Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-26 Arvoisa rouva puhemies! Esittelen tässä pääkohdat maa- ja metsätalousvaliokunnassa tähän mietintöön jättämästäni vastalauseesta, joka sisältää myös ehdotuksen tämän lakiesityksen hylkäämisestä. Tätä esitystä on perusteltu sillä, että naakka aiheuttaa satovahinkoja, rikkoo rehupaaleja, pesii rakennusten piippuihin ja sotkee ulosteillaan ympäristöä, ja sillä, että nykyiset vahinkoja rajoittavat toimet eivät olisi riittäviä. Naakkakanta on runsastunut, kannan vahvuus on noin 110 000 pesivää paria, ja naakan levittäytyessä uusille alueille vahingot ovat kasvaneet. Ne ovat kohdistuneet pistemäisesti joillekin alueille Etelä-Pohjanmaalla, Varsinais-Suomessa, Pirkanmaalla ja Hämeessä. Näitä vahinkoja aiheutuu ympäri vuoden. Vahinkopiikit ajoittuvat naakan pesimäajan ulkopuolelle. Tästä lakiesityksestä keskeisimmät tahot ovat toki antaneet myös lausuntonsa valmistelun tueksi. Näitten lausuntojen pohjalta esitykseen ei ole tehty muutoksia lainkaan. Ympäristöministeriö on korostanut, että naakkojen tappamisen salliminen niiden lisääntymisajan ulkopuolella ei yksin riitä poistamaan naakkojen aiheuttamia naakkojen aiheuttamia vahinkoja ja että näitä vahinkoja tulee edelleen ensisijaisesti pyrkiä vähentämään muilla keinoilla silloin, kun toimiva menetelmä on olemassa ja sen käyttö mahdollista. Ympäristöministeriö korosti myös sitä, että hallituksen esityksen mukaisen lakimuutoksen toteutuessa ja naakan aseman muuttuessa viestinnässä on korostettava, että metsästys on edelleen kiellettyä pesintäaikana ja eri lisääntymis- ja poikastenkasvatusvaiheissa. Maa- ja metsätalousministeriön alainen objektiivinen tutkimuslaitos Luonnonvarakeskus puolestaan on katsonut, että naakkakannan runsastumiselle on jokin ekologinen, luultavimmin ravinnon tarjontaan liittyvä syy, joka tulisi pyrkiä poistamaan, mikäli vahinkoja halutaan vähentää. Luonnonvarakeskuksen mukaan naakkavahingot voitaisiin ratkaista tai pienentää siedettäviksi vaikuttamalla ensisijaisesti ravintotarjontaan ja pesintämahdollisuuksiin sekä karkotus- ja suojakeinojen kehittämisellä. Lisäksi joustavaa, luonnonsuojelulain mukaista poikkeuslupakäytäntöä pidettiin hyvänä ratkaisuna pistemäisissä ongelmatilanteissa ottaen huomioon, että vahinkoja syntyy suppealla alueella naakan koko levinneisyysaluetta ajatellen. Koko lajin rauhoituksen purkaminen on siis melko äärevä keino paikallisten vahinkotilanteiden estämiseksi. Sekä Luonnonvarakeskus että ympäristöministeriön alainen Suomen ympäristökeskus nostivat lausunnoissaan esille sen, että hallituksen esityksen mukainen lakimuutos aiheuttaisi mahdollisesti naakkojen häirintää ja hävittämistä niilläkin alueilla, missä ne eivät aiheuta vahinkoja. Tämä puolestaan ei edistä muun muassa metsästyksen yleistä hyväksyttävyyttä. BirdLife Suomi ry totesi, että kaikkien lintulajien aiheuttamien haittojen ratkaisemisessa ensisijaisena keinona tulisi olla haittojen ennaltaehkäiseminen. On tärkeää kuitenkin tunnistaa ongelmatilanteet ja kehittää haittoja estäviä toimenpiteitä ja sopeutumista eli toiminnan muuttamista siten, että haitat todella vähenevät. Mikäli haittoja syntyy edellä mainituista toimenpiteistä huolimatta, tulee haitan kärsijälle korvata vahingot, mikäli ne ovat merkittäviä. Haittoja aiheuttavia yksilöitä voidaan ongelmakohteilla poikkeuslupamenettelyin vähentää, mutta lajien vaino tai suurten yksilömäärien tappaminen ei BirdLife Suomen mukaan ole hyväksyttävä ratkaisu yksittäisiin vahinkoihin. Samansuuntaisesti ovat lausuneet muun muassa Suomen luonnonsuojeluliitto ja Luonto-Liitto. Arvoisa puhemies! Nykykäytäntö ja -lainsäädäntö ovat mahdollistaneet vahinkojen vähentämisen naakkoja luonnonsuojelulain poikkeuslupamenettelyn puitteissa häätämällä ja metsästämällä. Nämä poikkeusluvat ovat toimineet hyvin, koska naakka älykkäänä lintulajina on häirittäessä oppinut nopeasti välttämään alueita, joilla niitä ammutaan. Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus käsittelee ja myöntää rauhoitettujen lintulajien, kuten naakan, hävittämistä koskevat poikkeusluvat koko maassa. Naakan ampumisen mahdollistavia poikkeuslupahakemuksia tehdään vuositasolla arviolta vain noin 70. Menettely on hyvin tunnettu, ja lupia osataan hakea ennakoivasti keväisin. Lupamenettely on hallinnollisesti kevyt ja yksinkertainen. Käsittely kestää keskimäärin noin kuukauden. Asianosaisilla on kuukausi aikaa lain nojalla myös valittaa poikkeusluvasta, eli kokonaisuudessaan poikkeuslupaprosessi kestää yhteensä noin kaksi kuukautta, ellei valituksia tule. Naakkapoikkeusluvista valitetaan hyvin harvoin. Vuonna 2015 Varsinais-Suomen ely-keskus teki yhteensä 68 myönteistä poikkeuslupapäätöstä. Käytännössä siis myönnetään kaikki poikkeusluvat, mitä naakan hävittämiseen on haettu. Poikkeuslupamenettelyä on sitä tarvitsevan näkökulmasta myös kevennetty viime vuosina myöntämällä lupia useammaksi vuodeksi kerrallaan tarveharkinnan mukaan: 2—3-vuotisia lupia on käytössä. Tämä on vähentänyt hallinnollista taakkaa sekä viranomaisen että luvan hakijan näkökulmasta. Nykyisin naakkojen aiheuttamia vahinkoja maatiloille ja muillekin tahoille korvataan, mikä käytäntö hallituksen esityksen toteutuessa poistuisi kokonaan naakan siirtyessä rauhoittamattomien lajien luetteloon. Avustuksia eli näitä korvauksia vuosina 2012—2016 on yhteensä maksettu reilut 400 000 euroa, keskimäärin 4 251 euroa hakijalle, joita on siis ollut aika vähän. Se on kuitenkin ollut merkittävä kompensaatio naakkahaittojen rajoittamistoimista, kuten rakennusten verkottamisesta ja häätötoimista, ja itse haitoistakin. Haitat eivät kuitenkaan yksistään hallituksen lakiesityksen mukaisilla toimenpiteillä tule todennäköisesti poistumaan. Totean lopuksi, että hallituksen lakiesityksen toteutuessa ja naakan siirtyessä rauhoittamattomien lintulajien luetteloon maa- ja metsätalousministeriön on hyvä varmistaa muutoksen vaikutusten seuranta