Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-11 sillä nyt tämä työ on tällä hetkellä jopa lisääntymässä. Toisaalta tämän salin sosiaalisen median tyylinen, pahantahtoinen leimakirveen käyttö saattaa tässäkin salissa viedä meidät omiin nurkkiimme, vaikkei tässä salissa niitä nurkkia olekaan. Ja totta kai tämän esityksen voi käsittää niinkin, että työtöntä tämän perusteella kyykyttämään. Tässä esityksessä voi hyvinkin olla korjattavia seikkoja, kuten esimerkiksi se, ettei aktiivisuutta voi osoittaa itse hakemalla työpaikkoja aktiivisesti. Keskustelu näistä asioista olisi paikallaan, mutta tämä päivä ainakin... En ollut perjantaina täällä paikalla, nimittäin meille päin ei noita lentokoneita kulje kuin muutaman kerran päivässä, ja sinne pitäisi kotia mennä. Sen takia on vähän hankalaa perjantai-iltana jäädä tänne keskustelemaan asiasta. — Minulle passaa kaikki semmoiset leikkaukset, mitkä tämän salin tuloihin voidaan tehdä. Sitten tähän Tanskan malliin. Se on tuotu esille tässä salissa aika monta kertaa. Viime kaudella pääsin kyllä tutustumaan siihen malliin, ja tällä kaudella olen työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa saanut siitä lausuntoja. Täytyy sanoa, että siellä on 21-kertainen määrä virkailijoita yhtä työtöntä kohti verrattuna Suomeen, ja Ruotsissa niitä on kuusinkertainen määrä. Eli kyllähän se niin on, että jos on volyymia ja rahaa, millä maksaa, niin kyllä tietysti aktiivimalli toimii silloin paljon paremmin kuin täällä. Mutta on monta muuta samanlaista asiaa, mitkä tällä hetkellä täällä Suomessa ovat niin paljon pielessä — meillä on 20 prosenttia pienempi kansantuote henkeä kohti kuin Tanskassa tai Ruotsissa — että ei voi tällä hetkellä vielä kustantaa niitä. Tämänhän varmasti kaikki mielellään myöntäisivät täällä, että jos meillä olisi samantyyppinen tilanne kuin Ruotsissa ja Tanskassa, tähän pitäisi osoittaa enemmän henkilöstöresursseja kuin mitä tällä hetkellä on. Ei sitä kukaan kielläkään. — Oma — Oma henkilökohtainen mielipiteeni tässä on se, että tietysti pitää katsoa resursseja, mitä naapureissa tehdään ja mitä saadaan aikaiseksi, ja sen perusteella tehdä päätöksiä täällä, mutta ymmärrän sen tuskan, mikä tällä hetkellä hallituksessa on. Siis jokainen puolue tässä salissa, ette te kukaan voi sitä kieltää, on joutunut osallistumaan näihin säästöihin ja leikkauksiin kukin vuorollaan ja sitten myös puolustelemaan sitä tässä salissa, tässä pöydässä tai tuossa toisessakin pöydässä ihan samoilla perusteilla, ettei rahaa ole riittävästi. Meillä pitää olla tietty kriteeri siinä, miten me velkaannumme, koska ei se ole meidän rahaamme, mikä tällä hetkellä on menossa, vaan se on velkarahaa, jonka maksavat meidän lapset ja lastenlapset. Tietysti tässä voi mennä miten pitkälle haluaa, mutta vastaan vain näihin heittoihin, mitkä sieltä tulevat. Aktiivimallin tarkoituksenahan on, että työttömiä saa aiempaa enemmän hakeutumaan myös lyhytkestoiseen tai osa-aikaiseen työhön koko työttömyyden ajan, jos ja kun parempia työpaikkoja ei ole tarjolla. Tämän on arvioitu lisäävän työllisyyttä Suomessa noin 5 000—12 000 henkilötyövuotta, tosin hallituksen esityksessä ainakin arvioitiin se puolivälissä olevaksi elikkä siinä siinä vajaan 10 000:n seutuville. Mutta tähän saakka, kun hallitus on arvioinut työllisyysvaikutuksia, niin ne ovat kaikki toteutuneet ja enemmänkin, elikkä en usko, että hallitus menee kovin paljon pieleen tässäkään ennusteessa. — No, hallitus ei siinä tehnyt työtä, vaan siinä olivat työmarkkinaosapuolet mukana. — Kyllä, sen tulokset tulemme näkemään. No, työelämä- ja tasa-arvovaliokunta on myös arvioinut tätä asiaa lausunnossaan, ja meidän mielipiteemme silloin oli, että tämän esityksen tavoitteet ovat hyviä. Tällä ehkäistään työllisyyden pitkittymistä, joka sinänsä on kaikista suurin ja surkein asia työttömän kannalta. Kun se ensimmäinen kolme kuukautta menee, niin sen jälkeen on puolet pienempi mahdollisuus päästä töihin, ja kun toinen menee, niin siitä vielä karkeasti ottaen toinen puolikas lähtee pois. Elikkä sitten kun kolmas tämmöinen jakso on mennyt, niin ei ole kuin 15 prosentin todennäköisyys työllistyä verrattuna siihen ensimmäiseen kolmen kuukauden jaksoon. Mutta sitten kun tulee tämä rahan menettämisen päivä, huomaa selvästi, että silloin aktivoidutaan, molemmin puolin tietysti, ja löydetään niitä työpaikkoja, tosin kovin vähän mutta löydetään kuitenkin. Ehkä tämän tarkoituksena on juuri se, että me olisimme aktiivisia sekä siellä työntekijäpuolella että siellä työvoimavirkailijan puolella entistä enemmän. Siis aktiivisuuden lisääminen on tarkoitus, sitten työttömyyden pitkittymisen ehkäiseminen ja toimenpiteille pääsy. Ehdotetussa mallissa työttömyyden alun omavastuupäiviä vähennetään seitsemästä viiteen. Kun puhutaan siitä 5 prosentin vähennyksestä, jos jossakin jaksossa et onnistu siinä aktiivisuudessa, niin tämähän tarkoittaa yhtä työpäivää kuukautta kohti. Elikkä ensimmäisessä jaksossa voi olla laiskana voi olla laiskana eikä ole menettänyt vielä yhtään mitään. Se kaksi ensimmäistä päivää korvaa niitä. — En minä tarkoita sitä, että niin tullaan tekemään, eikä kukaan niin teekään. Sen verran on omassakin lähipiirissäni työttömiä, että tiedän, etteivät he ihan lorvi vaan hakeutuvat töihin. Jos työnhakija ei täytä aktiivisuusehtoa, työttö-myysetuus maksetaan seuraavan 65 maksupäivän jaksolta yhden korvauspäivän kuukaudessa verran pienempänä. Arvoisa puhemies! On hyvä suhteuttaa tämä esitys kokonaisuuteen. Työhallinnon avoimeksi ilmoitettuja työpaikkoja oli kuluvan vuoden ensimmäisellä puolivuotisjaksolla 352 400 paikkaa. Elikkä 350 000 työpaikkaa ilmoitettiin työvoimatoimistoon. Se on iso mylly, joka siellä pyörii vuositasolla. Siellä työllistyy noin 1 000 ihmistä joka ikinen päivä, ja tietysti tässä on mahdollisuuksia kaikille. Niinpä kun työttömäksi joutuu, siinä ensimmäisten kolmen kuukauden jaksossa yli puolet niistä työttömäksi joutuneista pääsee töihin. Voidaan ajatella, että heille tämä ainakin on parannus. tulee viidennestä seitsemänteen päivään lisäkorvauksia, ja tämä nostaa työllisyyskorvauksia siinä mielessä. Uskoisin, että nämä henkilöt, jotka onnistuvat siinä aktiivisuudessaan, ovat tyytyväisiä siitä, että heillä niitä karenssipäiviä on alussa vähemmän kuin aikaisemmin. Että on tässä nyt jotain hyviä puolia, vai pitääkö se vetää hohtimilla esille? esille? Aktiivisuutta seurataan kolmen kuukauden jaksoissa. Elikkä tämä alkaa 1.1.2018, ja jokaisen kolmen kuukauden jälkeen sitten katsotaan, miten on tapahtunut. Sen työllistymisen lisäksi — siinä tarvitaan viikon työllistyminen — on mahdollista osoittaa aktiivisuus esimerkiksi seuraavasti: jos on työnhakuvalmennuksessa, uravalmennuksessa, työvoimakoulutuksessa, työttömyysetuudella tuetussa omaehtoisessa opiskelussa, työkokeilussa, kotoutumisen edistämiseksi tapahtuvassa omaehtoisessa koulutuksessa tai kuntouttavassa työtoiminnassa. Tämä on työelämä- ja tasa-arviovaliokunnan lausunnossa. Ja sitten sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössä esitetään, että aktiivisuuden voisi osoittaa myös osallistumalla muuhun työllistymisedellytyksiä parantavaan palveluun tai toimintaan. Näihin palveluihin sisältyy esimerkiksi ammatinvalinta- ja uraohjausta sekä työhön valmennusta. Arvoisa puhemies! Vaikka jokaisella työttömyysetuuden saajalla on nyt luonnollisesti velvollisuus olla työmarkkinoiden käytettävissä ja toimia oman työllistymisen edistämiseksi, niin aktiivimallin omavastuupäivät eivät koske henkilöitä, jotka saavat jotakin työkyvyttömyyteen tai vammaan perustuvaa etuutta samaan aikaan kuin he saavat työttömyysetuutta. Malli ei myöskään koske omais- tai perhehoitajia, jotka saavat samaan aikaan myös työttömyysetuutta. Työttömyysetuus palaa myös normaalin suuruiseksi sellaisen jakson jälkeen, jolta työttömyysetuutta ei lainkaan voida maksaa henkilön työvoimapoliittisesti moitittavan menettelyn vuoksi. Arvoisa puhemies! On kuitenkin muistettava, että työllistymistä edistävän palvelun tarpeellisuuden harkinnasta