Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-12-04 ratkaista. Se jää seuraavalle hallitukselle ratkaistavaksi. En tosin tiedä, miten kansainvälisestikään tähän bulvaanikysymykseen ollaan tehokkaasti pystytty puuttumaan, mutta ehkäpä niitä keinoja löytyy. Sen voin sanoa kuitenkin, että tiedustelulainsäädäntö, kun se voimaan saadaan, on hyvä työkalu tässä suhteessa. Kilometrirajoista — edustaja Savolan toinen kysymys — valiokunnassa kannattaa keskustella. Käytännössä soveltamisalue lienee vain 1—2 prosenttia Suomen pinta-alasta. Edustaja Kääriäiseltä oli aivan oikea huomio, että lait täydentävät toisiaan ja muodostavat kokonaisuuden. Puolustusvoimien tarpeet on hyvin huomioitu, mutta lainsäädäntö ei sitä edellytä. Siksi onkin tärkeää, että vaatimus kirjataan lakiin. Edustaja Kymäläinen, käytännön hallintoa pohditaan vielä, mutta yksityiskohtaisia tietoja Puolustusvoimien strategisista kohteista ei ole tarkoitus tuoda asiattomien tietoon. Ja vielä edustaja Kymäläiselle: Pelkkä vanhan lain päivittäminen katsottiin riittämättömäksi. Kuten esittelypuheenvuorossa sanoin, nyt on kyse peräti kahdeksasta lakiehdotuksesta sekä kolmesta uudesta laista. Kyse on ollut huomattavasti laajemmasta lakikokonaisuudesta kuin ehkä alussa osattiin arvioidakaan. Edustaja Torniaiselle: Lakiehdotusten ensisijaisena tarkoituksena on nimenomaan luoda kattava seurantajärjestelmä, jolla itsessään toivotaan olevan ennaltaehkäisevä vaikutus. Hallinnollisesti järjestelmä tulee olemaan varsin kevyt. Edustaja Niikko totesi, että tätä lainsäädäntöä on odotettu, ja voin vain todeta, että ilman tätä hallitusta ei esitystä olisi tullut nytkään. Ehkä tämä hallitus jää historiaan — onko nimittäin mikään muu hallitus tehnyt rauhan aikana yhtä paljon kansallista turvallisuutta parantavaa lainsäädäntöä, kysyn vain. Edustaja Karille vielä lopuksi: isänmaan asia on tosiaan meille kaikille yhteinen, — pitää olla näin, edustaja Kulmala on aivan oikeassa — ja siihen liittyen tässä salissa huomenna keskustellaan maanpuolustustahdosta, ja jatkamme silloin. Arvoisa rouva puhemies! Esityksessä on tarkoitus tehdä muutoksia lakiin vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta, ampuma-aselakiin, rikoslakiin ja työturvallisuuslakiin. Nykyinen vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annettu laki on ollut voimassa 11 vuotta, eikä siihen ole tänä aikana tehty mitään merkittäviä uudistuksia. Vapaaehtoisen maanpuolustuksen kehittämishanke alkoi syksyllä 2017 kahdella työryhmällä. Ensimmäisessä tarkasteltiin vapaaehtoisen maanpuolustuksen kehittämisen vaihtoehtoja. Näitä olivat ensiksi vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen kehittäminen nykymallilla eli käytännössä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen eli MPK:n yhdistysoikeudellisen rakenteen alla, toiseksi toiminnan järjestäminen ja kehittäminen osana Puolustusvoimia tai kolmanneksi uuden viranomaisen perustaminen. Näistä vaihtoehdoista valittiin perusteellisten selvitysten jälkeen sotilaallisen koulutuksen siirtäminen yksin Puolustusvoimille. Lisäksi tärkeänä tavoitteena nähtiin MPK:n koulutusmahdollisuuksien tehostaminen siten, että se kykenisi nykyistä laajemmin antamaan koulutusta omassa toiminnassaan ilman Puolustusvoimien tilausmenettelyä. Toisessa työryhmässä suunniteltiin valitun kehityssuunnan perusteella vapaaehtoisen maanpuolustuksen kehittämismalli, jonka toimeenpanosta tässä lakipaketissa on osaltaan kysymys. Keväällä 2018 perustettiin kolmas työryhmä valmistelemaan tarvittavat lainsäädännön muutokset. Hankkeiden työryhmävalmistelussa ovat olleet mukana puolustusministeriön lisäksi Puolustusvoimat ja MPK. Työryhmävalmistelun lisäksi valmistelun aikana on myös järjestökentälle ja muille viranomaisille varattu mahdollisuus esittää huomionsa valmistelussa hyödynnettäviksi. Arvoisa puhemies! Työryhmien työn tuloksena syntyneillä muutosesityksillä on tarkoitus saattaa voimaan vapaaehtoisen maanpuolustuksen kehittämismalli. Sen taustalla on ollut tavoite tehostaa erityisesti paikallispuolustuksen suorituskykyä kehittävää vapaaehtoista harjoittelua, luoda vapaaehtoiseen maanpuolustukseen nousujohteisia koulutuspolkuja ja antaa vapaaehtoiselle reserviläiselle vaativampia tehtäviä. Päämääränä on myös mahdollistaa vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen antaminen koko valtakunnan alueella ja edistää koulutuksen maksuttomuutta. Lisäksi kehittämismallilla on haluttu turvata asepalvelusta suorittamattomien naisten ja nuorten asema vapaaehtoisen maanpuolustuksen kentässä. Lakiin vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta on kirjattu esityksessä useita käytännön muutoksia. Puolustusvoimat ei jatkossa tilaa MPK:lta sotilaallista koulutusta. MPK:n sotilaallisia valmiuksia palveleva koulutus määritellään käsitteenä tarkemmin, ja koulutuksen nousujohteisuus korostuu, kun Puolustusvoimien aseita on mahdollista antaa kyseiseen koulutukseen käsiteltäväksi Puolustusvoimien valvonnassa ja Puolustusvoimien alueilla ja aluksilla. Puolustusvoimien aseilla ei kuitenkaan saa ampua sotilaallisia valmiuksia palvelevassa koulutuksessa. Erityisesti naisia ja nuoria koskeva tutustumistoiminta säädetään MPK:n julkiseksi hallintotehtäväksi. MPK:n kansainvälisestä koulutustoiminnasta kirjataan säännökset lakiin. Vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen ohjausta ja valvontaa koskevia säännöksiä selkeytetään. Valvovia viranomaisia ovat puolustusministeriö, Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos. MPK:n julkisoikeudellisten kurssien osallistujien valinnasta sekä Puolustusvoimien MPK:lle antamasta tuesta kirjataan säännökset lakiin. Muina huomioina mainittakoon, että tällä lakipaketilla on yhteys myös EU:n asedirektiivin kansalliseen voimaansaattamiseen. Sitä koskeva lakipaketti sisältää mahdollisuuden myöntää aselupia MPK:lle sen sotilaallisia valmiuksia palvelevaa koulutusta varten.