samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 Periaatteena kansalaisuuden menettäminen vakavasta rikoksesta on oikein. Hallituksen esitys on kuitenkin muotoiltu niin, että käytännössä se tulisi näillä lakimuutoksilla olemaan erittäin vaikeaa tai lähes mahdotonta. Ensinnäkin uusi laki koskisi vain ja ainoastaan kaksoiskansalaisia, siis vain kaksoiskansalaisia. Toiseksi kansalaisuuden menettämisen ehdot ovat niin tiukat, että lienevätkö nuo ehdot täyttyneet tähänastisessa suomalaisessa rauhanajan rikoshistoriassa. Kansalaisuuden voisi menettää vain, jos henkilö on syyllistynyt sellaiseen maanpetos-, valtiopetos- tai terrorismirikokseen, josta on säädetty ankarimmaksi rangaistukseksi vähintään kahdeksan vuotta vankeutta. Lisäksi edellytyksenä on aina se, että rikos olisi kohdistunut Suomen elintärkeitä etuja vastaan. Lakeja laadittaessa tulisi pyrkiä aina mahdollisimman selkeään ja ymmärrettävään lainsäädäntöön, jossa harkinnan ja tulkinnan mahdollisuus on minimoitu. Tässä tapauksessa laki tulisi kirjoittaa niin, että kansalaisuuden menettäminen tapahtuisi automaattisesti silloin, kun riittävät edellytykset täyttyvät. Nyt kun kansalaisuuden menettämisen harkinta ollaan antamassa Maahanmuuttovirastolle, olen hyvin epäileväinen sen suhteen, tuleeko kansalaisuuden menetyksiä tapahtumaan ollenkaan. Liekö tämä hallituksen esityksen tarkoituskin, mutta itse olen kriittinen turhaa lainsäädäntötyötä kohtaan. Ensisijainen lainsäädäntötoimi, jota perussuomalaisetkin ovat peräänkuuluttaneet, tulisi olla tiukempi seula kansalaisuuden myöntämisessä. Olemme esittäneet muun muassa 10 vuoden vaadittua asumisaikaa, nuhteettomuutta ja todellista kielitaitoa.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Tässä kohtaa on hyvä todeta ääneen se, että ymmärtääkseni Suomen kansainvälisten velvoitteiden valossa esimerkiksi seksuaalirikosten perusteella kansalaisuuden menettämistä ei voisi edes esittää, ja nyt puhumme vakavista kansallista turvallisuutta uhkaavista rikoksista ja terroristisista rikoksista. Tätä uudistusta perustellaankin terrorismin torjunnalla, ja varmasti olemme kaikki sitä mieltä, että meidän on käännettävä kaikki kivet kohtuuden rajoissa vapaata yhteiskuntaa kunnioittaen niin, että saamme terrorismia torjuttua ja ennalta ehkäistyä. Mutta esityksessä ei ehkä kuitenkaan perustella kovin tarkasti sitä, minkälaisia vaikutuksia tällä lailla olisi terrorismin tosiasiallisiin mahdollisuuksiin. Oletan kuitenkin, että sisäministeriöllä on ollut jokin ajatus tässä taustalla, kun tämä laiksi asti on haluttu tehdä, ja toivon, että hallintovaliokunnan käsittelyssä pääsemme sitten pohtimaan asiaa hieman syvällisemmin ja saamme myös sellaista tietoa, joka toivottavasti perustelee tämän lain merkitystä. Eli olen kiinnostunut siitä, voidaanko tällä lailla tosiasiassa ehkäistä terrorismia vai onko kyse enemmänkin kosmeettisesta laista, jolla halutaan lähettää tietty viesti. Olen ymmärtänyt, että tällaisia rikoksia, joita tässä mainitaan, ei onneksi juurikaan tapahdu, ja sitä kautta tietenkin lain vaikutus voi olla lähinnä viestinnällinen. Tämä olisi hyvä selvittää. Toinen asia, joka on herättänyt keskustelua lainvalmistelun yhteydessä, on kysymys siitä, asettuvatko kaksoiskansalaiset tämän lain myötä eri asemaan muiden kanssa. Suomessa on perinteisesti ollut vaikeaa saada Suomen kansalaisuus, mutta sen menettäminen ei ole aikaisemmin ollut tällä tavalla mahdollista, ja nyt kun puhutaan rikoksista rankaisemisesta, niin on syytä selvittää, että oikeusjärjestelmän näkökulmasta laki kohtelee kaikkia Suomen kansalaisia kuitenkin yhdenvertaisesti riippumatta siitä, ovatko he kaksoiskansalaisia vai eivät. Tämä on mielestäni jotain sellaista, joka on oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti syytä selvittää, vaikka se saattaa monen arkijärjen kannalta hieman kummalliselta kuulostaakin. Myös kiinnittäisin huomiota siihen, että kaksoisrangaistuksen mahdollisuutta pitää tässä tarkastella, sillä sellainen ei ole oikeuskäytännössämme tyypillistä, että jostain rikoksesta tulee kaksoisrangaistus, vaan puhutaan rangaistuksesta per rikos. Tässä todetaan, että kansalaisuuden menettäminen ei olisi erillinen rangaistus vaan se on rikostuomioon liittyvä hallinnollinen prosessi ja tavallaan seuraus rikoksesta, eli ei kaksoisrangaistus. Mutta toivoisin ministeriltä, että avaisitte vielä hieman tätä ongelmatiikkaa, koska siitä palautteita tulee.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 oikeusvaltioperiaatteen kannalta, joka täällä mainittiin ja joka on aivan keskeinen asia. Onkin erittäin hyvä, että perustuslakivaliokunta tulee tätä asiaa toivottavasti huolella käsittelemään. Suomen kansalaisuuden menettäminen on erittäin vakava ja iso asia varmasti jokaiselle, joka sen kohteeksi joutuu, oli syy sitten mikä tahansa, ja tuleekin olla erittäin korkea kynnys siihen, että tällainen oikeus joltakin henkilöltä viedään. Kun luin tätä esitystä, niin jäin miettimään sitä, onko tosiaan niin, että haluamme antaa maahanmuuttoviranomaiselle tässä asiassa tällaisen vallan, että hän voi tehdä tästä päätöksen. Jotenkin olisin taipuvainen itse ajattelemaan, että tässä olisi hyvä olla normaali oikeusprosessi, jossa on syyttäminen, oikeuden istuminen ja sitten tuomio. Nyt tässä viranomainen tekee ratkaisun, ja siitä voi sitten valittaa. Pidän tätä kyllä liian kevyenä tähän asiaan, vaikka ymmärränkin aivan täysin asian vakavuuden ja sen, mitä tässä on haettu.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-12 Suomen kansalaisuus on arvokas asia. Sitä ei tule myöntää heppoisin perustein, ja se tulee voida perua vakavin perustein. Näin keskustelimme tuossa hiljattain entisen poliisikollegani kanssa ulkomaalaispoliisista. Haluan nostaa esille sen, että kun aikanaan tein noita maastakarkottamisesityksiä, joissa ei siis kansalaisuutta tietenkään peruttu mutta oleskelulupia kylläkin, niin kyllä rikoksiin syyllistyneille ulkomaalaisille oli paljon kovempi rangaistus pelkästään jo se, että ollaan siinä karkotustutkinnassa, saatikka sitten, että se karkotuspäätös tulee. Kansalaisuuden peruminen on vakava asia, kuten täällä edustaja Laukkanenkin sanoi, ja varmasti vaikuttaa yksilön elämään merkittävästi, mutta yhtä lailla sitten pitää miettiä sitä rikosta, mihin hän on syyllistynyt, ja sitä, mitä vaikutuksia sillä on kenties ollut jonkun toisen tai toisten ihmisten elämään. Minä nyt haluaisinkin vielä tarkennusta sisäministeri Mykkäseltä, jolla oli aivan erinomainen esitys taas tuossa aikaisemmin, rikoksista elintärkeitä etuja vastaan. Nyt peilaisin vähän tapahtumia, mitä tuolla Oulussakin on vielä tutkinnassa ja näin poispäin: jos meillä on tämmöinen ilmiö, missä nyt selkeästi näkyy, että semmoisia naisvastaisia ja tasa-arvon vastaisia asenteita leviää Suomeen ja sitä kautta syyllistytään
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 ilman viisumia: ilmeisesti useampaan maahan kuin minkään muun maan passilla, jos minulla on oikeat tiedot, mutta ainakin kärkijoukossa ollaan. Toisaalta Suomen kansalaisuuden kuitenkin saa jopa helpommin kuin monen muun maan. Esimerkiksi vaikkapa Irakin kansalaisuuden saaminen on paljon vaikeampaa kuin Suomen kansalaisuuden saaminen. Eli nyt samalla kun helpotetaan sitä, että Suomen kansalaisuuden menettää, niin vastavuoroisesti voisi sitten kansalaisuuden saamista samassa yhteydessä
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-12 siinä tapauksessa, että Suomessa asuva kaksoiskansalainen lähtee Suomesta vaikka jonnekin tiettyyn maahan ja taistelee siellä, sanotaanko, terrorismijoukoissa tai, puhutaan nimillä, Isilin joukoissa taistelee. Sen jälkeen kun on siellä omat tekonsa tehnyt ja palaa takaisin Suomeen, niin kuinka on, jos tällainen teko tulee Suomen viranomaisten tietoon ja asia tutkitaan ja tarvittaessa siitä tuomitaankin, niin antaako tämä laki oikeuden poistaa henkilöltä Suomen kansalaisuus? Minä itse ajattelen sillä tavalla, että tällaiset vapaaehtoisesti sotimaan lähteneet eivät kyllä minun oikeustajuni mukaan ansaitse Suomen kansalaisuutta, mutta on mielenkiintoista nähdä, onko se tässä lakiesityksessä ja kuinka siihen on suhtauduttu. Tuossa edustaja Ronkainen hyvän puheenvuoron piti ja pohti omassa puheenvuorossaan sitten tätä, tätä, että lakiesitys koskee vain kaksoiskansalaisia. Edustaja Ronkaisen puheenvuoroa kuunnellessa jäin sitten miettimään sitä, että jos on kaksoiskansalaisuus, niin silloin mielestäni on mahdollista, että poistetaan Suomen kansalaisuus. Silloin jää tämä toinen kansalaisuus, ja silloin henkilö voidaan poistaa siihen maahan, jonka kansalaisuus on. Mutta jos henkilöllä on vain ja ainoastaan Suomen kansalaisuus, niin kuinka menetellään siinä tapauksessa?
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 Tässä on ollut hyvää keskustelua, ja uskon, että ministeri vielä selventää ja vastailee kysymyksiin. Erityisesti olen itse kiinnostunut siitä, miltä osin nämä rajoitukset, joita tähän lainsäädäntöön on tehty, liittyvät suoraan kansalaisuutta koskeviin, Suomea sitoviin kansainvälisiin sopimuksiin ja miltä osin tässä on sitten muusta, ikään kuin poliittisesta harkinnasta, kysymys. Ymmärtääkseni näiden kansainvälisten sopimustenkaan mukaan ketään ei voida jättää kansalaisuudettomaksi, eli silloin henkilöltä, jolla on vain Suomen kansalaisuus, ei voida sitä ottaa pois, koska hänelle ei sitten jäisi mitään kansalaisuutta. Olen kyllä aika vakuuttunut siitä, että kun tässä on kahdeksan vuoden raja eli tämä koskee niitä rikoksia, joista on säädetty ankarimmaksi rangaistukseksi vähintään kahdeksan vuotta vankeutta, ja sitten jos tulee näitä muita kuin terrorismi- tai valtion etuihin kohdistuvia rikoksia, joista on mahdollisuus tuomita yli kahdeksan vuoden vankeusrangaistukseen,
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 Tämä hallituksen esityshän juontaa juurensa siitä ajasta, kun keskusteltiin suomalaisten osallistumisesta Isilin joukkoihin. Suomestahan lähti silloin eniten henkilöitä Euroopassa suhteessa väkilukuun taistelemaan Syyriaan ja muualle maailmaan, ja silloin ainakin tästä tarpeesta keskusteltiin tässä salissa. Nytten tämä hallituksen esitys on toki askel oikeaan suuntaan, mutta nämä ovat mielestäni kyllä varovaiset askelet. Voisi käyttää oikeastaan termiä hyvin vesitetty versio siitä, mihin asti olisi pitänyt mennä ja millaista tarvetta ainakin kansa odottaa. Tämähän juontaa juurensa mahdollisuudesta Euroopan unionissa säätää tämänkaltaista lainsäädäntöä, ratifioida tänne, ja kovin moni maa ei tätä askelta ottanut. Mutta huomasin hallituksen esityksestä, että Tanskassa on hyvinkin tiukka linja tämänkin suhteen ja siellä ollaan yritetty mennä jopa pidemmälle kuin on ollut mahdollista. Tällainen kahdeksan vuoden minimituomioraja on mielestäni käsittämättömän korkea, koska tämähän ei esimerkiksi sisällytä terroristiryhmän johtamisrikoksia muuten kuin siltä toiselta osalta, koska siellä toisessa osassa, asia. Mitä tulee sitten täällä esitettyihin keskusteluihin, kun edustaja Ruoho ja Laukkanen arvioivat sitä, että Suomen kansalaisuutta ei tulisi menettää kevyin perustein, ja olitte huolissanne siitä, että tämä voi johtaa jopa siihen, niin mielestäni Suomen kansalaisuuden ei pitäisi olla mikään itsestäänselvyys henkilöille, joilla on myös toisen maan kansalaisuus ja jotka täällä osallistuvat rikokseen. Itse olisin valmis kannattamaan sellaista lainsäädäntöä, jossa huomattavasti kevyemmin perustein toinen kansalaisuus elikkä Suomen kansalaisuus otettaisiin pois ulkomaalaisilta, jotka syyllistyvät törkeisiin rikoksiin Suomessa. Tämä Oulun tapaus, Oulun raiskausepidemia ja lasten hyväksikäyttöepidemia, osoitti sen, että eivät täällä edes turvapaikanhakijat, jotka odottavat käsittelyä tai ovat saaneet päätöksen, joudu maasta pois, ellei esimerkiksi sitten Irak, jos vaikka olisi irakilainen rikoksentekijä, suostu ottamaan heitä vastaan. Meillähän on Suomessa jo ennestäänkin näitä nauttivat vapaana laittomasti maassa jopa Suomen antamaa terveydenhuoltoa ja sosiaaliturvaa, vaikka heidän kuuluisi olla poistettu tästä maasta. Siinä mielessä odottaisin kyllä, arvoisa ministeri, joka teette erittäin hyvää työtä, paljon tiukempaa lainsäädäntöesitystä tänne taloon, niin että kaikki rikoksiin syyllistyneet ulkomaalaiset, jotka omaavat kaksoiskansalaisuuden, joutuisivat
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-12-12 perheenyhdistämiseen on mahdollisuus sen mukaan, koska hakemuksen on jättänyt — onko siis silloin ollut alaikäinen, vaikka tämän prosessin käsittelyn aikana olisikin tullut täysi-ikäiseksi. Arvoisa puhemies! Ulkomaalaislakia ehdotetaan muutettavaksi samassa yhteydessä myös siten, että työntekijän oleskeluluvan haltijalla työnteko-oleskeluluvan jatkolupaa hakiessaan olisi ilman saatavuusharkintaa mahdollisuus hakeutua myös sellaisen työnantajan palvelukseen, joka toimii muulla kuin työntekijän oleskeluluvassa mainitulla alalla. Tämä on tällä hetkellä ongelma. Vaikka olisi laillisesti täysin nuhteettomasti Suomessa vuoden työskennellyt
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-12 Lakiehdotus esittää, että uusintahakemuksen tutkittavaksi ottaminen edellyttäisi, että hakemus sisältää tai asiassa on ilmennyt uusia seikkoja tai perusteita, jotka lisäävät merkittävästi sen todennäköisyyttä, että hakijaa tulisi pitää kansainvälistä suojelua saavana henkilönä. Tällä muutoksella vallitseva soveltamiskäytäntö nostettaisiin selkeästi lain tasolle. Niin ikään olisi käytävä ilmi, ettei hakija hänestä itsestään riippumattomista syistä ole voinut esittää uusintahakemuksensa tueksi esittämiään perusteita jo aikaisemman hakemuksen käsittelyn yhteydessä. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi myös käännyttämispäätöksen täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä tilanteissa, joissa hakija on jättänyt ensimmäisen tai myöhemmän uusintahakemuksen. Ensimmäinen uusintahakemus ei estäisi aikaisemman hakemuksen nojalla tehdyn lainvoimaisen käännyttämispäätöksen täytäntöönpanoa, jos uusintahakemuksen tarkoituksena on vain tämän päätöksen välittömän täytäntöönpanon estäminen tai viivyttäminen. Lisäksi toinen uusintahakemus ei enää estäisi aikaisemman käännyttämispäätöksen täytäntöönpanoa riippumatta siitä, missä menettelyssä aikaisempi hakemus on ratkaistu. Pidän hyvänä esityksen ehdotusta ottaa viranomaisen eli poliisin, rajatarkastusviranomaisen tai Maahanmuuttoviraston haltuun kansainvälistä suojelua hakeneen henkilön passi tai muu matkustusasiakirja, kunnes hakijalle on myönnetty oleskelulupa tai hän poistuu maasta. Arvoisa puhemies! Hallituksen tekemät muutosehdotukset vallitsevaan ulkomaalaislakiin ovat monella tapaa kannatettavia. Maahanmuuttovirasto on jo pitkään kärsinyt lupakäsittelysumasta. Tämä on aiheuttanut monenlaista inhimillistä kärsimystä itse hakijoille, jotka ovat joutuneet odottamaan lupapäätöstä pitkään ja elämään epävarmuuden tilassa ehkä pitkäänkin. Toisaalta nykykäytäntö on mahdollistanut jatkuvan virkailijoita ja järjestelmää tolkuttomasti työllistäneen muutoksenhakumenettelyn, joka itsessään on ruokkinut lupaprosessibyrokratiaa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 mutta kiinnitän huomiota siihen, että ihan lausuntokierroksen aikana useat tahot ovat ilmaisseet huolensa tämän lakimuutoksen tiukempien edellytysten vaikutuksesta hakijoiden oikeusturvaan, erityisesti oikeusavun saamiseen tehdyt viimeaikaiset lainmuutokset huomioon ottaen. ottaen. Esimerkiksi korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Pekka Vihervuori on arvostellut tällä vaalikaudella tehtyjä muutoksia ulkomaalaislakiin, joista hän on sanonut, että ne eivät ole ainakaan parantaneet turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa. Erityinen ongelma, joka on nostettu esiin, on se, että hakija ei välttämättä eri syistä johtuen aina kykene esittämään kaikkia tiedossa olevia perusteita ensimmäisen hakemuksen käsittelyn yhteydessä. Esimerkiksi turvapaikanhakijoiden joukossa on henkilöitä, jotka ovat täällä Suomessa ollessaan kääntyneet kristityiksi islaminuskosta, ja me tiedämme, että avoimesti kristityksi kääntyneen muslimin palauttaminen vaikkapa
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-12 Käsittely raukesi 82 tapauksessa. Nämä hakemukset ja uusintahakemukset työllistivät viranomaisia valtavasti. Tehdyistä päätöksistä huomaa, että yli puolessa käsitellyistä tapauksista se ensimmäinen päätös ei muuttunut. Näin virkamiehet tekivät turhaa, tarpeetonta ja kallista työtä. Jätin uusintahakemuksia koskevan kirjallisen kysymyksen hallitukselle viime elokuun 3. päivä. Kysyin: ”Onko hallitus tietoinen, että kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija voi uudistaa hakemuksensa useita kertoja, ja mihin toimiin hallitus ryhtyy, jotta tällainen toistuva hakeminen kielletään?” Ministeri Mykkäsen allekirjoittama vastaus oli pitkä ja perusteellinen. Minua ilahduttivat vastauksen viimeiset rivit, joilla todettiin: ”Hallitus haluaa puuttua mahdollisiin väärinkäytöksiin, ja sisäministeriössä onkin 3.7.2018 asetettu hanke, jossa selvitetään ja valmistellaan EU:n turvapaikkadirektiivin mahdollistamat ulkomaalaislain muutokset uusintahakemusten käsittelyyn ja Maahanmuuttoviraston päätösten täytäntöönpanoon. Voimassa olevaan ulkomaalaislakiin ei ole sisällytetty kaikkia direktiivin uusintahakemuksen tutkimista koskevia säädöksiä eikä mahdollisuuksia poiketa oikeudesta jäädä alueelle myöhempien hakemusten yhteydessä. Tavoitteena on, että lainmuutokset hyväksytään vielä tällä hallituskaudella.” Arvoisa puhemies! Se on selvää tekstiä. Hyvä hallitus on valmistellut lakiesityksen, jonka tarkoituksena on vähentää toistuvia uusintahakemuksia, joiden todellinen tarkoitus on vain hidastaa ja vaikeuttaa henkilön palauttamista lähtömaahansa. Kun tämä laki saadaan voimaan, vähenee uusintahakemusten määrä ja samalla säästyy myös hakemusten käsittelykustannuksia ja vastaanoton kustannuksia ja merkittävää säästöä tulee myös poliisin toimintamenoihin. Maasta poistaminen on kallista puuhaa, varsinkin silloin, kun maasta poistamiseen on jo ryhdytty ja tämä meneillään oleva poistamistoimi joudutaan keskeyttämään sen takia, että poistettava esimerkiksi lentokentällä tekee uusintahakemuksen. Esityksen mukaan kansainvälistä suojelua hakeneen henkilön passi voitaisiin ottaa viranomaisten haltuun, kunnes hakijalle on myönnetty oleskelulupa tai hän poistuu maasta.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-12 Mykkäselle varmasti kansan oikeustajua noudattavasta esityksestä. Edustaja Hongistolle myös kiitos, ja kuten mainitsitte, olette aikaisemmin tehnyt aiheeseen liittyen kirjallisen kysymyksenkin. Esityksellä on erinomainen tavoite: vähentää kansainvälistä suojelua koskevan uusintahakemusmenettelyn väärinkäyttömahdollisuuksia ja ohjata hakijat esittämään kaikki tiedossaan olevat kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen kannalta merkitykselliset seikat. Kyllä kansainvälistä suojelua koskevat perusteet, jos ja kun sellaisia todella on olemassa, ovat olemassa jo ensimmäistä kertaa hakemusta jättäessä — näin varmasti valtaosalla turvapaikanhakijoista. Uusintahakemuksen tutkittavaksi ottamisen edellytykset ehdotetaan säädettäväksi erikseen. Arvoisa puhemies! Kuten turvapaikkamenettelyä, kaikkea apua aina yritetään myös väärinkäyttää. Tämä on kokemukseni myös maailmalta. Se ei kuitenkaan voi estää meitä auttamasta hädässä olevia ihmisiä, vaan on, kuten tälläkin erinomaisella, erinomaisen sisäministerin esittelemällä muutoksella, estettävä näitä väärinkäytöksiä. Joudun tästä kohta kiiruhtamaan Espoon kirkkovaltuuston kokoukseen, mutta samalla tuli mieleen, että näillä, näitä uusintahakemuksia tekevät, yksi syyhän on ollut, että uskonto on sitten se peruste hakea uudelleen turvapaikkaa. Mutta se on kyllä semmoinen, että siitä minulla on kyllä kokemuksia, että ne ihmiset ovat todellakin aidosti — nämä ovat omia kokemuksiani — vaihtaneet uskoa ja sitten
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 Kaukana kuitenkin ollaan vielä hallituksen maahanmuuttopoliittisen toimenpideohjelman toteutuksesta. Erityisesti turvapaikanhakijoiden työnteko-oikeuden rajaaminen ja sen selventäminen ovat tarpeen. Työperäinen maahanmuutto on täysin eri asia kuin humanitaarinen, eikä niitä pidä sekoittaa keskenään. Perustellusti voi jopa kysyä, onko turvapaikanhakijalla tarve päästä töihin ennen myönnettyä turvapaikkaa. Hallituksen esityksessä ammatillisen liikkuvuuden nimissä ehdotetaan tarveharkinnasta luopumista oleskeluluvan jatkolupaa myönnettäessä. Hallitus itse arvioi, että lakimuutos lisäisi työvoiman tarjontaa varsinkin siivousalalla, teollisuudessa, rakennus- ja metallialalla mutta myös puutarha- ja maatalousalalla. Kyse on juuri sellaisista matalapalkkaisista ja matalan koulutustason tehtävistä, joissa tulisimme näkemään kilpailun omien kansalaistemme ja koko muun maailman vastaavan alan työntekijöiden kanssa. Suomessa ei ole työntekijäpulaa. Meillä on yli 170 000 työtöntä sekä piilotyöttömät, vastentahtoisesti osa-aikatyötä tekevät ja erilaisille kursseille ja työkokeiluihin osallistujat vielä siihen päälle. Työntekijöitä meillä siis piisaa. Kyse onkin siitä, onko meillä sellaisia työpaikkoja, joista maksetaan oikea palkka. Nykyinen tarveharkinta tulee ehdottomasti säilyttää kaikissa muodoissa. Ruotsi on tästä elävä esimerkki. Siellä tarveharkinnan poisto vuonna 2008 toi ulkomaalaisia työntekijöitä juuri näille matalapalkka-aloille,
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 rouva puhemies! Aloitan positiivisella: Vihreiden näkökulmasta osittainen saatavuusharkinnasta luopuminen on tervetullut ajatus. Huolehditaan yhdessä siitä, että työelämän pelisäännöt säilyvät kuitenkin sellaisina, että ketään ei sorreta tai syrjitä missään muodossa. Olemme myös iloisia siitä, että alaikäisenä yksin saapuneen perheenyhdistämisen helpottaminen EU-tuomioistuimen jo edellyttämällä tavalla toteutuu tässä esityksessä. Mutta sitten kritiikkiin: Vihreiden mielestä tämä esitys on monin osin suoraan sanottuna varsin vahingollinen. Lukuisat lausunnonantajat ovat huomauttaneet, että esitetyt muutokset aiheuttavat suuren riskin siitä, että Suomi rikkoo palautuskieltoa. Muun muassa Amnesty, UNHCR, Pakolaisapu ja Pakolaisneuvonta ovat näin lausuneet. Olemme myös sitä mieltä, että uusia kiristyksiä ei tulisi tehdä ennen kuin aiempien muutosten yhteisvaikutukset on kunnolla selvitetty. Pidämme tätä esitystä jatkona hallituksen aiemmin toteuttamille kiristyksille turvapaikanhakijan asemaan. Nämä heikennykset usein kumuloituvat, ja niiden yhteisvaikutuksiin pitäisi kiinnittää huomiota. Tästähän on selvitystyötäkin jo tehty ja on myös käynnissä edelleen. Kansainvälistä suojelua koskevissa asioissa kyse on kuitenkin perustavanlaatuisista ihmisoikeuksista, aivan viime kädessä ihmisen oikeudesta elämään. Muutoksia tehdessä olisikin kiinnitettävä erityistä huomiota perus- ja ihmisoikeuksiin. Tässä esityksessä mielestämme ei ole riittävästi näin tehty eikä myöskään riittävästi arvioitu vaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. Toivon, että valiokuntakäsittelyssä käymme sitten asian perusteellisesti läpi. Alkuvaiheeseen painottaminen tässä esityksessä on kannatettava tavoite, mutta se on mielestämme ristiriidassa hallituksen aiempien lakimuutosten, kuten turvapaikanhakijoiden oikeusavun rajausten ja valitusaikojen lyhentämisen, kanssa eikä mielestämme itse asiassa toteudu tällä esityksellä. ylipäätään se logiikka, että uusintahakemukset katsotaan pääasiassa tehtäviksi maastapoistamisen viivyttämistä ja estämistä varten, on mielestäni erikoinen, koska siellä on hyvin monta yksilöllistä tarinaa taustalla. Ja toki on selvää, että tätä järjestelmää myös eri tavoin käytetään. Mutta jälleen kerran pääsemme siihen, että oikeusvaltiossa meidän tulisi tarkastella kaikkia yksilöitä yksilöinä eikä ensisijaisesti jonkun viiteryhmän edustajana.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-12 Tämän esityksen ongelma liittyy ennen kaikkea näihin esityksiin uusintahakemusten rajoittamisesta. Myöskin ministerin esittelypuheenvuorossa kävi ilmi, mikä tämä ongelmallinen ajattelu tässä taustalla Eli ikään kuin lähdetään siitä, että on ainoastaan uusintahakemusten kautta tapahtuvaa väärinkäytöstä, eikä lainkaan kiinnitetty huomiota siihen, että meillä on ollut vakavia ongelmia turvapaikkaprosessissa Suomessa, mikä on yksi syy siihen, että näitä uusintahakemuksia myöskin on tehty lisää. Sen lisäksi tietenkin, kun turvapaikanhakijoiden määrä kasvaa, niin kasvaa todennäköisesti myöskin uusintahakemusten määrä. Se, mitä on tapahtunut, on siltä osin myöskin nähtävä osana turvapaikanhakijoiden määrän kasvua. Tänään on julkaistu Tänään on julkaistu selvitys, jossa on käyty läpi niitä heikennyksiä, mitä aikaisemmin tällä vaalikaudella on tehty turvapaikanhakijoiden oikeusapujärjestelmään. Tässä selvityksessä suoraan suositetaan hallituksen tekemien päätösten korjaamista. Osoitetaan toteen ne riskit, joista kansalaisyhteiskunta, Asianajajaliitto ja myöskin oppositio ovat varoittaneet, eli ne, mitkä liittyvät muun muassa hakemusaikojen rajoituksiin ja oikeusavun saatavuuteen. Ja yksi epäkohta, mikä tässä on nostettu esille, on myöskin avustaminen turvapaikan hakemisen alkuvaiheessa, eli avustajan läsnäolo muun muassa Maahanmuuttoviraston puhutteluissa. Eli nämä ovat ne epäkohdat ja ongelmat, mitä meillä tällä hetkellä kiireisesti pitäisi Suomessa ratkaista, jotta kaikilla voi olla varmuus siitä, että meidän oikeudelliset prosessimme toimivat niin kuin niiden oikeusvaltiossa pitäisi, eikä lähteä nyt, ennen kuin näitä on korjattu ja katsottu tätä järjestelmää kokonaisuudessaan, vielä tekemään uusia rajoituksia, jotka toteutuessaan heikentävät turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa tilanteessa, jossa esimerkiksi uusintahakemuksia tehdään muun muassa siitä syystä, että on tehty virheitä hakemuksen ensimmäisen käsittelyn yhteydessä tai on tullut uusia sellaisia seikkoja, joihin olisi pitänyt kiinnittää huomiota, mutta näin siitä huolimatta ei ole tehty.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa rouva puhemies! Oikeastaan edustaja Andersson tässä kuvasi tämän tilanteen erittäin hyvin ja tarkasti, ja jaan kyllä hänen huolensa. Tämän hallituksen linja on selvästi nyt käynyt ilmi. Se on ollut johdonmukainen siinä, että se on heikentänyt turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa. Tätä ei voi millään tavalla pitää hyväksyttynä ja hyväksyttävänä, ei tässäkään esityksessä. Kuten täällä on todettu jo edustaja Räsäsenkin toimesta, meidän korkeimman hallinto-oikeuden presidentti on ottanut kantaa ja monet muut oikeusoppineet, erityisesti maahanmuuttoasioihin perehtyneet asianajajat, kuten asianajaja Punto, ovat kirjoittaneet laajasti tämän hallituksen maahanmuuttoon liittyvän oikeusturvan heikentämisestä. Pidän sitä kyllä erittäin huonona asiana, että kun näin monesta suusta ja monelta taholta tulee jatkuvasti selkeitä näkemyksiä, niin silti jatketaan samalla tavalla. Tuodaan uusia esityksiä, jotka eivät ota näitä aikaisemmin esiin tuotuja asioita huomioon. Suomi rikkoo palautuslainsäädäntöä, kansainvälistä oikeutta ja oikeuskäytäntöä. Olen siitä samaa mieltä. Kyllä toivoisin, että tästä asiasta voitaisiin käydä ihan asiallinen laajempi keskustelu, koska olen kuitenkin ymmärtänyt, että ministeri Mykkäsellä on hyvin laaja käsitys ja ymmärrys tästä kokonaisuudesta, ja siksi vähän ihmettelenkin, että hänen silmäinsä alla tulee tällainen esitys. Ja toivoisin, että saisin tähän myös vähän lisäselvitystä, miksi tässä nyt lähdetään tähän suuntaan,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-12 puhemies! Kyllä tässä on kyse myöskin suomalaisen oikeusvaltion legitimiteetistä ja oikeusjärjestelmän legitimiteetistä monen suomalaisen kansalaisen silmissä. Hallinto-oikeudesta palautettuja hakemuksia on ennätysmäärä tullut tällä hetkellä. Niidenkin määrä on ollut voimakkaassa nousussa johtuen niistä heikennyksistä, mitä oikeusapujärjestelmään on tehty, ja tarkistin, että tämän vuoden alussa myönteisiä päätöksiä uusintahakemusten osalta on tehty 16 prosenttia. Onko se paljon vai vähän — se on kuitenkin 16 prosenttia, siis sellaisia hakijoita, joiden kohdalla on tehty myönteinen päätös vasta uusintahakemusvaiheessa. Kyllä mielestäni nämäkin luvut ovat sellaisia, jotka murentavat meidän oikeusvaltiomme legitimiteettiä, meidän turvapaikkajärjestelmämme legitimiteettiä. Nyt hallitus on tekemässä uusia heikennyksiä oikeusturvaan, ennen kuin nämä vanhat ongelmat on korjattu. Se on keskeisin ongelma tässä esityksessä.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 Huomauttaisin myös, että nämä tahot, joita tässä käytettiin asiantuntijoina, ovat enemmänkin asianosaisia, eli kyllähän se on selvää, että asiantuntijaliitto pyrkii turvaamaan jäsentensä hyvät bisnekset turvapaikkakysymyksessä. Sieltä tulee hyvin rahaa yhteiskunnan laskuun. Huomauttaisin vihreille, että kansainvälinen suojelu ei suinkaan ole subjektiivinen oikeus vaan se perustuu tarveharkintaan, jota tässä Maahanmuuttoviraston ja oikeuden toimesta toimitetaan. Ja korjaisin myös ministerin puheesta sen, ettei ole mitenkään hyväksyttävää, että turvapaikanhakijat venyttävät tarkoituksella hakemustaan näillä uusintahakemuksilla, niin kuin aiemmassa puheenvuorossanne sanoitte. Tämä hallituksen esitys on hyvän suuntainen, toki tulee hieman myöhässä ja varsin loivana. Siinä oikealla tavalla tiukennetaan työnteko-oikeuden uusiutumista mutta toisaalta avataan troijalaisen hevosen tavoin mahdollisuus tarveharkinnan lieventämiselle.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 Herra puhemies! Haluan edustaja Eerolaa muistuttaa siitä, että uskonnonvapaus on perusoikeus, joka koskee kaikkia Suomessa asuvia, myös turvapaikanhakijoita, ja pidän kyllä aika loukkaavana heittona sitä, että epäillään henkilöiden uskoa feikiksi. Muistutan siitä, että jos henkilö on avoimesti luopunut islamista, hän on käynyt kristillisellä kasteella, niin tuskinpa siellä mahdollisessa palautusmaassa, vaikkapa Afganistanissa, ne henkilöt,
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Kiitos. Lyhyesti: Edustaja Andersson viittasi siihen, että tuomioistuimet palauttavat hakemuksia tai uusintahakemuksista 16 prosenttia menee läpi: sen takiahan ne tuomioistuinkäsittelyt ovat tässä se ensisijainen asia, että siellä hallinto-oikeus katsoo, onko tehty menettelytapavirheitä, ja niitä korjataan. Näitä menettelyvirheitä sinänsä on ollut alle 5 prosenttia palautuksista. Sitten on ollut teknisiä syitä, joiden takia on palautettu vähän useampi. Käsittely on hyvä asia, koska silloin tulee käytyä se läpi, mutta sen täytyy myös päättyä jossain vaiheessa, ja tämä uusintahakemus nykyisessä muodossaan ei pääty koskaan, jos ei hakija itse niin päätä tehdä. Uusintahauista 16 prosenttia on hyväksytty — uskoisin, että ne 16 prosenttia ovat pääsääntöisesti juuri sellaisia hakemuksia, jotka jatkossakin menevät eteenpäin. Niissä on esitetty joku sellainen peruste, joka on ollut paitsi aidosti hakijasta riippumatta uusi myös vieläpä turvapaikkaan tai kansalliseen suojeluun oikeuttava. Ei kannata olla siitä kovin huolissaan. Sen sijaan tämä mahdollistaa sen, että asiat tulevat nopeasti käsittelyyn, niille riittää päteviä tulkkeja, käsittelijöitä, kun viivytystarkoituksessa tehdyt eivät ole tukkimassa. Pääongelma viimeisen kolmen vuoden aikana on ollut se, että kun on tullut kymmenen kertaa enemmän hakijoita yhtäkkiä, niin ei ole ollut missään kokeneita tulkkeja, kokeneita käsittelijöitä. Sen takia meidän pitää pystyä rajoittamaan näitä volyymeja.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 pidetäänkö henkilöä työntekijänä tai asuuko hän Suomessa. Hallituksen esityksen nojalla lähetys- ja kehitysyhteistyöntekijöiden Suomessa asuviin henkilöihin rinnastamisen enimmäisaika rajattaisiin viiteen vuoteen. Lainsäädäntömuutoksen myötä lähetys- ja kehitysyhteistyöntekijät joutuisivat tulemaan kotimaahan viiden vuoden jälkeen vähintään puolen vuoden ajaksi, jotta oikeus Suomen sosiaaliturvaan säilyisi. Muutos vaikeuttaa tarpeettomasti lähetys- ja kehitysyhteistyön työntekijöiden asemaa ja elämän järjestämistä kehitysmaissa. Aikarajan asettaminen ei ole tarkoituksenmukaista lähetys- ja kehitysyhteistyön tavoitteiden toteutumisen kannalta, sillä se heikentää pitkäjänteistä ja jatkuvuutta edellyttävää lähetys- ja kehitysyhteistyötä. Ulkomaankomennukset kestävät yleensä pitkään, koska työtehtävät vaativat hyvää paikallisen kielen ja kulttuurin tuntemista. Oletettavaa myös on, että määräajan asettaminen lisäisi määräaikaisia työsuhteita ja haittaisi rekrytointia lähetys- ja kehitysyhteistyötä tekevissä yhteisöissä. Arvoisa puhemies! Teen muutosehdotuksen. Esittämässäni pykälämuutoksessa esitetään, että lähetys- ja kehitysyhteistyötä tekevät henkilöt rinnastetaan Suomessa asuviin henkilöihin ajallisesti rajoittamattoman ajan riippuen työskentelyjakson pituudesta eikä enimmäisaikaa rajata hallituksen esityksessä esitetyn mukaisesti viiteen vuoteen. Esitetty muutos kohdistuu hallituksen esityksen 1. lakiehdotukseen ja tarkemmin ottaen sen 3 luvun 12 §:ään. Esitän, että kyseinen pykälä hyväksyttäisiin näin kuuluvana: ”Suomessa asuvan henkilön asemassa pidetään edelleen asumisperusteista etuuslainsäädäntöä sovellettaessa enintään viiden vuoden ajan ulkomailla oleskelevaa henkilöä, joka on: 1) suomalaisen työnantajan Suomesta ulkomaille lähettämä lähetetty työntekijä,
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 edustaja Östmanin esitystä, joka on jaettu pöydille ja jossa todetaan myös se, että tässä pykälässä säädettyä viiden vuoden aikarajaa ei sovelleta lähetettyyn työntekijään, joka on Suomessa rekisteröidyn lähetysjärjestön, seurakunnan tai rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan ulkomaille lähettämä työntekijä, joka on kyseisen työnantajan lähettämä ja tämän palveluksessa lähetystyön ajan. Samoin tätä viiden vuoden aikarajaa ei sovellettaisi ulkomailla työskentelevään kehitysyhteistyöntekijään. Perustelen sitä sillä, että tämä hallituksen esittämä muutos todellakin vaikeuttaisi tarpeettomasti lähetys- ja kehitysyhteistyötä tekevien asemaa.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 Tämä on kertakaikkisen ristiriitainen esitys, kun tässä parannetaan niiden ihmisten sosiaaliturvaa, jotka ulkomailta muuttavat tänne, ja heikennetään niiden sosiaaliturvaa, jotka ovat Suomen kansalaisia ja saavat palkkansa täältä ja joilla on täällä työantaja ja jotka lähtevät arvokkaaseen lähetys- tai kehitysyhteistyöhön. Sitten heidän sosiaaliturvaansa heikennetään. Ihmettelen, että tällainen esitys ylipäätänsä on tuotu tänne. Mutta tämä on tietyllä tavalla linjassa tämän hallituksen ikävien tavoitteiden kanssa liittyen maahanmuuttoon ja sen oikeusturvan heikkenemiseen ja samalla myös kehitysyhteistyön jatkuvan heikentämisen kanssa. Se on koko tämän kolme ja puoli ‑vuotiskauden aikana tapahtunut, ja se on erittäin surullinen osa suomalaista historiaa. Tämän hallituskauden aikana Suomi todellakin heikentää kehitysyhteistyössä olevien asemaa niin rahallisesti kuin sosiaaliturvan osalta. Tällaista ei pidä sallia, ja toivon, että kun uusi hallitus tulee, se korjaa nämä valtavat vääryydet, jotka täällä on nyt saatu aikaiseksi, ja Suomi voisi jälleen saada kiinni siitä hyvästä maineesta, joka sillä kehitysyhteistyön tekijänä on. Toivon, että tämä esitys, joka tässä nyt on, huolella luetaan ymmärretään, että vielä voidaan pelastaa tämä yksi osa ainakin tästä asiasta, että näiden kehitysyhteistyössä olevien henkilöiden ei tarvitse lähteä tämmöiseen jojoelämään, jossa on pakko palata kotiin. Lapset ovat ehkä syntyneet siellä ulkomailla, ovat siellä koulussa ja joutuvat tulemaan takaisin tänne kouluun, jossa eivät ehkä kieltä ymmärrä ollenkaan. On täysin käsittämätöntä, että me tällaiseen suuntaan lähdemme.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 mutta sitten: ”Tässä pykälässä säädettyä viiden vuoden aikarajaa ei sovelleta lähetettyyn työntekijään, joka on Suomessa rekisteröidyn lähetysjärjestön, seurakunnan tai rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan ulkomaille lähettämä työntekijä, joka on kyseisen työnantajan lähettämä ja tämän palveluksessa lähetystyön ajan. Viiden vuoden aikarajaa ei myöskään sovelleta ulkomailla työskentelevään kehitysyhteistyöntekijään.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Minusta tämä edustaja Östmanin esitys on ihan perusteltu. Kun me samanaikaisesti olemme nyt kuitenkin miettineet, miten me ulkosuomalaisten asemaa parantaisimme, ja esimerkiksi olemme mahdollistaneet nyt äänestysoikeuden ulkosuomalaisille, niin näen, että kyllä me näille suomalaisille, jotka ovat esimerkiksi kehitysyhteistyössä ja pitkän ajan asuvat Suomesta poissa eivätkä välttämättä tule täällä välillä käymään... En näe tarvetta, miksi meidän täytyisi nyt jättää heidät ulkopuolelle ja pakottaa niin, että heidän tulee ehkä teennäisestikin sitten palata tänne hetkeksi asumaan, kunnes he sitten palaavat takaisin ulkomaille erilaisiin kehitysyhteistyöhankkeisiin tai lähetystehtäviinkin, kuten tässä sanotaan. Kun mietitään, että tässähän ei ole kyse valtavan suuresta ihmisjoukosta, niin tämä tuntuu jotenkin myös siitä näkökulmasta aika turhalta, että me lähdemme erottelemaan tällä tavalla. Me tiedämme, että monet suomalaiset, jotka ovat kehitysyhteistyöhankkeissa maailmalla, saattavat olla siellä todellakin monia vuosia peräkkäin ja saattavat siirtyä myös hankkeesta toiseen aika luontaisesti, kun heillä on osaamista siitä alueesta ja niistä tarpeista, ja sillä tavalla se on luontevaa, että viihdytään pitkiä aikoja samoilla alueilla ja siirrytään työstä toiseen tulematta välillä käymään täällä Suomessa, ja toisaalta myös ehkä on aika hankalakin järjestää arkea niin, että tulisi hetkeksi tänne vain sen takia, että
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa herra puhemies! Vielä haluan tuoda sen julki, että hieman ihmettelen, jopa ehkä vähän paheksunkin, sitä, että valiokunta ei ole kuullut tässä asiassa yhtään kansalaisjärjestöä — ei Kirkon Ulkomaanapua, ei Fidaa, ei monia muita järjestöjä, vaan täysin, ainoastaan
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 Suomessa tarvitaan maahanmuuttajia vastaamaan tietyillä aloilla esiintyvään työvoimapulaan ja että maassa jo nyt olevien maahanmuuttajien potentiaali tulisi tunnistaa ja hyödyntää nykyistä tehokkaammin. On totta, että maahanmuuttajien työllisyysaste on selvästi kantaväestöä matalampi, ja siltä osin näitä ongelmia on kyllä hyvä tunnistaa ja niihin tulee puuttua, mutta mielestäni nämä esitetyt keinot eivät ole tältä osin lainkaan perusteltuja. Lisäksi tulee huomioida, että muutoksesta arvioidut taloudelliset vaikutukset on mielestämme arvioitu selvästi alakanttiin, noin 2 miljoonaksi euroksi, ja katsomme, että koska nyt tarkoitetut sosiaaliturvan takaavat oikeudet ovat viime kädessä riippuvaisia yhteiskunnan taloudellisista voimavaroista, niin
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-12 Tämän vuoksi työnantajan henkilöstömäärä voi käytännössä tulla irtisanomisperustetta arvioitaessa merkitykselliseksi vain silloin, kun irtisanomisen taustalla on työntekijän moitittavasta menettelystä tai työntekoedellytyksen muuttumisesta johtuvia, työnantajan pienestä koosta johtuen suhteellisesti tuntuvia vaikutuksia. Näin ollen silloin, jos yritys on suurempi, voidaan suhteellisesti katsoa, että saman käyttäytymisen vaikutukset ovat suuremmalle yritykselle pienemmät. Valiokunta korosti omassa mietinnössään sitä, että henkilöön liittyvän sääntelyn peruslähtökohdat pysyvät uudistuksessa ennallaan ja ehdotettu muutos on maltillinen. Valiokunta piti tärkeänä sitä, että julkisuudessa ja erityisesti pienyrittäjille kohdistetussa
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Lain säätämisen raskaat pyörät pistetään pyörimään tilanteessa, jossa on havaittu jokin ongelma ja se halutaan ratkaista. Tässä nimenomaisessa laissa ne ongelmat, joihin halutaan puuttua, on lueteltu esityksen tavoitteet -osiossa. Siellä on mainittu kaksi seikkaa: työllisyyden lisääminen ja pienten yritysten rohkaiseminen palkkaamiseen irtisanomisen oikeusvarmuutta parantamalla. Samaisen lakiesityksen vaikutukset-osiossa todetaan kuitenkin, että tämä laki todennäköisesti ei lisää työllisyyttä ja sen oikeusvarmuuskin huononee vuosiksi, joskin se sitten ehkä 4—5 vuoden kuluttua paranee. Kun me tiedämme lakien elinkaaren, kuinka kauan ne vaikuttavat, niin on hyvin kyseenalaista, ehtiikö tämä laki koskaan maksaa kansantaloudelle takaisin niitä lainsäätämisprosessin yhteydessä käydyn yhteiskunnallisen keskustelun synnyttämiä taloudellisia menetyksiä ja lain säätämiseen liittyviä resurssipanostuksia, joita tähän lakiin on laitettu. Erityisen outo valinta tämä laki on sen takia, että toimiviakin keinoja näiden nimenomaisten ongelmien ratkaisemiseen olisi — esimerkiksi pienille yrityksille suunnattu juridisen neuvonnan järjestelmä, joka olisi voinut parantaa oikeusvarmuutta tässä ja nyt ilman monien vuosien oikeuskäytännön vakiintumisen odottelua. Tältä pohjalta minä en näe mahdolliseksi tulkita tätä lakia mitenkään muuten kuin puhtaana kasvojen säilyttämislakina ja poikkeuksellisen kalliina sellaisena. Arvoisa puhemies! Vastikään on tullut vastaus kansanedustaja, kollega Myllykosken kirjalliseen kysymykseen, joka käsitteli sitä, onko tämän lakiesityksen tarkoituksena myös muuttaa niitä perusteita, joilla määrittyvät henkilöperusteisesti irtisanotun työntekijän korvaukset niissä tilanteissa, joissa perusteita irtisanomiseen ei ole. Valiokuntakuulemisessa kysyin tätä asiaa ja sain useammaltakin eri asiantuntijalta sellaisen vastauksen, että tässä suhteessa ei muutu mikään. Olin ilmeisesti väärässä tai asiantuntijamme olivat, nimittäin tässä Myllykosken saamassa vastauksessa todetaan, että vaikka uudistus ei merkitse erityistä muutosta näiden korvauksien suuruuden määrittymiseen, sillä voi olla heijastusvaikutuksia perusteettomista työsuhteen päättämisistä tuomittavien korvausten suuruuteen. Eli käytännössä tämä laki johtaa siihen, että tilanteissa, joissa henkilö on henkilöperusteisesti irtisanottu ja irtisanominen todetaan perusteettomaksi, hänen oikeusturvansa riippuu entistä vahvemmin yrityksestä ja yrityksen taloudellisesta tilanteesta johtuvista syistä.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-12 uudistuksesta, pienestä muutoksesta, jolla minun käsitykseni mukaan toivotaan oikeuskäytännön muuttamista. Siis tässä esityksessä ehdotetaan, että jatkossa irtisanomissyytä koskevassa kokonaisharkinnassa on otettava uutena vaikuttavana tekijänä huomioon työnantajan palveluksessa olevien työntekijöiden lukumäärä osana kokonaisharkintaa. Siis tavoitteena on varmistaa, että pienten työnantajien erityiset olosuhteet otetaan riittävällä tavalla huomioon henkilöön perustuvaa irtisanomisperustetta arvioitaessa. Esityksen tavoitteena on irtisanomisen helpottamisella madaltaa nimenomaan pienten työnantajien työllistämiskynnystä. Muutos ei muuta nykyisen säännöksen mukaisia työsuhteen irtisanomisperusteita, niin kuin täällä on aiemmin jo todettu, eli asiallisen ja painavan syyn vaatimusta, eikä sitä, mitä voidaan pitää työntekijästä johtuvana tai hänen henkilöönsä liittyvänä asiallisena ja painavana irtisanomisperusteena. Ehdotettu lisäys kohdistuu vain asiallisen ja painavan perusteen kokonaisarvioinnissa vaikuttavien seikkojen listaukseen, jossa uutena vaikuttavana tekijänä huomioidaan siis työnantajan palveluksessa olevien työntekijöiden lukumäärä. Nykyisessä laissa tämä tekstimuoto menee näin: ”työnantajan ja työntekijän olosuhteet kokonaisuudessaan”. perustuslakivaliokunta totesi, tämä sanamuotohan mahdollistaa jo tämän huomioimisen, mutta on vain niin, että se ei näytä toteutuvan kuitenkaan meidän oikeuskäytännössä. Siksi ehdotetulla muutoksella työntekijöiden lukumäärän merkitystä kokonaisharkinnassa halutaan erikseen korostaa. Täälläkin on nyt sanottu, että ”esitys tuo epävarmuutta työmarkkinoille pitkäksi aikaa, kun lain soveltamista lähdetään hakemaan oikeusistuinten päätösten kautta”. Se on kyllä totta, mutta se on tarpeellistakin. Oikeuskäytäntö on kehittynyt nimittäin siihen suuntaan, että osa yrityksistä kokee irtisanomiskynnyksen olevan liian korkea. Aiemmin, kun tästä asiasta keskusteltiin, minä kerroin silloin esimerkin mainitsematta yrityksen nimeä, ja tässä välissä vierailin yrityksessä, ja he sanoivat, että turhaan salaan heidän nimensä, voin sen kertoa myöskin eduskunnassa. Kysymys on SV-Element Oy:stä Sulkavalta. Heillä oli tämmöinen keissi, jossa jatkuvaa aamuvuoroa tehnyt työntekijä haluttiin tekemään väliaikaisesti joka toinen viikko iltavuoroa tehtaan kiireiden vuoksi. Työsopimuksessa oli töistä sovittu kaikki elementtitehtaan työt. Työntekijä ei tähän kuitenkaan suostunut ja jäi sairauslomalle. Loman jälkeen työntekijä irtisanoi itsensä, siis itse irtisanoi itsensä, ja työllistyi toisaalla heti. Vuosi lähtönsä jälkeen työntekijä haastoi Rakennusliiton avustuksella entisen työnantajansa, siis SV-Element Oy:n, oikeuteen vaatien korvauksia. Käräjäoikeus tuomitsi SV-Elementin maksamaan työntekijälle korvauksena 10 kuukauden palkan, tämmöisessä tilanteessa, jossa työntekijä on vielä itse irtisanonut itsensä. Hovioikeuteen valitettiin, hovioikeus ei antanut valituslupaa, korkein oikeus hylkäsi valituslupahakemuksen, ja näin käräjäoikeuden päätös jäi voimaan. Tämä on aika käsittämätöntä, että meillä on kuitenkin tämmöinen
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-12 tiedämme, että tarvitaan lisää työpaikkoja, ja me tiedämme, että pienet yritykset ovat niitä, mihin niitä mahdollisesti syntyy, ja toki meidän täytyy tehdä työtä sen eteen, että yritysten kynnys palkata työntekijöitä olisi mahdollisimman alhainen. tämä laki ei ehkä siihen kuitenkaan ole se paras vastaus, niin kuin tässä on tullut esille. Tämä ei nyt sitten kuitenkaan juurikaan muuta nykytilannetta, se saattaa jopa saada sen nykyistä sekavammaksi, ja pienten yritysten kannalta se pelko työllistää perustuu tänäkin päivänä ehkä enempi niihin huoliin, jotka eivät ole niinkään todellisia, ja siihen mielikuvaan, että työllistäminen on vaikeaa tai työnantajana toimiminen on hankalaa, ja sen takia olisi tärkeätä, että pienet yritykset saisivat tähän nykyistä enemmän apua, tukea ja neuvontaa. Jos mietitään tämän lain kohdalta, minkälainen iso soppa ja kohu tästä tuli, niin tähän on mielestäni ehkä turhankin paljon yhteisiä voimavaroja ja luottamusta laitettu peliin niin, että tässä tilanteessa työmarkkinan ja hallituksen välinen luottamussuhde ihan käsittämättömän suuren kolauksen ja varmaan aivan suotta ja turhaan. Itse asiassa ihmetyttääkin, että hallitus on halunnut tehdä tästä laista oikeastaan aika lailla arvovaltakysymyksen, kun tiedetään kuitenkin, että selvitysten mukaan tämän vaikutus työllisyyteen ei todennäköisesti ole kovinkaan kummoinen. Vihreät ovat siitä ihan tyytyväisiä, että hallitus otti askeleita taaksepäin ja muutti alkuperäistä esitystään yhdessä työmarkkinajärjestöjen kanssa, ja on hyvä, että sopu nyt sitten vihdoin löytyi eikä Suomeen luotu kahden kerroksen työmarkkinoita. Mutta kuten sanoin, edelleen tämä esitys on ongelmallinen ja vasta lain tulkitsemisen kautta tullaan lopulta näkemään, mitä esimerkiksi tämä lakitekstissä mainittu työntekijöiden lukumäärä todellisuudessa tarkoittaa. Me näemme, että työllisyyspolitiikkaan kaivataan enemmän tukea ja kannustavuutta, ja me vihreät haluaisimme uudistaa työmarkkinoita lisäämällä koulutusta, helpottamalla ensimmäisen ja toisen työntekijän työllistämistä ja kasvattamalla palkkatuen määrää. Palkkatuki on aika hyvä keino siinä, jos on epävarmuutta palkata työntekijä
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-12 Arvoisa puhemies! Minä olen vuosikausia puhunut näyttöön perustuvasta päätöksenteosta, jossa korostetaan tutkimusnäytön ja laaja-alaisten asiantuntijakuulemisten yhteenvetoja lainsäädännön laadinnassa ja perusteluissa. Tämä lakiesitys on tästä näkökulmasta erittäin huonosti valmisteltu. Tämä ei perustu faktatietoon vaan lähinnä arvailuun. Kokeilukulttuuri on sinällään ihan hyvä ja kannatettava asia, mutta lainsäädäntötyöhön sitä ei pitäisi soveltaa. Nyt tässä on sellainen sävy, että kokeillaan, miten käy. Seuraavat vuodet joudumme sitten odottelemaan oikeusistuinten päätöksiä siitä, mitä tämä lakiesitys käytännössä tarkoittaa. Epävarmuuden lisääntyminen työmarkkinoilla ei ole kenenkään etu, eikä se todellakaan ole hyvä asia.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-12 Tämän esityksen lähetekeskustelussa aikanaan epäilin, että mikä on näiden ehdotettujen pykälien todellinen vaikutus, koska pykä-lillähän se vaikutus täytyy olla, ei lainsäädäntöä perusteluilla tehdä. Ongelmaksi epäilin tätä pykälän epämääräisyyttä yrityksen koon vaikutuksen suhteen ja irtisanomisen perusteluiden vaihteluiden suhteen eli muuttuko asia toivotulla tavalla, muuttuuko se ylipäänsä, muuttuuko se jopa suurelle yritykselle epäedullisemmaksi? Kuka siis haluaisi lähteä testaamaan näitä? Kuka haluaa omasta yrityksestään ennakkotapauksen? Haluammeko lähteä kokeilemaan tällaista lainsäädännöllä? Mielestäni valiokunnat eivät löytäneet vahvistusta sille, että laille olisi tarvetta tai sen vaikutus olisi toivotunlainen. Epävarmuus leijailee tämän esityksen päällä.