Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-04-04 Syyttäjälaitoksella on suomalaisessa yhteiskunnassa äärimmäisen merkittävä rooli rikosvastuun toteuttamisessa. Poliisin tehtävänä on huolehtia esitutkinnasta, syyttäjien roolina on arvioida oikeudellisesti tutkinnan tuloksia, ja tuomioistuimet tekevät asiassa johtopäätökset ja tuomitsevat rangaistukset. Rikosvastuun toteutuminen tulee ajatellakin tällaisena ketjuna, joka alkaa esitutkinnasta ja päätyy lopulta rangaistusten täytäntöönpanotehtäviin. Jokaisen lenkin tässä ketjussa täytyy toimia parhaalla mahdollisella tavalla rikosvastuun toteutumiseksi. Yhteiskunnan monimutkaistuessa myös rikollisuus muuttaa muotoaan jatkuvasti. Syyttäjän työ vaikeutuu jatkuvasti vaatien yhä vahvempaa syyttäjän työn asiantuntemusta monimutkaisten ja vaikeiden kysymysten hoitamiseen. Erikoisosaamista tulee kyetä käyttämään mahdollisimman joustavasti siellä, missä sitä tarvitaan. Tarvitsemme siis Syyttäjälaitoksen, joka kykenee mahdollisimman joustavasti kohdistamaan tarvittavan osaamisen sinne, missä sitä tarvitaan kulloinkin eri puolilla Suomea. Arvoisa puhemies! Nyt käsiteltävässä ehdotuksessa esitetään, että Syyttäjälaitos muodostuisi keskushallintoyksikkönä toimivasta valtakunnansyyttäjän toimistosta ja viidestä viraston osastoina toimivasta syyttäjäalueesta. Ahvenanmaa muodostaisi yhden oman syyttäjäalueen. Tavoitteena on parantaa syyttäjälaitoksen toimintaedellytyksiä ja yhtenäistää ja tehostaa syyttäjän toimintaa siten, että resursseja voidaan suunnata vaativien rikosasioiden käsittelyyn. Tavoitteena on myös lisätä resurssien joustavaa käyttöä ja jakamista alueilla muuttuvissa tilanteissa. Samalla mahdollistetaan työmäärän tasaaminen eri alueiden välillä. Valtakunnallinen rakenne antaisi aiempaa paremmat edellytykset johtaa syyttäjälaitosta kokonaisuutena ja helpottaisi syyttäjän toiminnan kokonaisohjausta. Esityksellä pyritään edistämään yhdenmukaista valtakunnallista ratkaisutoimintaa ja yhdenmukaisia syyttäjäkäytäntöjä myös eri alueilla. Rakenneuudistuksella varaudutaan myös tulevien tietotekniikkahankkeiden täysimääräiseen hyödyntämiseen, mikä lisäisi tuottavuutta ja mahdollisia kustannustehokkuutta lisääviä toimenpiteitä. Syyttäjäalueet huolehtisivat syyttäjän tehtävistä pääasiassa omalla toimialueellaan. Rikosasioita voitaisiin kuitenkin käsitellä myös aluejaosta poiketen, jos se olisi tarpeen työn tasaamisen, käsittelyn joutuisuuden, erityisosaamisen tai muun vastaavan erityisen syyn vuoksi. Menettely edistäisi asioiden käsittelyn joutuisuutta, ja siten oikeusturva paranisi. Syyttäjäalueen päällikkönä toimisi johtava aluesyyttäjä, joka nimitettäisiin virkaansa viiden vuoden määräajaksi. Nykyisin johtava kihlakunnansyyttäjä on vakituisessa virassa. Kihlakunnansyyttäjän virkanimike muuttuisi jatkossa aluesyyttäjäksi. Ahvenanmaalla säilytettäisiin maakunnansyyttäjän virkanimike. Uutena virkanimikkeenä olisi myös erikoissyyttäjä, joka olisi vakituinen virka nykyisen pelkän tehtävämääräyksen sijaan. Virat olisivat Syyttäjälaitoksen yhteisiä. Virkasyytteen käsittelyn osalta jatkossa myös valtionsyyttäjien virkarikosasiassa syyttäjänä toimisi oikeuskansleri tai oikeusasiamies, kuten valtakunnansyyttäjän ja apulaisvaltakunnansyyttäjän osalta on nykyisin säädetty. Esityksellä ei ole merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Muihin lakeihin tehtäisiin lähinnä teknistyyppisiä korjauksia.