Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-15 rouva puhemies! Vapaakauppa on hyvä asia, mutta sen varjolla tehtävät heikennykset esimerkiksi ihmisten terveyteen tai ympäristönsuojeluun eivät sitä ole. CETA-sopimuksen suurin ongelma on sopimuksen investointisuoja, joka antaa ulkomaalaisille sijoittajille mahdollisuuden viedä uudet kansalliset lait, viranomaispäätökset tai tuomioistuinratkaisut arvioitaviksi ylikansalliseen riitojenratkaisu-elimeen. Menettelyä on matkan varrella parannettu, mutta perusongelmat pysyvät eikä niitä ole selvitetty riittävästi. Se on kallis ja yksipuolinen. Jo tällaisten oikeustoimien uhka voi toimia jarruna, joka hidastaa esimerkiksi ympäristöä ja työntekijöitä suojelevien lakien kehittämistä. CETAssa turvataan ensisijaisesti tehokkaasti sijoittajan oikeudet. Sen sijaan kestävän kehityksen, työsuojelun ja ympäristönsuojelun edistäminen jää julkilausuman tasolle. Näiden pitäisi olla tasapainossa. Arvoisa puhemies! Otan esimerkin investointisuojaan keskeisesti liittyvästä ongelmasta kaivosteollisuuden puolelta: On nimittäin niin, että kun eduskunta on nyt saanut tämän hallituksen esityksen CETA-sopimuksen hyväksymisestä, samalla se veisi niin paljon valtaa Suomen hallintoviranomaisilta, tuomioistuimilta ja eduskunnalta, että voi tapahtua varsinkin tuolla Pohjois-Suomessa vaikkapa mitä vain. Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden professori Martti Koskenniemi sanoo, että tämä sopimus antaa ulkomaiselle investoijalle mahdollisuuden painostaa suomalaisia viranomaisia ja lainsäätäjiä. Konkreettisimmin sopimuksen ennakoidaan näkyvän kaivostoiminnassa. Kanadassa esimerkiksi on useita suuria kaivosyhtiöitä, joilla on mielenkiintoa toimia Suomessa ja jotka jo toimivatkin. Nykyisin esimerkiksi kanadalainen First Quantum Minerals toimii Pyhäsalmen kaivoksella Pohjois-Pohjanmaalla ja omisti aiemmin myös Sodankylän Kevitsan kaivoksen. Kittilän Suurikuusikossa kaivos on niin ikään kanadalaisen Agnico Eaglen omistuksessa. Nivalassa Pohjois-Pohjanmaalla puolestaan toiminut kanadalaisen Belvedere Miningin Hituran kaivos on ajautunut konkurssiin, ja alueen ympäristöongelmat jäivät veronmaksajien maksettaviksi. Uusimpana ja ehkä pöyristyttävimpänä esimerkkinä monikansallinen Anglo American ‑kaivosyhtiö haluaisi avata kaivoksen Viiankiaavan Natura-suojelualueelle — kupari-nikkelikaivoksen Natura-alueelle. Tällaista menoa. Investointisuojamekanismin myötä nämä yritykset voisivat vaatia korvauksia, jos kohdemaa esimerkiksi muuttaa lainsäädäntöään investoijien kannalta epäedulliseen suuntaan. Tällainen muutos voisi olla esimerkiksi ympäristölainsäädännön kiristäminen tai vaikkapa vihreiden esittämä louhintaveron käyttöönotto. Suomen kaivoslakia on pidetty kansainvälisesti vertailtuna lepsuna, ja CETA-sopimuksen myötä kanadalaiset kaivosyhtiöt voisivat pahimmillaan estää kaivoslainsäädännön muutokset jopa 20 vuodeksi. Investointisuojasopimuksen mukaan nimittäin irtisanomisajat ovat enimmillään 20 vuotta. Kanadalaisten kaivosyhtiöiden ylivallan estääkseen eduskunnan ulkoasiainvaliokunta on todellakin ehdottanut, että kaivoslain tiukentaminen tulee tehdä vielä tällä vaalikaudella, ennen kuin CETA-sopimus tulee voimaan. Huomionarvoista on, että ulkoasiainvaliokunnassa tätä lausumaa ehdottivat kaikki valiokunnan jäsenet, myös keskusta ja kokoomus.