Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-15 Arvoisa herra puhemies! Tämä virkamieslain 7 ja 8 c §:n muuttaminen ja turvallisuuslain muuttaminen on lakiesityksenä erittäin hyvä ja kannatettava. Olemme keskustelleet kansallisesta turvallisuudesta viime aikoina tässä talossa paljon, ja kaikki tiedämme syyn: turvallisuustilanne Euroopassa ja maailmalla on muuttunut viime vuosina erittäin radikaalisti ja huonompaan suuntaan. Minkäännäköiseen sinisilmäisyyteen minun mielestäni tässä maassa ei ole varaa. Eikä se ole tasa-arvokysymys eikä yhdenvertaisuuskysymys millään lailla, jos kansakunta katselee omaa turvallisuuttaan ja valitsee avainvirkoihin sellaiset henkilöt, jotka taatusti ovat tämän maan kannalta parhaita mahdollisia. Eihän se ole mikään tasa-arvokysymys, jos esimerkiksi vaikka Puolustusvoimain komentajan virkaan tai ministeriön johtavan kansliapäällikön virkaan valitaan taatusti kaikki viran ehdot täyttävä henkilö. Jos toinen ei ole siihen pätevä tai kelvollinen jostain muusta syystä ja tutkinnallisista syistä, niin kysymyksessä ei voi olla tasa-arvokysymys mitenkään. Tätä maata voi palvella miljoonalla muulla tavalla. Kun turvallisuusselvityksiä tehdään korkeimpien virkojen osalta — niin kuin ministeri Vehviläinen totesi, taisi olla noin 23 000 virkaa, mitä koskee tällainen turvallisuusselvitys ja sitten se arviointi, onko henkilö kelvollinen hoitamaan sitä virkaa — niin se virka tulee hoidettua Suomen kansakunnan ja Suomen kansallisten etujen kannalta parhaalla mahdollisella tavalla, se on mielestäni hyvä asia. Tämä turvallisuusselvitysasia, josta olemme nyt tänään puhuneet, on äärimmäisen tärkeä, koska tämän päivän ict, nuo nykyaikaiset tiedonvälityskeinot, tiedustelukeinot ovat valtavan laajat. Kun muistetaan se amerikkalainen tietovuototapaus, jossa muutamalla tietokoneen näpäytyksellä vuodettiin maailman verkkoihin valtava määrä asiakirjoja, jotka edelleen leviävät tuolla netissä, ja niitä ei koskaan sieltä saa pois, niin kun valitaan tällaisiin tärkeisiin virkoihin henkilöitä, jotka pääsevät luokiteltuihin tietoihin käsiksi, kyllä siinä pitää olla täydellinen luotto niihin henkilön taustoihin, että hän on luotettava henkilö ja ajaa Suomen kansallista etua ja vain Suomen kansallista etua. Se ei millään lailla minusta ole loukkaavaa, jos joku ruotsalainen tai vaikka tai vaikka nyt afrikkalainen tai aasialainen henkilö valittaisiin virkaan, ja hänelle varmaan joku muukin tehtävä tästä maasta löytyy, jos hän haluaa tässä maassa työtä tehdä, eli en näe sitä millään lailla syrjintänä, kun maa valitsee valtion virkamiehiä tärkeisiin tehtäviin. Kysymys on kansallisesta turvallisuudesta. Ja pienen kansakunnan jos kenen pitää oma kansallinen turvallisuutensa vahtia äärimmäisen tarkasti. Sen, että turvallisuusselvitykset ovat lisääntymässä ja kaikille valtion johtaville virkamiehille se selvitys tehdään, näen pelkästään hyvänä asiana. asiana. Sitäkin on turha demonisoida, että ihmisen taustat tutkitaan. Se on minusta ihan normaalia, kun valitaan tärkeisiin tehtäviin ihmisiä, aivan kuten tänä päivänä päiväkodin henkilöiltäkin vaaditaan tietyt selvitykset, samoin kuin monessa muussa vaaditaan selvitykset ja lähes jokaisella työpaikalla joutuu jo työn vastaanottaessaan sitoutumaan tiettyihin asioihin. Ei siinä mitään outoa ole. Se ei ole syrjintää, vaan se on sitä, että työnantaja, joka maksaa työstä palkan, haluaa varmistua, että se henkilö, joka sitä työtä tekee, on siihen tehtävään paras mahdollinen ihminen toteuttamaan sitä työtä kaikin puolin. Valtion turvallisuusasiat ovat tärkeämpiä joka päivä tästä eteenpäin, ja toivon, että tuo tiedustelulaki, josta myös kyselytunnin aikana ministeri Risikko mainitsi ja joka on tulossa nyt eduskuntaan aivan kiireisellä aikataululla, hyväksyttäisiin mahdollisimman nopeasti, niin kuin ministeri Risikko omassa puheenvuorossaan kyselytunnilla sanoi, Suomi on ainoa demokraattinen eurooppalainen valtio, jolta tämä lainsäädäntö vielä puuttuu. Elikkä me olemme tavallaan houkutteleva tiedustelukohde sen tautta, kun voimassa oleva tiedustelulainsäädäntö ei meillä ole ajan tasalla. Pitää muistaa se, kun virkamiehet toimivat omissa tehtävissään, että meidän perustuslakimme mukaan se on hyvin lakisidonnaista toimintaa: kaiken julkisen toiminnan tulee perustua lakiin, ja lakia on tarkoin noudatettava. Elikkä nykyisellään tässä asiassa meidän virkamiehemme, kun ei ole tätä virkamieslain muutosta eikä tiedustelulakia, ovat erittäin ylivoimaisen tehtävän edessä: pitäisi tehdä Suomen hyväksi töitä ja tutkia tiettyjä asioita, mutta kun laki ei anna siihen mahdollisuutta. Virkamies ei voi työssään säveltää tietenkään, siinä tapauksessa hän syyllistyy virkarikokseen, se on vakava juttu se. Sen takia eduskunnan on tässä asiassa kannettava vastuunsa, käsiteltävä tämä asia nopeasti.