Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-30 ja meistä varmasti kaikki toivoisivat, että meillä olisi vähintään niitä seteleitä hieman enemmän kuin mitä tällä hetkellä on. Suomen Pankki huolehtii siitä, että suomalaisilla on käytettävissään eurokäteistä: seteleitä ja kolikoita. Samoin kuin muissakin euromaissa, valtaosa eurosetelistöstä jaetaan Suomessa yleisön käyttöön koko ajan harvenevan automaattiverkoston kautta. Suomen Pankin tehtävänä on tarkistaa kierrosta palautuvien euroseteleiden aitous ja kunto sekä poistaa samalla huonokuntoiset setelit kierrosta ja vaihtaa ne uusiin. Käteinen on edelleen kilpailukykyinen maksuväline, vaikka erilaiset sähköiset maksutavat ovat jo todellisuutta. Käteisen käyttö edellyttää, että sitä on saatavilla jakeluverkon kautta ja että maksun vastaanottaja hyväksyy käteisen maksuvälineenä. maksuvälineenä. Suomen Pankin tehtävänä on seurata käteisen jakeluverkoston muutoksia sekä käteisen hyväksyttävyyttä erilaisissa maksutapahtumissa. Suomen Pankki mittaa myös kuluttajakyselyillä tyytyväisyyttä käteisen saatavuuteen, on tehnyt sitä itse asiassa jo 10 vuoden ajan. Viime vuoden lokakuussa tehdyn kyselyn perusteella kuluttajien tyytyväisyys käteisen saatavuuteen on pysynyt edelleen hyvänä. Kyselyyn vastaajista 84 prosenttia oli edelleen tyytyväisiä käteisen saatavuuteen. Ilmeisesti kyselyyn ei vastattu Kesälahdella tai Tohmajärvellä, joissa rahaa ei pankin päätöksellä ole enää käteisautomaatista saatavilla. Numismaatikkoja kiinnostaa ehkä eniten päätös, että euroseteleissä ollaan vähitellen siirtymässä uudistettuun Europa-setelisarjaan. Viime vuonna seteleissä vaihtovuorossa oli 50 euron seteli, joka on Suomessa 20 euron setelin rinnalla keskeinen automaattijakelussa oleva seteli. Uuden setelin ulkoasu on hieman muuttunut turvatekijöiden parantamisen vuoksi. Rahaa väärennetään edelleen, kuten aikaisemminkin. Euroseteliväärennösten määrä normalisoitui viime vuoden aikana kertomuksen mukaan edellisvuoden poikkeusluvusta 769 kappaleeseen. Kolikkoväärennöksiä löytyi 957 kappaletta. Arvoisa rouva puhemies! Suomen Pankki on vastannut käyttörahojen riittävyydestä valtiovarainministeriön toimeksiannosta Suomessa ja antanut Suomen Rahapajalle tehtäväksi eri asetuksilla valmistaa käyttörahoja 1860-luvulta lähtien Suomen Pankille. Suomen Pankki on vastaavasti kansalaisille jakelussaan käyttänyt liikepankkeja ja pankkeja vuoteen 2013 asti. Suomessa ei ole ollut vuoden 2013 jälkeen nimellishintaisia normaaleja käyttörahoja 1 sentistä 2 euroon, vaikka niitä on valmistettu ja jaettu samanlaisissa raharullissa. Vastaavasti 2 euron niin sanotut erikoiskakkoset kuuluivat vielä arvonlisäverolain 59 §:n piiriin, kuten kaikki ennen vuotta 2013 olleet käyttörahat. Mutta vuoden 2016 alusta ne ovat olleet verollisia, eli käytännössä nimellishintainen ja käyttöarvoltaan oleva 2 euron kolikko onkin Suomessa 2 euroa 48 senttiä plus toimitus- ja postikulut. Vastaavasti muissa EU-alueiden euroa käyttävissä maissa 2 euron erikoiskakkosta saa ostaa keskuspankeilta nimellishintaan raharullittain. Kuulostaa varmaan erikoiselta, vaikka meitä pitäisi käsitellä Suomessa samalla tavoin kuin muuallakin EU-maissa. Suomen Rahapajan perustelu alv-verolle on, että arvonlisävelvolliselle kauppiaalle eli ostajalle vero on vähennyskelpoista. Edellä mainittujen rahojen nettohinta säilyy ennallaan, ja tämän lisäksi Suomen Rahapaja lisää reilun toimitusmaksun verraten edelliseen jakeluun eli liikepankkien kustannukseen. Tämän alv-veromäärittelyn tekee vielä ihmeellisemmäksi se, että lähes samaan aikaan rahahuollon kautta lasketaan samaa rahaa kiertoon samoissa raharullissa nimellishintaan. Suomessa ja EU-alueella on paljon nuoria keräilijöitä, jotka haluavat kerätä eri maiden erikoiseuroja talteen. Tällainen lisävero näiden rahojen hankintaan on tarpeeton