Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-13 Arvoisa puhemies! Kriisikuntien tilanne on toki ollut pitkään vaikea ennen kriisikunnaksi joutumista, ja siihen ei ole vain yhtä syytä. Moni kunta on, kuten edustaja Paatero täällä jo sanoi, alkanut pelätä kriisikunnan merkkien lähentymistä, ja ehkä näitä pelon syitä olisi syytä pohtia nyt vähän tarkemmin. Moni kunta teki ensi vuoden budjettia hyvin kummallisessa tilanteessa. Toisaalta kuntatalous on vahvistunut ja monilla alueilla saadaan hyviä uutisia elinkeino‑ ja työllisyysrintamalta, kuitenkin kuntien talouden ennustamisessa oli vaikeuksia. Nyt onkin selvinnyt, että kuntiin kohdistuneet valtionosuuksien leikkaukset ovat syöneet kaiken sen talouskasvun myötä odotettuna pidetyn hyvän kuntatalouteen. Samaan aikaan uudet tehtävät ja velvoitteet on lisätty osittain ilman rahaa. Tilanne ei voi jatkua näin, vaan kunnat kaipaavat nyt selvää muutosta kuntatalouden pohjaan, jotta jatkossa taloutta voidaan suunnitella ja sitä voidaan ennustaa ja vakauttaa. Yksi viime vuosien kummallisuuksista tulee ilmi esimerkiksi aluesairaaloiden leikkaus‑ ja päivystystoiminnan keskittämisen myötä tehdyistä säästövaateista. Hallitus perusteli vajaat pari vuotta sitten uutta asetusta potilasturvallisuudella, ja taustalla olivat myös julkisen talouden säästöt. Julkisen puolen leikkaustoiminta ajettiin alas pienemmistä yksiköistä. Tänä syksynä näiden yksiköiden henkilöstön ja aluesairaalapaikkakuntien reilu vuosi sitten esittämät uhkakuvat alkavat konkretisoitua. Kuntaliiton teettämän kyselyn perusteella on selvinnyt, etteivät luvatut säästöt ole toteutumassa. Kyselyssä sairaanhoitopiirit vastasivat säästöjen jääneen muutamaan miljoonaan euroon, ja puolet vastasi asetuksen lisänneen kustannuksia. Erikoissairaanhoidon keskittämisen vaikutusten tulkinta kyselyiden pohjalta on niin vuonna 2017 kuin vuonna 2018 samansuuntainen. Vastanneista sairaanhoitopiireistä viisi arvioi menojen jopa kasvaneen, kun taas neljässä oli saavutettu säästöjä esityksestä johtuen. Kuntaliiton mukaan yhteenvetona voi todeta, että vain noin 4 prosenttia tavoitelluista säästöisä saavutetaan. Erikoissairaanhoidon säästötavoitteeksi esitetty 260 miljoonaa euroa ei ole toteutumassa näillä toimenpiteillä. Kuntaliiton teettämän kyselytutkimuksen mukaan realistisempi säästötoteuma olisi korkeintaan 10 miljoonassa eurossa. Mikäli säästövaikutukset todella jäävät näin alhaiselle tasolle, on syytä sanoa, että hallituksen tekemältä keskittämiseltä putoaa se viimeinenkin pohja pois. Kuitenkin, säästöjen toteutumattomuudesta huolimatta, valtionosuuksia on leikattu, ikään kuin kaavaillut säästöt olisivat toteutuneet täysimääräisesti. Tämä koskee erityisesti erikoissairaanhoidon keskittämistavoitteista ennakoituja hyötyjä sekä omais‑ ja perhehoidon kehittämisen oletettuja vaikutuksia pitkäaikaislaitoshoidon vähentämiseen. Kokonaisuutena tämä on ihan uutta politiikkaa, kun jo ennakkoon viedään valtionosuudet, vaikka toteuma-arviot on tehty ehkä vähän heikoin perustein. Ensi vuonna valtionavut alenevat 3 prosenttia, peruspalveluiden valtionosuudet 2 prosenttia tämänvuotisesta. Samaan aikaan lähes jokaisessa keskikokoisessa kunnassa väestö ikääntyy ja siitä johtuen myös palvelutarve kasvaa. Sen vuoksi nyt ollaan kunnissa valitettavasti kovalla hädällä suunnittelemassa lisää palveluiden leikkauksia. Tämä kuntatalouden yhtälö tulee ratkaista suunnitelmallisesti, eikä saa tehdä hätiköityjä leikkauksia oikaistakseen yhden vuoden taloutta.