Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-10-10 Hallituksen esityksellä laeiksi kansaneläkkeen ja eräiden muiden etuuksien indeksitarkistuksista vuonna 2019 sekä kansaneläkeindeksistä annetun lain 2 §:n ja toimeentulotuesta annetun lain 9 §:n muuttamisesta kansaneläkeindeksi jäädytettäisiin vuoden 2018 tasolle, ja muutos koskisi kansaneläkettä, takuu-eläkettä ja muita sellaisia etuuksia, joita tarkistetaan kansaneläkeindeksin perusteella tai jotka muuten ovat sidottuja kansaneläkkeen määrään. Sellaisia muita etuuksia ovat muun muassa vammaisetuudet, rintamalisät, sairausvakuutuslain mukaiset vähimmäispäivärahat sekä työttömyysturvalain mukainen peruspäiväraha, työmarkkinatuki ja lapsikorotus. Muutos koskisi myös kansaneläkeindeksiin sidottuja etuuksien määräytymisperusteita Ehdotetuilla muutoksilla pannaan toimeen valtioneuvoston julkisen talouden suunnitelmaa vuosille 2018—2021. Julkisen talouden suunnitelmassa hallitus päätti, että kansaneläke- ja kuluttajahintaindeksiin sidottujen etuuksien korotukset jätetään tekemättä vuosina 2017—2019 eli indeksit jäädytetään. Ehdotettu indeksitarkistuksia koskeva muutos on tarkoitettu pysyväksi. Julkisen palvelutuotannon ja sosiaaliturvan kestävän rahoituksen turvaamiseksi tarvitaan vaikuttavia ratkaisuja, jotka lisäävät julkisen talouden tuloja ja pienentävät menoja tai niiden kasvua pitkällä aikavälillä. Tämä ei ole muuttunut siitä, kun indeksijäädytyksestä julkisen talouden suunnitelman yhteydessä päätettiin. Kaksi vuotta jatkunut noususuhdanne on vuoden 2017 loppupuolen jälkeen tuonut runsaasti valoa työmarkkinoille. Suomen talous kasvaa, ja kasvu on laaja-alaista. Yritysten luottamus on korkealla, ja työvoiman kysyntä on lisääntynyt. Työllisyys kasvaa, ja työttömyys alenee. Talouden ja työllisyyden kasvu vahvistavat julkista taloutta, ja kasvu lisää verotuloja ja vähentää työttömyysmenoja. Talouden hyvä suhdanne peittää kuitenkin alleen julkista taloutta kuluvan vuosikymmenen ajan heikentäneet rakenteelliset tekijät. Lisäksi julkinen velka on korkealla tasolla seuraavan laskusuhdanteen koittaessa, minkä vuoksi julkinen talous on aiempaa paljon haavoittuvaisempi kohtaamaan taantumaa. Väestö vanhenee läpi suhdanteiden, ja ikärakenteen muutoksesta johtuva hoito- ja hoivamenojen kasvu jatkuu vääjäämättä pitkälle 2030-luvulle saakka, jos menojen kasvua ei kyetä hillitsemään. Suhdannesyklin tasaannuttua talouskasvu uhkaa hidastua prosentin—puolentoista haarukkaan. Koska väestö ikääntyy, tehdyn työn määrä ei juuri kasva, ja siksi talouden kasvu jää pelkästään tuottavuuden kasvun varaan. Suunnittelemalla uudistukset johdonmukaisesti ja toteuttamalla ne määrätietoisesti voidaan parhaassa tapauksessa vaimentaa uudistusten epäsuotuisia vaikutuksia myös lyhyellä aikavälillä. Näistä syistä julkisen talouden suunnitelmassa linjatulla tavalla on toteutettu indeksijäädytys. Indeksijäädytystä koskevan esityksen osalta pitääkin arvioida, onko perusturvan taso edelleen riittävä huolimatta indeksijäädytyksestä eli tuottaako se riittävän turvan ja välttämättömän toimeentulon. Kun puhumme perustuslain turvaamasta toimeentulon tasosta, näkemykseen vaikuttaa myös pohjoismainen käsitys, että sosiaaliturva on rahallisen tuen ja palveluiden yhdistelmä. ja toimeentulotuesta. Lisäksi muun muassa julkisilla terveyspalveluilla ja reseptilääkkeillä on omat maksukattonsa, jotka rajaavat asiakkaan terveydenhuoltokustannukset kohtuulliselle tasolle. Hallituksen talousarvioesitykseen liittyviä ehdotuksia on tarpeen tarkastella kokonaisuutena tulevan vuoden ja myös menneiden euromääräisten tasokorotusten osalta.