Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-26 Tärkeää on lasten tasa-arvo ja yhdenvertaisuus eli kaikkien lasten yhtenäinen subjektiivinen varhaiskasvatusoikeus kaikkialla Suomessa. Tärkeää on varhaiskasvatuksen laatu, ja laatu rakentuu sellaisista asioista kuin ryhmien koko, aikuisten määrä, varhainen ongelmiin puuttuminen ja henkilöstön osaaminen ja koulutus. Laatuun vaikuttavista tekijöistä saamme myös jatkuvasti tutkimustietoa. Ja tärkeää on vielä se, että mahdollisimman moni lapsi osallistuu varhaiskasvatukseen. Mallimme, niin sanottu educare-malli, on kerännyt kiinnostusta jo pitkään, ja se on myös todettu aika toimivaksi. Muutama vuosi sitten olimme maailman ykkösiä kansainvälisessä 50 maan vertailussa, ja ehkä se meidän vakuuttavuutemme on nimenomaan liittynyt tähän tutkimuslähtöisyyteen. tätä maailman parasta mallia nykyhallitus on niin sanotusti uudistanut rapauttamalla ensin yhdenvertaisuutta, kun lapset jaettiin kahteen kastiin, niin sanottuihin 20-tuntisiin sen perusteella, ovatko vanhemmat kotona joko työttömyyden tai muun syyn takia, ja muihin lapsiin. Laatua on heikennetty suurentamalla ryhmäkokoja ja vähentämällä aikuisten määrää ryhmissä. Eli kyllä tämä kolmen vuoden uudistustyö on heikentänyt lasten yhdenvertaisuutta ja varhaiskasvatuksen laatua, aivan niin kuin meidän erinomaista työtä tekevä valiokunnan puheenjohtaja Tuomo Puumala tuossa aiemmin keskustelussa tunnusti. Nyt meillä on sitten tämä laki. Lain ensimmäisen käsittelyn jälkeisten äänestyksien jälkeen on selvää, että laki ei korjaa näitä perustavanlaatuisia megaongelmia. Se ei korjaa subjektiivista oikeutta kaikille lapsille, se ei korjaa ryhmäkokoasetusta, eikä se myöskään tuo varhaiskasvatukseen kaivattua erityistukea ja lisäosaamista varhaisesta puuttumisesta. Henkilöstön osaamistason ja koulutustason nostaminen olisi edellyttänyt huolellista valmistelua sen sijaan, että hallituksen esitys tuotiin eduskuntaan muodossa, joka on kurjalla tavalla ja tarpeettomasti luonut jännitteitä henkilöstön keskuuteen ja jopa riskeeraa henkilöstön saatavuutta tulevina vuosina ja jättää täysin auki tarvittavan ja merkittävän lisäkoulutuksen rahoituksen ja sisällön. On siis ristiriitaista ja perusteetonta säätää uusia muutoksia ja sinänsä kannatettavia tavoitteita, jos tasa-arvon ja laadun kannalta perustavanlaatuisia heikennyksiä ei ensin korjata. Tämän lain sijaan tarvitsemme pitkäjänteisen varhaiskasvatuksen kokonaisuudistuksen, siis sellaisen tulevaisuusuudistuksen, jonka lähtökohtana ovat nämä kolme mega-asiaa, joista kaikki puhuvat: lasten yhdenvertainen asema, varhaiskasvatuksen laatu ja kaikkien lasten osallistuminen. Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Gustafsson totesi, varhaiskasvatuksen kehittäminen on SDP:n tärkeimpiä prioriteetteja. Laadukas ja kaikkien lasten ulottuvilla oleva varhaiskasvatus antaa lapsille hyvän pohjan ponnistaa elämässä eteenpäin, ja perheille se on tuki ja turva työn ja muun elämän yhteensovittamisessa. SDP:llä on selkeät ydinkohdat, jotka ovat ohjanneet työtämme myös tämän lain käsittelyssä: Pitkän aikavälin tavoitteena on tehdä varhaiskasvatuksesta maksutonta — se nostaisi eurooppalaisittain alhaista varhaiskasvatuksen osallistumisastetta merkittävästi. Haluamme kaikille lapsille subjektiivisen oikeuden kokoaikaiseen varhaiskasvatukseen — kyse on nimenomaan lapsen oikeudesta ja edusta. Haluamme uudistaa lapsiryhmien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten välisen ryhmäkokosääntelyn — tavoitteena sellaiset ryhmäkoot, jotka mahdollistavat jokaisen lapsen yksilöllisten tarpeiden huomioinnin. Ja haluamme ulottaa varhaiskasvatukseen sellaisen erityistuen, joka meillä jo peruskoulussa on, mutta ei tässä varhaisessa vaiheessa, vaikka kaikki vannovat varhaisen puuttumisen nimiin. Haluamme edelleen kehittää tätä suomalaista mallia, jossa kasvatus, opetus ja hoito ovat tasapainossa — nimenomaan educare-mallia, joka maailmallakin tunnetaan. Tältä pohjalta on syytä nostaa varhaiskasvatuksen henkilöstön koulutus- ja osaamistasoa ja pedagogisia valmiuksia, ja todellakin huomioiden kaikki henkilöstöryhmät. Yhdyn edustaja Gustafssonin ehkä lievään suruunkin siitä, millaisessa muodossa tämä laki näiden henkilöstöryhmien näkökulmasta todella tänne eduskuntaan tuotiin. Ja totta kai haluamme kehittää lähikoulupolkua myös lähipäiväkotien osalta jatkossa. Arvoisa puhemies! Sosiaalidemokraattiset edustajat sivistysryhmässä esittivät ensin valiokunnassa ja sitten täällä lain ensimmäisessä käsittelyssä todella perustavanlaatuisia muutoksia lakiesitykseen, jotka edustaja Gustafsson kävi läpi. Käsittely teki selväksi, että voimaan tullessaan hallituksen esitys jättää ratkaisematta suurimmat varhaiskasvatuksemme epäkohdat, jotka on tässä nyt useaan kertaan käyty läpi. Lisäksi henkilöstön työnkuva-, koulutus-, osaamis- ja kelpoisuuspykälät olivat ohuesti valmisteltu kokonaisuus. Kuten valiokunnan mietinnössä todettiin, ”valiokunta toteaa, että keskustelua henkilöstörakennepykälästä on osaltaan lisännyt hallituksen esityksen yksityiskohtaisten perustelujen epäonnistunut muotoilu”. Lisäksi esitys ei tuo mitään etenemispolkua kohti maksutonta varhaiskasvatusta. Arvoisa puhemies! Kävimme pitkän pohdinnan siitä, miten suhtaudumme lakikokonaisuuteen tässä kakkosvaiheen käsittelyssä. Näkemyksemme on, että tämä laki nykytilanteessa jatkaisi ristiriitaista varhaiskasvatussäätelyä, koska siitä puuttuvat kaikki listatut megaluokan asiat. Tämä jatkaa jonkinlaista laput silmillä ‑työtapaa, jossa mennään eteenpäin eikä korjata ensin sitä, mikä on jäänyt rikkinäiseksi.