samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa puhemies! Ensin keskusteluun tästä paljon hyvää sisältävästä esityksestä. Näin todella on, mutta täytyy sanoa myöskin, että huomasin, että esimerkiksi aika laajasti tuo koulutustutkijoiden kaarti havahtui pohtimaan monia seikkoja tässä esityksessä vasta sen jälkeen, kun tämä oli valiokunnassa melkein jo käsitelty, ja ne liittyivät juuri esimerkiksi tähän edustaja Puumalan aivan oikein esiin ottamaan toisen asteen kehittämiseen palasina vai kokonaisuutena — ja toisaalta esitettyihin perusteluihin niistä keinoista, joita vaikkapa ilmiöpohjaiselle oppimiselle esitetään tai ollaan esittämättä. Mutta tähän me palaamme, kun me jatkamme tätä koulutuksen kehitystyötä tässä maassa. Toiseksi ottaisin esiin vielä vastalauseen, joka tehtiin siis yhteistyössä SDP:n, vasemmistoliiton ja vihreiden kanssa. Kiitos myös tästä yhteistyöstä tässä kohden. Siellähän on sitten mahdollisuus ottaa kantaa näihin resursseihin
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 puhemies! Juuri niin kuin edustaja Puumala tuossa totesi, resurssit tähän uudistukseen on turvattava valiokunnankin mielestä, koska tässä on aika paljon monenlaista uudenlaista tekemistä lukioille. Nostan minäkin esiin tämän lukiodiplomin, jolla voidaan osoittaa osaamista muillakin kuin kirjoituksissa suoritetulla aineilla ja siten näyttää taitoja juurikin taito- ja taideaineissa. Sitä on tehty aikaisemminkin, mutta on syytä laajentaa sitä muillekin aloille. Hyvin on otettu tässä keskustelussa huomioon myös korkeakouluyhteistyö ja se, että kaikilla lukiolla ei ole samanlaista etäisyyttä ja läheisyyttä korkeakouluihin, kun kaikilla paikkakunnilla ei niitä ole,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-13 puhemies! Edustaja Vahasalo kysyi, tarkoittaako oppositio oppivelvollisuuden pidentämistä, kun puhutaan kokonaisvaltaisesta kehittämisestä. Sitä ei tarkoiteta. Kun puhutaan oppivelvollisuuden pidentämisestä, silloin puhutaan oppivelvollisuuden pidentämisestä — tai oppioikeuden pidentämisestä keskustapuolueen tapauksessa mutta kun puhutaan toisen asteen kokonaisvaltaisesta kehittämisestä, on enemmänkin kyse siitä, että ei luoda turhia raja-aitoja tai anneta näiden kahden eri tasa-arvoisen opintopolun eriytyä liikaa toisistaan. Suomalaisen koulutusmallin vahvuus on kuitenkin se, että meillä on kaksi tasa-arvoista koulutuspolkua peruskoulun jälkeen, joista pitäisi olla mahdollista sitten halutessaan jatkaa opintoja
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-13 Totta on se, että toinen aste on tärkeä aste siinä mielessä, että toivomme, että jokainen suomalainen nuori sen suorittaisi. Se on varmasti kaikkien tavoite. Kuitenkin se ero ammatillisen ja lukion välillä on, että ammatillisesta koulusta valmistutaan ammattiin ja lukiosta ei, ei, vaan suunnataan aina jatko-opintoihin ennen ammattiin valmistumista. Halusin nopeasti kommentoida vielä tätä suullista esiintymistä: suullisen kielitaidon osoittamiseenhan lukiodiplomin tyylisesti löytyy jo tällä hetkellä Opetushallituksen tuottamat pohjat arvioinnille,
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-13 valiokunnan puheenjohtaja Puumala ja edustaja Andersson edustaja Vahasalon kysymykseen, mitä tämä toisen asteen kokonaisvaltainen kehittäminen on. Puumala muun muassa totesi ja on samaa mieltä meidän kanssamme, että kun tehdään lukio- tai ammatillista koulutusta koskevia uudistuksia, niin mielellään niitä tulisi arvioida ja tehdä yhdessä mahdollisuuksien mukaan. Se voi koskea esimerkiksi opetustarjontaa, ja ajattelen erityisesti pieniä lukioita ympäri Suomea, jotka voisivat tehdä aidosti nuoria auttavaa ja palvelevaa yhteistyötä opetuksen järjestämisessä. Myöskin esimerkiksi tämä jälkiohjaus, johon edustaja Andersson viittasi, nyt puuttuu ammatillisesta koulutuksesta, jossa sitä tarvittaisiin ehkä enemmän kuin lukiossa. Ja anteeksi, edustaja Vahasalo, te kuiskaatte sieltä, että tämä on nuorisokoulua. Tulkaa nyt niistä vanhoista juoksuhaudoista ulos. Me puhumme 2000-luvun
Puhuja: Raija Vahasalo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-13 meillä on kaksi eri tutkintoa, niin kuin sanoitte, tai kolme eri tutkintoa, niin kuin sanoitte, ja yhteistyötä lukion ja ammatillisen välillä tehdään ja sitä on tiivistetty. Noin 4 prosenttia toisen asteen opiskelijoista tekee molemmat eri tutkinnot, ja se on fine. Se on hieno asia, ja sitä me kannatamme, mutta emme kannata sitä, että se tulee yhdeksi mössöksi.
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-13 Mekin kannatamme, todellakin, että tehdään yhteistyötä, laajaa yhteistyötä lukioiden ja ammatillisen koulutuksen välillä, käytetään yhteisiä opettajia siinä, missä on mahdollista, yhteisiä tiloja ynnä muuta. Lista on pitkä. Me kannatamme kaksoistutkintoa, ja me toivomme todellakin, että paikallisesti tätä kehitetään ja mahdollistetaan. Olen samaa mieltä siitä, että esimerkiksi tämä jälkiohjaus, joka nyt tulee lukiolaisille, meidän pitäisi kehittää myös ammatilliselle koulutukselle jatkossa, jotta heillä olisi samanlainen mahdollisuus siihen — ottaen tietysti huomioon tämän, mitä edustaja Multala sanoi, että
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa puhemies! ”Kaikesta kaikki tiedettiin.” Tuo oli ajatus, kun painettiin ylioppilaslakki päähän ensimmäisen kerran lukion kevätjuhlassa. Enempää ei kuitenkaan oltaisi voitu olla väärässä. Ylioppilaskirjoitukset ja valmistumisen huuma vaihtuivat pian ihmettelyyn oman elämän suunnasta, minne ja mitä sitä lähtisi opiskelemaan: onko siellä tuttuja, mitä korkeakoulussa opiskelu oikeastaan vaatii, ja minkälaista se on? Lukiouudistus on merkittävä sivistysteko, joka tulee lisäämään lukion houkuttelevuutta. Opetusministerillemme kuuluu erityinen kiitos siitä, että uudistuksessa on huomioitu koulutuksen nivelvaihe. Oikean koulutusalan valintaa helpotetaan uudistamalla sekä itse lukiota että korkeakoulujen valintamenettelyä. Suomalaiset nuoret aloittavat korkeakouluopinnot keskimäärin kolme vuotta vanhempana kuin monessa muussa Euroopan maassa. Ainoastaan noin kolmannes tuoreista ylioppilaista jatkaa suoraan korkeakouluihin. Olemme ensinnäkin nähneet jo tänä keväänä, kuinka korkeakoulut ovat karsineet raskaita ja pitkää valmistautumista vaativia pääsykokeitaan. Pääsykokeissa pitää palkita motivaatiosta ja soveltuvuudesta alalle. Uudistava lukiokoulutus antaa tälle työlle vahvan sivistyksellisen pohjan. Ulkoa opettelu ja istumalihasten testaus eivät sovi moderniin koulutusjärjestelmään. Toiseksi: Lukiossa on jatkossa tarjolla enemmän henkilökohtaista ohjausta opiskeluun ja tukea tulevaisuuden koulutusvalintoihin. Opintojen aikana tarjotaan laajasti tukea oppimiseen. Tämä on vastaus myös toiveisiin lukiolaisilta, jotka ovat nykyisellään kokeneet saamansa opinto‑ ja uraohjauksen liian vähäiseksi. Lukioille tulee myös ensimmäistä kertaa velvoite tarjota opiskelijalle tämän tarpeen niin vaatiessa erityisopetusta. Lukion ohjausvelvoite ei jatkossa myöskään lopu ylioppilasjuhliin, vaan jälkiohjausta esimerkiksi koulutusvalintoihin annetaan myös valmistumisen jälkeen. Ja kenties merkittävintä ja opiskelijoiden uravalintaa helpottava ratkaisu on se, että lukioiden ja korkeakoulujen yhteistyö tiivistyy uuden lain myötä. Jokaisella opiskelijalla on mahdollisuus kokeilla halutessaan korkeakouluopintoja jo lukion aikana, mikä helpottaa itselle sopivan koulutusalan valintaa. Konkreettinen mahdollisuus osallistua itse luennolle on arvokkaampi kuin yksikään opinto-opas. Ensikäden kokemus helpottaa opiskelijan siirtymistä lukiosta korkeakouluun. On myös kuitenkin edelleen muistettava, että nuorten riittävä palautuminen ja lepo ja harrastukset ovat tärkeitä nuoren jaksamisen turvaamiseksi. Niistä ei pidä lähteä tinkimään. Arvoisa puhemies! Kaikkea ei tuore ylioppilas tiedä jatkossakaan, mutta uudistuva lukiokoulutus takaa sen, että tulevaisuuden ylioppilailla on entistä vahvemmat taidot ja tiedot elämää varten. Tarvitsemme korkeakouluihimme maailmaan
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-06-13 Lagförslaget motsvarar morgondagens behov och jag tycker att det är jättebra att förutom att det betonar kunskap så betonar det också färdigheter som behövs i livet, i studierna och på arbetsmarknaderna. färdigheter är möjligheter och kunskap till kritiskt tänkande, att kunna söka information, samarbete och så vidare, så det är jättebra att lagförslaget också tar fasta på de här färdigheterna. Jag tycker också att det är jättebra att lagförslaget innehåller möjlighet till personligare studieval, Tähän lakiehdotukseen sisältyy monta hyvää asiaa, ja harvoin olen kuullut niin paljon myönteisiä arvioita sekä tästä prosessista että lopputuloksesta kuin kuulimme valiokunnassa. Hyviä asioita ovat oikeus tukeen, ohjaukseen, erityisopetukseen ja jälkiohjaukseen. Nämä ovat äärimmäisen tärkeitä elementtejä tässä uudistuksessa. Mutta täytyy myös sanoa, että valiokunnassa on esitetty huolia muun muassa rahoituksen riittävyyden suhteen. Muutama taho painotti sitä, että rahoitus ei ole riittävä, jos ajatellaan kaikkia näitä uusia tehtäviä, mitä sisältyy tähän lakiin, ja itse yhdyn tähän huoleen, kun olen keskustellut muutaman kunnan ja muutaman lukion kanssa, että vaarana on, että ei löydy riittävästi rahoitusta tähän kaikkeen hyvään ja hyviin tavoitteisiin. Samarbete med högskolorna är bra, men det får som sagt inte leda till att vi har A- och B-klassens gymnasier där man kanske inte på vissa orter på samma sätt kan ordna det här samarbetet. Som jag konstaterar tar utskottet också fasta på bristen på behöriga studiehandledare. På svenskt håll har det inte utbildats studiehandledare sedan 2013. Vi har redan nu en brist på behöriga studiehandledare, och eftersom studiehandledningen har en alldeles central roll i det här lagförslaget kommer behovet av behöriga studiehandledare att öka. Arvoisa puhemies! Lopuksi: Yhteistyö ammatillisen koulutuksen ja vapaan sivistystyön kanssa on äärimmäisen tärkeä elementti,
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa rouva puhemies! Yhdyn tässä oikeastaan melkein jokaiseen aikaisempaan puhujaan, jotka ovat todenneet, että käsillä on hyvä laki, jossa on paljon kehuttavaa. Oikeastaan omatkin huomioni pohjautuvat ennen kaikkea tämmöisiin kehittämisehdotuksiin, -ajatuksiin ja sitten käytännön toimeenpanoon, miten vahvistetaan sitä tai huomioidaan nimenomaan yksilöllisesti välittänyt myöskin meille valiokuntaan sitä viestiä, miten paljon kipeyttä näihin tilanteisiin liittyy ja sitä kautta miten akuutista asiasta me puhumme ja miten tärkeää meidän on yhdessä näiden asioiden eteen toimia. Joten kiitos siitä, ja kiitos kaikille, jotka ovat asiaa nostaneet esiin. Korkeakoulun ja lukioiden väliseen yhteistyöhön, mikä on äärimmäisen tärkeää: Näen itse, että iso hyöty ja mahdollisuus on myös siinä, että me voimme taas huomioida erilaisia nuoria, sekä niitä nuoria, joilla on hirveän selkeitä käsityksiä omista jatko-opintopoluista ja tulevaisuudenkuvasta, mutta myöskin niitä nuoria, joille korkeakoulussa opiskelu on äärimmäisen vierasta tai ei ole minkäänlaista mallia siihen vaikka omassa perhepiirissä tai siinä elinpiirissä. Tämä on myöskin se polku ja tärkeä tuki niille nuorille tunnustella itseään sillä polulla, ja toivottavasti se monia näistä nuorista sitten myöskin vahvistaa. Alueellisuus on tärkeää huomioida eli se, että kaikilla on samanlaiset mahdollisuudet. Pistän itse paljon toivoa työryhmään, joka ilmeisesti ministeriön johdolla myöskin valtakunnallisesti kerää näitä eri käytänteitä, mitkä niistä voisivat olla semmoisia toimivia, niin että niitä voitaisiin laajasti hyödyntää. Toivottavasti tässä huomioidaan nimenomaan se, että alueet ovat tosi erilaisia, resurssit tehdä, välineet tehdä ovat erilaisia, se kirjo on mahdollisimman laaja. Itse ajattelen, että tässä yhteystyössä tulee iso haaste myös rehtoreille, eli näkisin, että on myös täydennyskoulutuskysymys ja johtamiskysymys siinä, miten tämmöistä yhteistyötä, uusia erilaisia kokoonpanoja, innovaatioita luodaan. Toivottavasti rehtorit saavat siihen myöskin riittävän tuen. Ja sitten olisin halunnut vielä nostaa uudelleen tämän erityistuen ja opinto-ohjauksen merkityksen, jotka ovat tosi hienoja ja tärkeitä työkaluja, ja on tärkeää, että niitä lisätään. Silloin ajattelee esimerkiksi opinto-ohjauksen näkökulmasta, että jälleen kerran on tosi tärkeää tunnistaa eritaustaiset nuoret ja siinä ohjauksessa näiden nuorten tarpeet. Ihan liikaa meillä on vielä tälläkin hetkellä lehtiotsikoita, missä puhutaan vaikka maahanmuuttajataustaisista nuorista ja siitä tietynlaisesta tarinasta, jossa kauhean vahvasti tarjotaan tietyntyyppisiä aloja, minne hakeutua. Näkisin, että tässä on oivallinen paikka myöskin tähän kysymykseen jälleen kerran tarttua. Kun me tuomme siihen lisää vahvistusta, me tuomme yksilöllisyyttä. Karsitaan myöskin niitä ennakkoasenteita ja nähdään jokaisen nuoren tie yhtä lailla auki joka suuntaan.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-13 myönteisiä uudistuksia ja aivan erityisesti kipeästi tarvittua lukio-opintojen sujuvoittamista kohti siirtymistä jatko-opintoihin ja sitä, että vahvistetaan lukiokoulutuksen järjestäjien yhteistyövelvoitetta erityisesti korkeakoulujen välisen yhteistyön osalta. Yhdyn kyllä edustaja Elomaan ajatukseen siitä, että on tärkeää tiivistää yhteistyötä myös muihin suuntiin, esimerkiksi vapaan sivistystyön toimijoihin. Ylioppilasjuhlien aikaan kävin keskustelua useiden tuoreiden ylioppilaiden ja lukiolaisten kanssa, ja siellä tästä uudistuksesta nousi kyllä hyvin vahvasti esiin myönteinen odotus sille, että ylioppilastutkinnon suorittamisen jälkeen ylioppilaskokeen arvosanaa saisi yrittää korottaa rajoituksetta. Itsekin pidän tätä kyllä myönteisenä uudistuksena, vaikka ymmärrän sen, että se saattaa tuottaa tiettyjä käytännön ongelmia. Mutta kyllä ylioppilaskirjoituksiin yhdistyy paljon sellaista tarpeetonta dramatiikkaa ja paineita, ja on hyvä, että eivät jää liian rajallisiksi ne kerrat, kun voi sitten sitä osaamistaan olla näyttämässä. Sen takia kannatan tätä
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-13 esimerkiksi se, että on mahdollisuus korkeakoulussa käydä tutustumassa siihen, mitä kenties tulevaisuudessa on opinnoissa edessä, saattaa olla kyllä monelle kimmoke, ehkä sitten taas joltakin karsia sellaisia opintoaloja, missä on ollut ehkä epärealistisia haaveita. Arvoisa rouva puhemies! Tässä on myös erittäin tärkeä uudistus, jota on tuotu esille, että opiskelijalla on oikeus saada tätä henkilökohtaista opinto-ohjausta ja erityisesti vielä siinä vaiheessa niillä opiskelijoilla, joilla opinto-oikeus on päättymässä tai joitten opinto-oikeus on jo päättynyt ja lukiokoulutuksen oppimäärä on suoritettu mutta jotka ehkä kenties sinä samana vuonna eivät ole päässeet jatko-opintoihin. Tämä on semmoinen tärkeä nivelvaihe, että jos siinä vaiheessa sitten ei pysty hakeutumaan oikealle alalle, ei saa sitä opastusta, jonka tarvitsee, niin hyvin helposti lähtee sellainen kierre, että jäädään sitten kenties odottamaan seuraavaa ja seuraavaa kevättä ja hyvin nopeasti voi tulla erilaisia muita ongelmia siinä nuoren ihmisen elämässä. On kuitenkin tärkeää huolehtia riittävistä resursseista. Kun luvataan, että tämä on henkilökohtaista, niin on tärkeää huolehtia myöskin, että nämä resurssit ovat riittävät. Tämä ylioppilastutkinnon uusimiskertojen rajoittamattomuus: On hyvä myös, että siihen on laitettu tämä lausuma, koska kuitenkin voi olla, että se saattaa tässä samassa yhteydessä, kun ollaan sitten muuttamassa korkeakoulujen hakujärjestelmää, kyllä tietysti johtaa sellaiseen uusimis- ja uusimis- ja uusimiskierteeseen. Tätä on kyllä varmasti syytä katsoa, millä tavalla sitten opiskelijat oikeasti tätä oikeutta käyttävät. Täytyy ottaa myöskin huomioon se, että tällä hetkellähän aika monet nuoret panttaavat sitä opiskelupaikan vastaanottamista, koska he tietävät, että sitten seuraavan kerran, jos he ottavat sen opiskelupaikan vastaan, jos he yrittävät hakea kenties sille mieluisammalle alalle, he joutuvat tähän niin sanottuun 30 prosentin kiintiöön elikkä tipahtavat tästä ensikertalaiskiintiöstä. Tämähän sitten selkeästi vaikeuttaa sitä sisäänpääsyä sille alalle, jolle ehkä kaikkein eniten halajaisi.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa puhemies! Tässä keskustelussa täytyy kiittää useita kollegoja hyvistä puheenvuoroista. Erityisesti haluaisin vielä nostaa edustaja Elomaan ja edustaja Toivolan puheenvuorot, joissa nostettiin nämä meidät vakavat kysymykset kiusaamisesta, vähemmistöistä. He ovat näistä puhuneet myös meidän valiokuntakäsittelymme aikana hyvin syvällisesti ja laajasti perehtyen. Arvoisa puhemies! Pyysin tähän loppuun vielä puheenvuoron oikeastaan sen vuoksi, että täällä salissa käytiin tämän keskustelun aikana keskustelua vielä tästä elämänkatsomustiedon ja uskonnon opetuksesta. Halusin ehkä korostaa vielä sitä, että tähän asiaan liittyy kaksi erillistä asiaa, jotka myös tulevat esiin tuolla lausumissa, kun niistä äänestetään. Ensinnä on siis kysymys vastalauseen lausumassa tulevasta esityksestä, jossa siis esitetään sitä, että elämänkatsomustieto avattaisiin kaikille avoimeksi katsomusaineeksi, mitä se ei siis tällä hetkellä ole. Se ei siis ole kaikille avoin ja valittava. Ja toisaalta on erillinen kysymys tämä tavoite tästä yhteisestä katsomusaineesta, jonka puolesta täällä salissa ovat puhuneet tänään esimerkiksi edustajat Eloranta ja Andersson. Yhteinen katsomusaine on ollut myös sosiaalidemokraattisen puolueen tavoitteena. Tähän meidän kolmen oppositiopuolueen yhteiseen vastalauseeseen liittyen lukiolakiin lausumaehdotuksena olemme kirjanneet näistä kahdesta tavoitteesta siis vain ensimmäisen eli tämän elämänkatsomustiedon vapaan valinnan mutta emme yhteistä katsomusainetta. Tässä tapauksessa perustelu oli ennen muuta se, että laissa ei nyt muutenkaan puututa oppiaineiden sisältöihin tai oppiainejakoon. Haluan kuitenkin, arvoisa puhemies, omasta puolestani tässä yhteydessä nostaa tähän yhteiseen katsomusaineeseen liittyvään keskusteluun asian, joka on vaikuttanut nimenomaan omaan henkilökohtaiseen kantaani, joka on jossain määrin vuosien mittaan muuttunut. Se muuttui kaikkein voimakkaimmin siinä kohtaa, kun Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat otti asiaan kantaa viime vuoden keväällä, ja siitä asti olen nähnyt, että on erittäin tärkeää, että me vahvistamme nimenomaan ET:tä omana oppiaineenaan, joka on kaikkien valittavissa. Tässä lausunnossa, jonka Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat silloin antoi, sanotaan muun muassa: ”Katsomme, että yhteiseen katsomusaineeseen liittyy vaikeita ongelmia. Jos käyttöön otettaisiin yhteinen katsomusaine, on vaarana, että elämänkatsomustiedon opetus kärsii eniten. Tähän viittaa esimerkiksi Helsingin Eurooppa-koulun esimerkki. Kun katsomusopetus yhdistettiin, siitä tuli ’uskontotietoa’. Näin on käynyt myös monissa muissa Euroopan maissa, muun muassa Ruotsissa. Hyvä katsomusopetus ei kuitenkaan ole ensisijaisesti uskontojen esittelyä, vaan se lähtee opiskelijoiden omasta ilmiö‑ ja elämismaailmasta. Valtaosa nuorille tärkeistä etiikkaan ja arvoihin liittyvistä kysymyksistä ei liity uskontoon. Ylipäätään uskonnot ovat vain pieni osa katsomusten kirjoa, eikä eettistä kasvatusta ja arvokeskustelua ole syytä lähtökohtaisesti ankkuroida uskontoihin.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa puhemies! Haluan vielä nostaa esiin sen seikan, että tässä esityksessä ja uudistuksessa lasketaan aika paljon nimenomaan opinto-ohjauksen varaan. Ongelmana on kuitenkin se, että opinto-ohjauksen mitoituksesta puuttuvat sitovat normit, eikä niitä olla tässäkään esittämässä. Ja tähän tietenkin liittyy myös kysymys resursseista. Ne hyvät tavoitteet, joita tässä lukiouudistuksessa esitetään ja tavoitellaan, on koulutuksen resurssipulan ja resurssileikkausten vuoksi ongelmallista saavuttaa. Sen vuoksi yhdyn tähän mietintöön liitettyyn vastalauseeseen, siinä tähän ponteen 3, jossa esitetään, että ”eduskunta lukioiden opinto-ohjauksen laatu ja saatavuus turvataan säätämällä asetuksella enimmäisohjattavien määrä 200 opiskelijaan opinto-ohjaajaa kohden”. Itse en usko, että tavoite hyvästä opinto-ohjauksesta toteutuu ilman, että säädetään asia sitovalla normilla, jolloin kaikki lukio-opiskelijat riippumatta kunnan päätöksistä ja riippumatta lukiosta ovat samanarvoisessa asemassa. Vielä totean, että olen edustaja Torstin kanssa samaa mieltä tästä johtopäätöksestä liittyen yhteiseen katsomustietoon, vaikkakin hiukan eri perusteilla. Mutta myös uskonnon opettajat samoin kuin elämänkatsomustiedon opettajat ovat todellakin vakuuttavasti perustelleet sitä, minkä takia on hyvä, että on nämä erilliset katsomusaineopinnot olemassa. Enkä myöskään kannata tätä pontta, joka on liitetty mietintöön vastalauseeseen 2 liittyen siihen, että käytännössä painopistettä siirrettäisiin elämänkatsomustiedon suuntaan lukio-opetuksessa.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-13 ettei vähävaraisten perheiden, esimerkiksi yksinhuoltajien tai monilapsisten perheiden, lasten opiskelu keskeydy tai vaikeudu sen vuoksi, etteivät varat käytännössä riitä opiskeluun ja kaikkiin siihen tarvittaviin tarvikkeisiin. Meillä on selkeää näyttöä siitä, että peruskoulun jälkeen opinnot jättävä nuori ajautuu helposti syrjäytymiskierteeseen ja moniin vaikeuksiin siitä eteenpäin. Jos ajatellaan, niin monella nuorella voi olla vaikea sanoa ääneen todellisia syitä ongelmien takana. On helpompi jättäytyä pois koulusta kuin hakea tukea esimerkiksi pakollisen opiskelumateriaalin hankintaan. Pelastakaa Lapset ry on myös kiinnittänyt tähän huomiota, ja heidän mukaansa nimenomaan juuri rahanpuute on merkittävä kouluttautumisen este. Järjestön mukaan jopa joka neljännellä toisen asteen tutkinnon keskeyttäneistä rahapula on ollut vaikuttamassa siihen, että opinnot ovat jääneet kesken, ja on sanottu, että alle 18-vuotiaista suomalaisista lapsista yli 100 000 kuuluu pienituloiseen perheeseen. Siinä mielessä, vaikka tämä ei nyt ole tämän hallituksen esityksen sisältöydin, tässä yhteydessä haluaisin nostaa tämän ongelman ja haasteen esiin ja toivoisin, että tähän kiinnitettäisiin jatkossa enemmän huomiota. Meillä on iso ongelma, että meillä lapset ja nuoret syrjäytyvät, ja toisaalta ongelmaa nimenomaan siinä, että on esteitä kouluttautumiselle. Kun meillä on hyvä koulujärjestelmä, myös lukiojärjestelmä, niin toivoisin, että jatkossa kiinnittäisimme paremmin huomiota siihen, että todella kaikille lukioon haluaville olisi konkreettiset mahdollisuudet suorittaa lukio, ja myös sillä tavalla, että että syrjäytymisen taustalla rahapula ja lukiosta pois jättäytyminen olisi sitten se varsinainen ydinsyy siellä. Siinä mielessä myös koulua, koulun
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa puhemies! On ihan pakko tässä ensin korjata se, että kuntien valtionosuuksista tai lukioista ei ole tällä hallituskaudella leikattu, ja nyt, mitä tulee tähän opinto-ohjaukseen, hallitus on jo kehysriihessään päättänyt, että siihen tullaan osoittamaan lisämäärärahoja, ja niiden on arvioitu myös riittävän siihen tarpeeseen, minkä tämä uusi laki tuo, joten toivon, että väärää mielikuvaa siitä, että resursseja oltaisiin leikattu, ei levitettäisi vaan päinvastoin. On toki tärkeää varmistaa, että opinto-ohjauksen resurssit ovat riittävät, ja se totta kai on asia, jota tulee tulevaisuudessakin seurata. Sen haluan vielä kommentoida, että yhdyn myös siihen käsitykseen, jonka edustaja Torsti tässä toi esiin uskonnon ja elämänkatsomustiedon opetuksesta. Henkilökohtaisesti kannatan tässä myös valinnanvapautta, eli jokaisella olisi mahdollisuus valita, haluaako osallistua uskonnon vai elämänkatsomustiedon opetukseen, riippumatta siitä, mihin uskontokuntaan kuuluu.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-13 Esityksessä esitetään säädettäväksi uusi yksityistielaki, joka korvaa vuonna 1963 voimaan tulleen lain yksityisistä teistä. Eli voisi tuosta vuosiluvusta jo todeta, että varmasti päivittämiselle on tarvetta. Lain tavoitteena on luoda edellytykset yksityistieverkon kehittämiselle ja ylläpidolle nykyisissä olosuhteissa huomioiden muun muassa kaupungistumisen ja maaseudun ikärakenteen muutoksen sekä toisaalta luonnonvaratalouden ja elinkeinoelämän tarpeet. Kun puhutaan yksityisteistä, on syytä muistaa, että niiden varrella on arvioitu asuvan noin puoli miljoonaa ihmistä ja että kesämökkejä näiden teiden alueella sijaitsee lähes 200 000. Tämän lain kohdalla on tärkeää mainita myös se, että kulkeminen jokamiehenoikeuden nojalla ja muu kuin säännöllinen kulkeminen yksityistiellä jäävät luvanvaraisuuden ulkopuolelle. Tarkoitus on tällä lainsäädännöllä selkeyttää ja modernisoida voimassa olevaa lainsäädäntöä niin kirjoitustavaltaan kuin sisällöltäänkin. Lupamenettelyitä selkiytetään ja kevennetään, kuntien tielautakuntia koskevista säännöksistä luovutaan, ja niille aiemmin kuuluneet tehtävät siirretään muille viranomaisille. Nyt käsittelyssä olevalla lailla on tarkoitus selkiyttää eri osapuolten vastuita yksityisteiden rakentamisen ja ylläpidon sekä niillä liikkumisen suhteen. Lailla pyritään myös kannustamaan tieosakkaita järjestäytymiseen ja yksityisteitä koskevan hallinnollisen tiedon ylläpitoon. Tiekuntien oman vastuun lisääminen on sinällään kannatettavaa, mutta seurantaa ja mahdollisia toimenpiteitä vaatii se, jos käytäntö osoittaa, että hallintolain mukainen viranomaisneuvonta jää puutteelliseksi yksityistieasioissa. Neuvonnan avulla voidaan myös osaltaan hillitä kuluriskiä yksityisteihin liittyvissä riita-asioissa. Olen saanut käsitellä tätä kokonaisuutta niin lausunto- kuin mietintövaliokunnassa. Kuulemisissa ja valiokuntakäsittelyissä on tullut hyvin selväksi, että yksityisteiden kohdalla riita-asiat ovat valitettavasti kovin yleisiä. Saattaapa meillä salissa olevillakin olla kokemuksia näistä. Kun yksityisteitä koskevat riita-asiat siirtyvät kiinteistönmuodostamistoimituksiin ja moitekanteet käräjäoikeuksiin, on äärimmäisen tärkeää varmistaa jo ihan kustannussyistäkin se, että mahdollisimman suuri osa riidoista saadaan ratkaistua sovittelumenettelyissä tieyhdistysten tuella. Valtiolla pitää — huom. pitää — olla iso rooli neuvonnan ja tuen järjestämisessä tämän lain muuttuessa ja voimaantulon yhteydessä.
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esitys yksityistielaiksi on eduskunnan käsittelyssä ilokseni parantunut edelleen. Esityksessä maakuntauudistuksen tultua voimaan valtionavustukset siirtyvät maakuntien päätettäviksi. Maakunnat jakavat rahat huomioiden oman alueensa tarpeet ja vaatimukset. Avustuskriteereinä yksityisteillä on jatkossa tiekunnan perustaminen ja yksityistietä koskevan tiedon olemassaolo, ajantasaisuus ja avoimuus. Eli tiedot merkitään yksityistierekisteriin. Tämä on yksityisteiden hallinnon kannalta varsin hyvä vaatimus. Jatkossakin kunnat voivat edelleen avustaa yksityisteitä. Tielautakuntien lakkauttamisen jälkeen olisi valiokunnankin mielestä tärkeää, että kunnissa on vähintään yksi virkamies, jonka tehtävä on käsitellä yksityisteitä koskevia asioita. Erittäin hyvä ja tärkeä asianosto. Uudistusta koskevassa kansalaiskeskustelussa on noussut esiin sopimusteiden asema. Sopimustielle ei lainsäädännössä ole tälläkään hetkellä määritelmää. Puhuttaessa niillä tarkoitetaan yleensä teitä, joiden käytöstä on sovittu henkilöiden kesken, tai teitä, joille ei ole perustettu tiekuntaa mutta joiden osakkaat ovat sopineet tienpidosta keskenään. Yksityistielain avustuksia ei sovelleta sopimusteihin eikä siten myöskään avustuskriteereitä. Tämä vastaa hyvin nykyistä käytäntöä. Kunnat voivat siis edelleen avustaa sopimusteitä, jos ovat näin aiemminkin toimineet. Arvoisa puhemies! Avustuskriteerien tarkentumisen myötä tiekunnan perustamista ja lakkauttamista helpotetaan. Sen voi jatkossa tehdä ilman yksityistietoimitusta pelkällä osakkaiden omalla sopimuksella. Jatkossa valtio, kunnat ja maakunnat voivat olla tiekuntien osakkaita. Valtio voidaan myös velvoittaa osakkaaksi. Hyötyjä maksaa ‑periaatteella mahdollistetaan tienpidon kustannusten jakaminen laajemmalle yksityistietä käyttävälle joukolle. Valtion ei olisi enää mahdollista käyttää yksityisteitä yleensä ilman lupaa ja korvauksia. Samaan kastiin kuuluisi jatkossa vaikkapa monia yksityisteitä ja niiden osakkaita korpeava Liikennevirasto. Nyt sekin joutuisi osakkaaksi tai selkeästi tienkäyttäjänä korvausvelvolliseksi. Arvoisa puhemies! Posti vapautettaisiin tiemaksuista ja erillisistä käyttöluvista laajan yleispalveluvelvoitteensa vuoksi aivan oikeutetusti. Muille käyttömaksuja voitaisiin määrätä takautuvasti enintään kolmen vuoden ajalta. Käyttömaksuun velvoitetut antavat selvityksen tienkäytöstään tiekunnalle tai osakkaille, minkä perusteella maksun suuruus määritetään. Uudistuksen myötä kunnalliset tielautakunnat siis lakkaisivat. Tämän vuoksi on tärkeää, että nivelvaiheessa panostetaan yksityistieasioita koskevaan neuvontaan, kuten täällä on jo aika useassa puheenvuorossa otettu esille. Tielautakuntia vastaavat neuvonta- ja sovittelupalvelut toteutetaan jatkossa maakunnissa.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-13 muotoilla sitä uuteen muotoon. On joitakin asioita, mitkä tässä painavat mieltä, ennen kaikkea näiden tieriitojen osalta. Kun itsekin olen joskus ollut niissä mukana selvittämässä, mitenkä niistä pääsisi sovinnolla hyvään ratkaisuun, niin olisin kaivannut sitä, että jollakin tavalla tähän olisi saatu mukaan jonkun kuntien tielautakuntia vastaavan olemassaolo. Sitä Sitä kaipailin. Tämä siirtäminen käräjäoikeuteen. Saattaa tulla erittäin kalliiksi käydä käräjiä. Epävarmassa tapauksessa saattaa käydä niin, että vähävarainen kaveri ja osakas saattaa jättää asian riitauttamatta ja hänen oikeusturvansa ei toteudu, kun ei ole tämmöistä sovittelulautakuntaa sovittelemassa.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 puhemies! Kunnallisten tielautakuntien lakkauttaminen on todellakin herättänyt sekä meidän valiokunnassa että myöskin yleisesti tiekuntien osalta hämmennystä ja ehkä huolta siitä, mistä saa apua, tukea asioissa, ja myöskin siitä, missä tulevaisuudessa esimerkiksi avustusten jakamiseen tulevat asiat päätetään. mietinnössä kirjasimme sellaisen huolen ja näkemyksen, että tulevaisuudessakin kunnilla tulisi olla tämmöisistä sopimusteistä tai/ja myöskin yksityisteistä vastaava virkamies, joka joka osaa ja tietää sen paikallisen kokemuksen ja tuntemuksen yksityisteiden tarpeista tai siis kunnossapidosta ja vaikka nyt aurauksesta tai hiekoittamisesta ja niin edelleen ja joka osaisi neuvoa ja tukea näitä tulevia tiekuntia näissä asioissa. tiekuntia näissä asioissa. Samalla valiokunnan tahtotila on myöskin se, että tulevissa maakunnissa, jokaisessa, olisi mahdollisesti toimielin, joka käsittelisi sitten virkamiehen valmistelun kautta yksityisteiden avustuksia ja myöskin kunnossapitoasioita ja niin edelleen.
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 Arvoisa rouva puhemies! Itse olen toiminut tielautakunnassa useamman vuoden aikaisemmin ja varsin monessa tiehoitokunnassa olen osakkaana, joissakin jopa puheenjohtajana, eli varsin hyvin tunnen tämän yksityisteitä koskevan problematiikan liittyen vaikkapa näihin ristiriitatilanteisiin ja muihin vastaaviin, joita sitten tielautakunnassa on aiemmin käsitelty. Yleensähän nämä riita-asiat kohdentuvat varsin pieniin erimielisyyksiin koskien vaikkapa ojankaivuuta tai tierumpujen sijaintipaikkaa tai muuta vastaavaa kohtuupientä asiaa. asiaa. Oleellista tässä tämän uudistuksen myötä on se, että näille pienille riita-asioille löytyisi kevyempi väylä kuin se käräjäoikeus. Nämä riita-asiat ovat varsin pieniä, ne eivät ole rahallisesti mitenkään merkittäviä, ja nyt jos ne menevät käräjäoikeusjärjestelmään automaattisesti ilman minkäännäköistä välimallia, niin tämä saattaa tulla hyvinkin kalliiksi tien osakkaille ja myös tiekunnalle. tiekunnalle. On se maakunnallinen tai kunnallinen, niin itse näkisin myös, että tieyhdistyksen rooli voisi olla tässä varsin suuri. Varsin monta toimijaa on erikoistunut tien hoitamiseen, ja heillä on varsin hyvä asiantuntemus ja osaaminen jo nyt näihin yksityisteiden hoitoasioihin. Tällaisilla toimijoilla on varsin iso rooli myös tulevaisuudessa, kunhan tämä laki tulee voimaan.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 mennessään ja tie oli käytännössä poikki. Jos joku olisi ajanut siihen vauhdilla, niin syntynyt vahinko olisi ollut tiekunnan vastuulla. Mutta onneksi siinä kävi niin, että huolellinen paikalla asuva ihminen soitti sillä hetkellä asiamiehenä toimineelle henkilölle, joka välittömästi hoiti sinne kuorma-autolla kaivinkoneen, ja tie saatiin kuntoon. Sen kuntoon laittaminen maksoi vain muutaman tuhannen euroa, ja osakkaat sen maksoivat. Kuten äskeisessä puheenvuorossani sanoin, tieosakkaiden osuus tien käytöstä on noin promillen luokkaa. Siitä voidaan sitten keskustella, onko se oikein, koska se on erittäin merkittävä puunajotie, kesämökkitie ja se on myös sitten jokamiehenoikeuden käyttäjien oikein semmoinen, voi sanoa, Ilomantsin ehkä eniten käytettyjä teitä. Mutta vielä lisäksi sen verran, että kun nytten tieavustuksia tulevaisuudessa jaetaan, niin kyllä valtiovallan pitää huomioida tämä. Jos me biotaloudesta puhumme tässä maassa suurella suulla ja me käytämme siitä valtavasti puheenvuoroja, niin toivoisin, että puheenvuoroja käytettäisiin vaikka vähän vähemmän mutta sitten saataisiin niitä pieniä määrärahoja sinne, vaikka nyt se 30 miljoonaa euroa vuodessa, josta kanavoitaisiin vaikka 5 miljoonaa sellaisiin korjauksiin, jotka ovat välttämättömiä, kuten äsken kertomani esimerkin mukainen siltaremontti taikka joku vastaava. Silloin oltaisiin oikealla tasolla ja se loppu käytettäisiin tienhoitoon, sorastukseen, talvihoitoon ja niin
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 laajaa ja hyvää keskustelua. Nyt tulevaisuudessa, kun maakuntauudistus tulee, lautakuntajärjestelmä siirtyy maakuntien vastuulle ja maakunnat sitten perustavat omat hoitokuntansa näille yksityisteille. Tärkeää on, että kuntiin jää yksityistieammattilainen, tai millä nimikkeellä kunnat sitten siihen haluavatkin viranhaltijan nimittää. On hyvä, että jokaisella kuntalaisella on tiedossa joku kotikuntansa henkilö, johon voi ottaa yhteyttä, kun tarvitsee jotain neuvontaa ja on jotain kysymystä yksityistieasioista. Mutta erityisen tärkeää tulevaisuutta silmällä pitäen on, että tämä laki mahdollistaa myös sellaisten erilaisten ammattilaisten syntymisen, jotka alkavat ylläpitämään tiekuntia. Tällaisia tieammattilaisia, hoitokunta-ammattilaisia, varmaan on jo syntynytkin, ja tulevaisuudessa, uskon niin, heitä tulee olemaan paljon. yksittäisiä ihmisiä, jotka hoitavat tällaisia tiekuntien asioita. Silloin heidän ammattitaitonsa kehittyy ja heillä on hyvin tiedossa eri lainsäädäntöasiat, ja sitten mahdolliset riitatapauksetkin pystytään useimmiten neuvotteluteitse osakkaiden kesken ratkaisemaan eikä kaikkia asioita tarvitse, toivottavasti ei mitään tarvitse, viedä käräjäoikeuksiin. että nämä tiekunnat sitten järjestäytyisivät ja tulisivat sitten aikanaan avustuskelpoisiksi ja kykenisivät näitä avustuksia hakemaan. Toinen tärkeä asia tässä on tämä seuranta: kun jo 50 vuotta jo 50 vuotta toiminut laki nyt muutetaan, niin millaiset tämän uuden lain vaikutukset tulevaisuudessa ovat? Niin sanottu vaikutusten arviointi täytyy tietysti lähivuosina tehdä ja tarpeelliset muutokset sitten lakiin tehdä, mikäli siinä havaitaan selviä puutteita. Sinällänsä yksityisteistä pitää pitää huolta Suomessa, koska se on suomalainen verisuoni suomalaiselle liikenteelle ja yksityisille ihmisille ja harrastajille.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-13 asianomaisten keskeiset välit ovat niin heikot, että periaatteesta riidellään, vaikka ei olisi kovin isoista, kummoisista asioista kysymys, eli siitä, saako räjäyttää jonkun kiven tienlaidasta poikkeen vai eikö sitä oteta poikkeen, haittaako se liikennettä. Kaikkia tämmöisiä mitä ihmeellisimpiä asioita siellä on tullut vastaan.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-13 valiokunnassa käsitelleenä sanoisin muutaman kommentin vielä tähän loppuun liittyen tähän hyvinkin laajaan ja monimutkaisen ja monipuolisen käsittelyn saaneeseen asiaan. Elikkä tässähän ovat monetkin edustajat ottaneet esille kysymyksiä siitä, että kun nyt mennään käräjäoikeuksiin, niin minkälaisia oikeudenkäyntikuluja ja vaikutuksia sillä on. Toteutuuko nyt sitten ihmisten oikeusturva näissä riidoissa? Jos pieniä asioita käydään ratkomaan isoilla oikeudenkäyntikuluilla, niin mihin se johtaa? johtaa? Toinen, mikä itseäni askarrutti tämän lain käsittelyssä, oli se, että siellä oli tämä pykälä, jolla mahdollistettiin liikenneturvallisuutta vaarantavien rakennusten lunastaminen — siis ei asuinkäytössä olevien mutta rakennusten kuitenkin — pois sen tien tieltä. Herätti epäilyksiä, voisiko tämä johtaa jonkinnäköisiin mielivaltaisiin ratkaisuihin, joskin siinä oli sellainen lainopillinen termi kuin että se on ”välttämätöntä” liikenneturvallisuudelle. Se ilmeisesti on varsin voimakas ilmaisu ja tarkoittaa, että kaikki muut keinot täytyy käyttää ennen rakennuksen poistamista, ja tämä poistaisi myös tätä mielivallan mahdollisuutta siitä on laaja muutos, joka tapauksessa omasta mielestäni tämän lain vaikutuksia täytyy seurata ja tehdä sitten tarvittavia muutoksia lakiin myöhempinä vuosina havaittujen epäkohtien pohjalta.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 Pohjoismaat ovat nimittäin koko maailman mittapuussa katsottuna alue, missä vallitsee vahva demokratia. Ne ovat länsimaisia, avoimia valtioita kaikki, ja ihmisoikeuksia kunnioitetaan. Niissä kaikissa on vapaat vaalit tietenkin, oikeusjärjestelmä toimii ja niin edelleen. Meillä on valtava määrä yhdistäviä tekijöitä, ja yhteistyö on ollut vuosikymmenten ja vuosisatojen aikana tiivistä näiden alueiden välillä. Elikkä pohja sille, että yhteistyö olisi vieläkin parempaa, on erittäin hyvä. hyvä. Tämä epävarma aika, mitä parhaillaan elämme, on mielestäni syy siihen, että yhteistyötä pitäisi edelleen tiivistää. Ovathan jotkut poliitikot joskus esittäneet, että perustettaisiin yhteinen Pohjola-Norden, en sano liittovaltio mutta tämmöinen tiiviimpi yhteistyöelin, jolla olisi selkeitä yhteistoimintaan pyrkiviä menettelytapoja ja päätöksentekotapoja. Ehkä se ei ole enää tätä päivää, kun ollaan Euroopan unionin jäseniä, mutta kuitenkin tämän yhteistyön Pohjoismaissa pitää parantua. Nimittäin tuo Itämeren tilanne, mitä olemme viimeisten parin vuoden aikana havainneet Krimin tapahtumien jälkeen, taikka sitten pohjoisten alueiden tärkeys esimerkiksi elinkeinojen kehittämisen kannalta taikka sitten se, mitä tapahtuu tuolla pohjoisilla alueilla sotilaspoliittisesti, ovat sellaisia asioita, joiden takia on tärkeää se, että pystyisimme Pohjoismaina esiintymään yhteisessä rintamassa — ymmärtäen toki sen, että Nato-maita Nato-maita eivät kaikki Pohjoismaat ole. Norja on sellainen Nato-maa, jolle pohjoinen alue on äärimmäisen tärkeä jo pelkästään heidän öljy- ja kaasuvarantojensa takia. Tässä pohjoisessa yhteistyössä meidän pitäisi esimerkiksi liikenteellisesti pyrkiä yhä tiiviimpään yhteistyöhön, koska siellä olisi saavutettavissa aivan merkittäviä taloudellisia hyötyjä kaikille jäsenmaille. Toivonkin, että tämä pohjoismainen yhteistyö tästä tiivistyy ja paranee, vaikka se joskus varmaan on ollut vähän puisevaakin, ainakin mitä muutamien tässä työssä mukana olevien edustajien puheenvuoroja olen kuullut, mutta siitä huolimatta, kuten muuan viisas kansanedustaja sanoi, on se parempi, että kansakunnat keskustelevat keskenään vaikka tylsissä kokouksissa kuin että ne tekisivät jotain muuta hulvatonta, josta olisi sitten vahinkoa kansainvälisestikin. Eli pohjoismaista yhteistyötä kannatan ja toivon, että se lähivuosina ei kuin paranee ja menestyy.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-13 näitä SDP:n tekemiä lisäta-lousarvioaloitteita, jotka kohdistuvat erityisesti osaamiseen, työllisyyteen ja tutkimukseen. On aivan selvää, että meidän julkinen panostuksemme esimerkiksi tutkimus- ja tuotekehitykseen on laskenut huolestuttavalla tavalla: voisi sanoa, että bkt-osuudessa noin prosentin lasku merkitsee noin 2 miljardin tasoa. Yhtenä Yhtenä vertauskohtana voidaan todeta yhden yrityksen tutkimus- ja tuotekehitysinvestoinnit. Alibaba-niminen kiinalainen yritys on luvannut laittaa seuraavan 3 vuoden aikana 15 miljardia euroa tutkimus- ja tuotekehitykseen, ja siinä mielessä muualla kyllä todella tapahtuu. Mitä tulee vielä, arvoisa puhemies, näihin pilotteihin, niin vaikka on sanottu, että valmistelu on keskeytetty ja raha ei ole yhtään liikkunut, niin kyllähän tällä rahanjaolla, joka muun muassa 15.5. tehtiin, on pyritty vauhdittamaan ja käytännössä toteuttamaan tätä todennäköisesti kaatuvaa sote-viritelmää. Esimerkiksi Uudellemaalle osoitettu rahanjako on selvää kauppatavaraa, kun tiedetään, millä tavalla Uudenmaan maakuntavaltuusto, maakuntahallitus ja erityisesti pääkaupunkiseudun suuret kunnat ovat suhtautuneet tähän ”lehmänkauppaan”, poliittisella päätöksellä syntyneeseen täysin epäkelpoon
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 pilotteihin on varattu rahaa, mutta niitähän ei ole pantu liikkeelle. Ei valmistautuminen ole rikos. Jos valmistautuu vaikka rakentamaan taloa ja varaa sille rahat, niin eihän se ole vielä rahankäyttöä, vaan lainahan nostetaan vasta sitten, kun talon rakentaminen alkaa. Elikkä tämmöiselle valmistautumiselle tyypillistä on se, niin kuin muuan kirjailija aikoinaan kirjoitti, että onni suosii yleensä hyvin valmistautunutta. Mitä tulee tähän sote-uudistukseen, niin tehän viime vaalikaudellakin, kun olitte hallituksessa, kokeilitte tätä yhteiskuntakokeiluanne. Mitä tapahtui? 38 miljardia heikkeni julkinen rahoitustilanne. Valtionvelka, kuntien velka, valtion omaisuuden myynti ja valtion kassan pieneneminen yhteensä 38 miljardia euroa. Sillä tielläkö olisi pitänyt vielä jatkaa? Minä luulen, että sitä kehitystä ei olisi pysäyttänyt Suomen eduskunta vaan todennäköisesti Kansainvälinen valuuttarahasto taikka Euroopan keskuspankki, jompikumpi. saavutetaan erittäin todennäköisesti, ja kuten pääministeri Sipilä on monessa monessa puheenvuorossa sanonut, olkoonpa siellä seuraavassa hallituksessa mitä tahansa puolueita, sen hallituksen tehtävänä on vain ja ainoastaan 75 prosentin työllisyysasteen saavuttaminen. Se on saavutettu muutamassa maakunnassa Suomessa jo tänä päivänä. Elikkä puheet siitä, jos oppositio tai joku muu väittää, että se ei ole mahdollista... Se toimii jo. Se on täysin mahdollista. Meidän tulee esimerkiksi pääministerin suulla sanottua byrokratian purkua jatkaa määrätietoisesti. Sitä on tehty yli 300 normin verran, ja sitä pitää 3 000 normin verran vielä purkaa, kymmenkertaisesti se, mitä nyt on tehty. Tällä hetkellä esimerkiksi erilaisten ympäristölupien prosesseissa seisoo tuolla aluehallintovirastoissa miljardien investoinnit. Minkä takia? Jos olisin itse töissä siellä aluehallintovirastossa, tuollaisten lupien myöntäminen kestäisi kaksi viikkoa maks. Eihän nyt, hyvänen aika, jonkun tehtaan rakentamiseen, kun nykyisillä ilmanpuhdistus- ja jätevedenpuhdistus- ja muilla tällaisilla laitteilla homma pystytään hoitamaan, tarvita vuosien makuuttamista ja ihmisten työttömyyskortistossa pitoa. Kyllä teidän, rakkaat opposition kollegat, tulee pikkuhiljaa alkaa ymmärtää se, että se valtion rahalla elätetty, kotona työttömyyskorvauksella elävä ihminen ei voi olla missään olosuhteissa paras ratkaisu. Hänen itsensäkin kannalta, hänen tulevaisuutensa kannalta se työpaikka on se turva, ja ennen kaikkea hänen vanhuuden turvansa on siinä eläkkeessä, minkä hän aikanaan nostaa. Toivon, että jonain päivänä oppositio ottaisi tämän todesta eikä menisi siihen, mitä nyt esimerkiksi tässä edellisessä puheenvuorossa mainittiin tästä pilottikokeilusta sote-asiassa. Se on esimerkki siitä, että on turhaa puhetta ilman mitään hyötyä.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-13 näkemys, painava huoli ja itse asiassa arvostelu näitä pilotteja kohtaan oli tarpeetonta ja turhaa. En uskaltaisi nyt sanoa kuitenkaan perustuslakivaliokunnan kahteen kertaan ilmaisemasta kannasta, jossa se suhtautuu kielteisesti näihin pilotteihin, että se on turhaa. Jos itse olisin hallituspuolueen edustaja, suhtautuisin siihen ehkä hivenen suuremmalla nöyryydellä, ja tarkoitus lienee se, että näitä näitä evästyksiä noudatetaan. Professori Rautiainen jo totesi, että jo se 15.5. tehty rahanjako — siis päätös siitä, että kymmeneen maakuntaan näihin ja näihin kohteisiin tarkalleen jyvitetään nämä rahat — oli sellainen, että ministeri siinä rikkoi perustuslakivaliokunnan vaadetta, ja hän jopa väläytteli sitä, että tässä pitäisi ministerivastuuasiaan asti mennä. Näin vakavasta asiasta on kysymys eikä siitä, olemmeko me keskenämme sitä mieltä, että tämä on hyvä, fiksu tai vähemmän fiksu ratkaisu. Minulla ei ole edellytyksiä arvioida perustuslakivaliokunnan kantaa sinänsä, mutta kun se vielä toistaa sen uudestaan tänä kesänä, kun näyttää siltä, että mennään jo toimeenpanon puolelle siinä kohtaa, kun maakuntien edessä heilutellaan näitä setelinippuja, että ”teillä on jo tässä suun terveydenhuolto menossa hyvään suuntaan, tässä teille siihen pilottiin rahat, ei tarvitse muuta kuin eduskunnan vain tehdä päätös”, niin tähän ei pitäisi mennä. Ja mitä tekee hallitus? Varaa lisää 100 miljoonaa euroa tähän tarkoitukseen, täysin piittaamatta siitä. Kyse ei ollut nyt siitä, liikkuuko raha tilille missä vaiheessa, vaan itse tästä ratkaisusta — joka nyt sitten tämän kaikkein absurdeimman vaiheen jälkeen ei olekaan päätös vaan jonkun sorttinen linjaus — ja mitä se nyt asiaa muuttaa? Jakopäätös ja -lupaus on joka tapauksessa tehty, ja ainoa johdonmukainen tapa noudattaa perustuslakivaliokunnan kantaa on peruuttaa tämä päätös ja poistaa tämä varaus lisätalousarviosta. No, tätä olen kysynyt ministeri Orpolta nyt useita kertoja tässä salissa, että toimiiko hän näin, mutta vastausta siihen, saatikka lupausta siihen — varsinkaan sen jälkeen, kun STM itse totesi, että hups, tässä valmistelussa täytyy varmaankin pitää pieni tauko — ei ole vieläkään saatu.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-13 siellä vaiheissa. Jos näin todellakin oli, niin ajattelin kuitenkin omalta osaltani kommentoida tätä kritiikkiä. Minun mielestäni perustuslakivaliokunta on tehnyt erinomaista työtä, se on tehnyt sitä erittäin pitkään, ja minusta sen työhön täytyy suhtautua vakavuudella, ja niin keskusta suhtautuukin. Me olemme olleet erittäin huolissamme esimerkiksi niistä tietovuodoista, mitä sieltä on tullut. Ne eivät kuulu tämän talon arvovaltaan, se on aivan yksiselitteinen asia. Mutta sitten tähän itse pilottikritiikkiin, joka nyt tähän lisätalousarviokeskusteluun liittyy. Muistaakseni olen kuullut myös sen kaltaista kritiikkiä opposition toimesta, että olisi ollut parempi ensi vaiheessa kokeilla ja porrastaa ja tehdä näitä asioita vähän pienemmässä mittakaavassa eikä koettaa rysäyttää sitä kerralla läpi koko maahan, kuten on tehty aikaisemmin joidenkin reformien suhteen. Kuitenkin linjaksi on valittu se, että se koetetaan viedä mahdollisimman ripeätahtisesti läpi koko maassa, koska kyllähän tämä on sen kaltainen uudistus, jota on tehty jo aika monta eduskuntakautta tässä salissa ja ministeriöissä. Ei suinkaan mistään nollapisteestä ole lähdetty liikkeelle. sitten tulee tähän ajankohtaiseen perustuslakivaliokunnan lausuntoon pilottien keskeytyksestä, niin näinhän nyt on tehty sitten, että niitä ei enää laiteta liikkeelle. Toisaalta kuitenkin niistä piloteista, jotka ovat olleet toiminnassa esimerkiksi Pohjois-Savossa, muistaakseni myös Hämeenlinnan seudulla oli, liittyen vaikkapa valinnanvapauteen, on tullut aika hyviä ja positiivisia palautteita paitsi käyttäjien näkökulmasta myös toimijoiden puolesta. Ymmärrän toki myös sen huolen ja harmituksen, että kun nyt vaikuttaa siltä, että ensimmäistä kertaa pitkään aikaan eduskunta ja ennen kaikkea hallitus on pääsemässä niihin tavoitteisiin, joita vaalikauden alussa asettivat vaikkapa talouden ja työllisyyden osalta, niin sitten kritiikkiä täytyy koettaa etsiä muista asioista. Lähtötilannehan ei ollut mitenkään hirvittävän helppo silloin, kun hallitus toimintansa aloitti. Loppuviikolla tuli meidän jokaisen sähköpostiin Valtiontalouden tarkastusviraston näkemys siitä, että hallitus tulee saavuttamaan omat tavoitteensa. Kyllä se, että Suomi on päässyt nytten kansainväliseen maailmantalouden kasvuun kiinni — se on kasvanut koko ajan — on auttanut tämän hallituksen toimia, mutta se, että Suomi pääsi siihen kiinni, ei ole pieni ja vähäpätöinen asia. Se on erittäin merkittävä asia. Kaikissa näissä kansainvälisissä