Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-09-13 Ärade talman, arvoisa puhemies! Reilu kuukausi sitten elokuun 2. päivänä oli maailman ylikulutuspäivä. Silloin olimme kuluttaneet loppuun maapallon tänä vuonna tuottamat uusiutuvat luonnonvarat. Tämän jälkeen elämme velaksi: kulutamme enemmän kuin maapallo pystyy tuottamaan. Joka vuosi kulutamme nopeammin. Vuoteen 2015 verrattuna ylikulutuspäivä oli tänä vuonna 12 päivää aikaisemmin. Suomen ylikulutuspäivä oli jo aikoja sitten, 3. päivä huhtikuuta. Me suomalaiset käytimme siis oman osamme maailman luonnonvaroista kolmessa kuukaudessa. Tarvitsisimme melkein neljä maapalloa, jos kaikki kuluttaisivat kuin me. On siis selvää, että tarvitsemme Agenda 2030 -toimenpideohjelman kaltaisia ohjelmia, jotka ohjaavat meitä oikeaan suuntaan. Ärade talman! Om vi finländare har använt vår andel av jordens resurser på drygt tre månader, betyder det att vi de resterande nio månaderna av året lånar resurser som egentligen inte kan lånas, som egentligen inte finns. Därför behöver vi program som Agenda 2030. Hållbarhet bör genomsyra alla beslut som vi fattar. Hållbar utveckling innebär ändå inte bara hållbart utnyttjande av jordens resurser. Hållbarhet kräver ett hållbart samhälle inom alla dimensioner, på alla tänkbara sätt. Det handlar om ett globalt ansvar, att ta hand om varandra och vårt jordklot tillsammans. Ärade talman! Agenda 2030 omfattar 17 huvudsakliga målsättningar som är indelade i 169 delmål. Enligt OECD:s statistik från juni 2017 har Finland uppnått 23 av de här 169 delmålen. Vi är på god väg att uppnå målsättningarna som gäller fattigdom, vatten, biodiversitet men ligger långt efter OECD-medeltalet då det kommer till hållbar produktion. Även inom energi och mat ligger vi efter medeltalet och då det kommer till jämställdhet har vi också en lång väg att gå. Regeringen har tagit till sig de svagheter som Finland fortfarande har och omvandlat dem till målsättningar som ska verkställas. Ändå verkar det som om regeringsprogrammet varit styrande och inte tvärtom. Och ett regeringsprogram som skrivs för fyra år framåt ger inte den utgångspunkten som behövs i arbetet för att uppnå ett hållbart samhälle på lång sikt. Arvoisa puhemies! Kestävän kehityksen työssä tarvitsemme pitkäjänteisyyttä ja kauaskatseisuutta. Tarvitsemme selkeän vision siitä, miltä kestävä Suomi näyttää, ja tähän visioon toimintaohjelmien, hallitusohjelmien ja muiden toimenpiteiden tulisi nojata. Yksi tärkeimmistä konkreettisista askelista olisi kehitysyhteistyön määrärahojen nostaminen 0,7 prosenttiin bkt:stä. Vuoden 2017 budjetissa olemme kaukana tavoitteesta. Me olemme 0,4 prosentissa. Suomi on hyvinvoiva maa, meillä on varaa auttaa muita. Samaan aikaan, kun Agenda 2030 -toimenpideohjelmaa valmisteltiin, kehitysavusta leikattiin rajusti — leikattiin siitä parhaasta työkalusta, mikä meillä on käytössä esimerkiksi pakolaiskriisin helpottamiseksi. Tämä ei ole uskottavaa kehityspolitiikkaa. Tulevaisuusvaliokunnan mietintö on hyvä ja nostaa esiin monta tarpeellista asiaa. Mietinnön tulisi kuitenkin enemmän painottaa nuorten osallisuuden vahvistamista niin rauhantyössä kuin päätöksenteossakin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman mukaisesti. Nuorten oikeuksien ja heidän asemansa vahvistamisen kestävän kehityksen työssä tulisi olla yksi Suomen globaalivastuun painopistealueista. Arvoisa puhemies! Kauniitkin sanat ovat tyhjiä, elleivät ne muutu teoiksi. Hallituksen selonteon tulee johtaa konkreettisiin toimenpiteisiin. Agenda 2030 -tavoitteiden tulisi olla itsestään selvä ohjenuora, kun teemme päätöksiä. Meidän tulee olla kunnianhimoisia ja edelläkävijöitä kestävässä kehityksessä, sillä meillä on siihen kaikki tarvittavat eväät.