kotouttamisen ammattilaiset, kotouttamiskoulutuksen tekijät toteavat, että olisi erinomaisen tärkeää, ettei kotoutumissuunnitelmaa laadittaessa tai alkukartoituksessa miespuoliso toimisi tulkkina, ja todetaan, että tässä kohtaa tulkin käytössä ei missään tapauksessa saa säästää. Mutta mielenkiintoista on myös näitten ammattilaisten toteamus siitä, että toivottavasti myös kotoutumisrahaa saaville naisille avattaisiin omat tilit. Mietinnössä puhuttiin myös toimeentuloloukuista, joiden vuoksi maahanmuuttajan ei välttämättä kannattaisi ottaa vastaan osa-aikatyötä. Toki on muistettava myös se, että osa-aikatyö on usein polku kokoaikaiseen työhön, ja sen takia tämä minusta ei ole aivan yksiselitteinen asia, millä millä tavalla tätä toimeentuloloukkukysymystä, toimeentulokysymystä sitten toimenpiteitten osalta arvioidaan. Kotoutumistyö on pysyvä osa suomalaisen yhteiskunnan palveluita tulevaisuudessa. Maahanmuutto tai kotoutuminen ei ole mikään väliaikainen projekti enää tulevaisuudessa. Kotoutumista tekemään tarvitaan siis vakiintuneet toimijat. Tällaisia ovat kunnat, muut viranomaiset, vakiintuneet kolmannen sektorin toimijat sekä valtionosuutta nauttivat oppilaitokset. Täällä on muutamassa puheenvuorossa kiinnitetty huomiota muun muassa kansanopistoihin. Ne tekevät tänä päivänä valtavan loistavaa työtä kotouttamiskoulutuksessa. Maahanmuuttotyötä tekevät ihmiset ja instituutiot ovat alansa erityisosaajia. Onkin tärkeää, että kotoutumiskouluttajat ja maahanmuuttopalveluitten ohjaajat tuntevat lainsäädännön ja hyvät käytännöt. Oikealla ohjauksella vältetään monta turhaa käyntiä. Jos kotoutumislakeja muutetaan merkittävästi, on myös pidettävä huolta siitä, että maahanmuutta-jien kanssa työskentelevät tulevat tietoisiksi näistä muutoksista. Tässä mietinnössä on todella myös sitä, että jatkossa kotoutumisjakso olisi yksi vuosi — varmasti monella tavalla järkevä linjaus. Ainakin sen vuoden jälkeen olisi syytä katsoa, miten pitkälle on päästy ja miten sitten siitä eteenpäin mennään, mutta on myös huomattava se, että maahanmuuttajien kyky opiskella vaihtelee todella paljon. Jos haluamme, että kaikki oppivat lukemaan ja kirjoittamaan suomeksi, ruotsiksi, on pakko hyväksyä myös se, että kotoutumisajan pituus vaihtelee. Samalla tietysti on syytä pitää huolta siitä, ettei ammattitaitoisella ja koulutetulla maahanmuuttajalla ole mahdollisuutta jäädä liian pitkäksi aikaa kotoutumaan. Suomalaisten työyhteisöjen valmiutta vastaanottaa vaillinaisen kielitaidon omaavia työntekijöitä pitäisi ehkä myös jollakin tavalla tukea lähtökohtana tietysti se, että työ on se paras kotouttaja, mutta silloin tarvitaan myös tahtoa ottaa maahanmuuttajat työyhteisöihin mukaan. Yleensä ihmiset ovat hyvin opiskelumyönteisiä heti Suomeen tultuaan. Asiantuntijoitten sanomisten mukaan onkin tärkeää, ettei tuota alkuinnostusta hukata.