Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-15 Arvoisa puhemies! Ammatillinen koulutus kaipaa uudistamista ja kehittämistä, mutta jos koulutukselta viedään resursseja tekemättä mitään muuta, emme voi puhua uudistamisesta, vaan kyseessä on suoranainen koulutuspolitiikan irvikuva. Näiden voimaan tulleiden 190 miljoonan suuruisten leikkausten vaikutukset näkyvät jo monella huolestuttavalla tavalla. Koulutuksenjärjestäjät pistettiin kovan valinnan eteen: vähentääkö aloituspaikkoja vai leikatako yksikköhintoja? Vaikka käytännössä koulutuksenjärjestäjä onkin itse saanut päättää, millä tavalla toteuttaa säästönsä, hallituksen leikkaus käytännössä tarkoittaa joko sitä, että osa nuorista jää koulutuksen ulkopuolelle, tai sitä, että opetuksen laatua joudutaan heikentämään merkittävästi. Pirkanmaalla koulutuksenjärjestäjät ovat pakon edessä leikanneet kuitenkin maltillisesti aloituspaikoista mutta sen sijaan olleet pakotettuja etsimään sopeutustoimia muualta. Rahoituksen leikkaukset kohdistuvat siis opetukseen, järjestämiseen ja laatuun. Tällaisen valinnan eteen ei pitäisi kenenkään koulutuksenjärjestäjän joutua. Meidän tulisi aidosti keskustella siitä, kuinka kehitämme ammatillista koulutusta eteenpäin. Sen sijaan olemme tilanteessa, jossa koulutukselta viedään rahat ennen kuin ainuttakaan uudistusta on tehty. Pirkanmaalla parhaillaan eräs koulutuksenjärjestäjä valmistautuu noin miljoonan alijäämään tänä vuonna. Vapautuneita työpaikkoja ei voida taloudellisista syistä täyttää, lähiopetuksen määrää on jouduttu karsimaan, laitehankintoihin ei ole varaa. Myös opiskelijakunnat ovat ottaneet vahvasti kantaa koulutuksen laadun heikkenemiseen. Eniten leikkauksista kärsivät opiskelijat. Opiskelijat ovat ne, joita varten järjestämme koulutusta. Silti opiskeluarjesta alkavat vähentyä lähiopetustunnit, ja oppilaitoksessa käytettävät välineistöt eivät välttämäti vastaa enää sitä, mitä työelämä niiltä edellyttää. Ammatillinen koulutus on monipuolistunut ja on monisyistä. Jo pelkästään ammatillisia perustutkintoja on yli 50 erilaista. Siksi laadukkaiden oppimisympäristöjen mahdollistaminen ja opetuksessa käytettävän välineistön nykyaikaisuudesta ja kunnosta huolehtiminen vaativat panostuksia koulutuksenjärjestäjiltä. Leikkausten suuri, huolestuttava vaikutus on nyt tällä hetkellä se, että niihin panostuksiin ei ole varaa. Opiskelijaa palvelevat hyvät opiskeluympäristöt ja laadukkaat välineet ovat oppimisen, taitojen kehittymisen ja motivaation perusta, ja ne ovat välttämättömiä, jotta ajantasaista opetusta voidaan tarjota. Kuinka voimme kouluttaa Suomessa tulevaisuuden osaajia, jos he saavat opetuksensa vanhentuvilla välineillä? Valtiontaloutemme ei myöskään hyödy siitä, että koulutamme ammattilaisia vajavaisilla taidoilla työelämään. Koulutuskentän viesti on ollut huolestunut tulevaisuuden sukupolvien osaamistasosta ja työllistymisestä yhä globaalimmassa kilpailuyhteiskunnassa. Kiihtyvässä muutoksessa työelämän keskeiseksi osaamiseksi muodostuvat oppimistaidot sekä edellytykset päivittää osaamista. Suureksi huoleksi nousee jatko-opintokelpoisuus nuorilla: onko ammattiin opiskelevilla tulevaisuudessa aidosti mahdollisuus päästä jatko-opiskelemaan? Arvoisa puhemies! Ammatillisen koulutuksen leikkaukset ovat heikentäneet opiskelijoiden mahdollisuuksia nykyaikaiseen oppimiseen ja lähiopetukseen, heikentäneet nuorten osaamistasoa ja mahdollisuutta päästä jatko-opiskelemaan ja siten heikentäneet uskoa tulevaisuuteen ja omiin mahdollisuuksiin menestyä. Onko meillä todella tähän varaa?