samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-20 että hallitus on tehnyt tämän tulevaisuusselonteon. Tulevaisuusvaliokunnan puheenjohtajana minusta on välttämätöntä, että eduskunta syventyy aiheisiin, jotka ulottuvat päiväkohtaisia asioita kauemmas. Tämä asiakirja on tärkeä väline etsittäessä tietä kohti kestävää kehitystä. Ainakin kolmeen asiaan tarvitaan ymmärrystä työelämän muuttuessa. Ensinnäkin meidän on uudistettava sosiaaliturvaa. Toiseksi meidän on avattava silmämme sille, Ekonomisk tillväxt ger oftast nya jobb, men samtidigt försvinner många av de traditionella jobben i och med digitaliseringen och robotiseringen. I regeringens papper hänvisar man till Världens ekonomiforum som säger att den pågående industriella revolutionen kommer att utplåna minst 5 miljoner arbetsplatser i industriländerna före år 2020, alltså på en mycket kort tid. Men vi ska ändå akta oss för att skapa rädsla inför framtiden. Också i ett historiskt pers-pektiv vet vi att all teknisk utveckling har fört med sig något gott. Arbetsplatser försvinner, men samtidigt öppnas nya möjligheter. Arvoisa puhemies! Jakamistalous on eräs keino eteenpäin pääsemiseksi. Tässä on olennaista, että pelisäännöt määrittelevä lainsäädäntö pysyy kehityksessä mukana. Tässä joudumme myös asettamaan kysymyksen siitä, millaisia uusia vaatimuksia jakamistalous asettaa sosiaaliturvalle. Suomella on myös hyvät mahdollisuudet tulla johtavaksi maaksi kiertotaloudessa, maaksi, jolla on merkittävä rooli eurooppalaisessa tulevaisuuskeskustelussa. Kyse voi olla jätehuollosta, älykkäistä ratkaisuista kierrätyksessä, kestävästä elintarvikeketjusta ja biotalouden kierrosta. Tutkimuksella ja innovaatioilla luodaan edellytyksiä yrityksille, jotka etsivät meille niin tärkeitä vientimahdollisuuksia. vi fortsättningsvis strävar efter ett samhälle som ska vara jämlikt, jämställt och inkluderande. Framtidens arbetsmarknad kräver också en reform av familjeledigheterna. Vi vill öka antalet kvinnor i arbetslivet och göra det lättare att flexibelt kombinera familj och arbete. Arvoisa puhemies! Tulevaisuuden työelämä — sen näemme jo nyt — tulee merkitsemään sitä, että yhä useammat kansalaiset tulevat työllistämään itse itsensä. Meidän tulee helpottaa yksinyrittäjien tilannetta ja kannustaa heitä. Myös yksinyrittäjillä ja pienyrittäjillä tulee olla oikeus sosiaaliturvaan. Tätä sosiaalista turvaverkkoa on laajennettava. Myös pienyrittäjän asema on otettava huomioon, kun hallitus on nyt päättänyt lähteä hahmottelemaan sosiaaliturvan kokonaisuudistusta. Nykyisessä työelämässä nyt ja jatkossa tapahtuvat muutokset pakottavat meidät tarkistamaan näkemyksemme työstä. Eri aloilta digitalisaation myötä vapautuvat resurssit voidaan kanavoida muille aloille, joilla ihmistyötä ei voida korvata. Ihmisen työpanosta tullaan tarvitsemaan myös asioissa, joita emme vielä tänään osaa kuvitella. Meidän on tarkistettava tapamme mitata talouskasvua ja hyvinvoinnin kasvua,
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa puhemies! Myös minä kiitän rakentavasta keskustelusta tässä salissa. Ihan eri fiilinki kuin tässä aikaisempina päivinä. Katsomme tulevaisuuteen. Kun nyt tulevaisuusvaliokunta tekee tästä mietinnön ja sitten TyV, StV ja SiV antavat lausunnon, niin tietenkin TuV:lla on mahdollisuus pyytä lausuntoja myös muilta valiokunnilta, ja näkisinkin, että TuV käyttäisi tämän mahdollisuuden, koska tämä on iso asia meillä tulevaisuuden osalta. Tuossa pääministeri toikin jo esille, minkälaisia uusia malleja on tulossa, mutta kysyn kuitenkin: onko sormiharjoittelua jo tehty tämän sosiaalipuolen verkon osalta, myös sitten verotuksen osalta? Toisaalta toitte jo esille tämän, että bkt:n, bruttokansantuotteen, rinnalla tulisi olla toisenlaisia mittareita. Mitä ne voisivat olla? Me pohdimme tulevaisuusvaliokunnan mietinnössä aika syvälle näitä mittareita ja voisimme olla myös apuna siinä tämänkin asian
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 ei ole tarpeeksi ketterää uusille teknologisille ratkaisuille. Tulevaisuusvaliokunta on kehittänyt työkalua, joka mahdollistaa uusien teknologioiden tunnistamisen jo ennen kuin ne ovat todellisuutta. Tämä voisi helpottaa lainsäätäjien työtä, koska voisimme jo ennalta raivata tilaa uusien teknologioiden syntymiselle täällä Suomessa. Jostain syystä tähän mahdollisuuteen ei ole vielä valtioneuvoston puolelta tartuttu. Eikö nyt olisi hyvä aika ottaa tämä työkalu käyttöön?
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 selonteon jatkotyöstön osaltahan on todella tärkeää, että tässä valiokunta käynnistää tämmöisen laajan jatkotyöstön, mihin osallistetaan laajasti eri tahoja pohtimaan näitä kysymyksiä ja varsinkin hakemaan näihin ratkaisuja. Kun tämä keskustelu on näin ratkaisukeskeistä ja hyvähakuista ollut täällä tänään, niin on paikallaan toivoa, että ne ajatukset, joita tämä tulevaisuusselonteko
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-20 Yhä useampi joutuu tai pääsee opiskelemaan työuransa aikana toisen tai kolmannen ammatin. Mutta mitä tekee Suomi? Rajoittaa korkeakouluopintojen opintotukikuukaudet yhteensä 54:ään. Kysynkin: miten tämä sopii yhteen tässä tulevaisuusselonteossa esiin nostettujen osaamisen jatkuvien päivittämistarpeiden kanssa, tai valmisteleeko hallitus jo toisten tutkintojen opintotuen ehtojen uudistamista?
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-20 Haluaisin tiedustella herra pääministeriltä: onko hallitus kokenut, että muut tahot ovat valmiita keskustelemaan näitten haasteiden ratkaisemisesta? Viittaan tässä siihen, että muun muassa puhuimme kaupunki—haja-asutusalueiden vastakkainasettelusta, mutta myös ammattiyhdistysliikkeet, elinkeinoelämä —
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-20 täytyy kertoa sellainen aikalaiskertomus, että jopa omana alakouluaikanani metsuri oli vielä täysin olemassa oleva ammatti. Silloin 80-luvulla tehtiin ammatinvalinnan testejä tietokoneilla, ja muistan saaneeni suositusammatikseni juurikin metsurin. Jälkikäteen miettien tekoäly siinä ohjelmassa taisi olla vähintäänkin tämän IEVAn tasolla ja tulkitsi tuntojani oikein, koska taisin vastata kysymyksiin niin, että haluan työskennellä yksin ja ruumiillisessa työssä.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-20 joka sillä pitäisi olla. Tosiasia on, että meidän päätöksentekojärjestelmämme — ja nyt en syytä pelkästään hallitusta, koska minun mielestäni tässä on kysymys laajemmasta kulttuurisesta ongelmasta — on tällä hetkellä keskittynyt ratkomaan kymmenen vuoden takaisia ongelmia. Me tunaamme vuosikausia 8 minuutin työajan pidentämisen kanssa, samaan aikaan kun merkittävällä osalla, kasvavalla osalla suomalaisia ei ole työaikaa enää lainkaan. Ja erityisen surullista tämä jälkeenjääneisyys on sen takia, ne ongelmat, joita meidän nyt pitäisi käsitellä, eivät ole niinkään ideologisten ristiriitojen takia jääneet jälkeen, vaan kysymys on enemmän prosessuaalisista ongelmista. Meillä olisi hirvittävän paljon tehtävissä työn murroksen parempaan vastaanottamiseen, pehmeämpään laskuun, jos meillä olisivat asenteet sekä poliitikkopuolella että myös valmistelevan virkamiehistön puolella paremmassa kunnossa.
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-20 tähän olisi syytä panostaa entistä enemmän. Kysyisinkin, miten hallitus näkee tämän asian: Miten tästä haasteesta selvitään? Eikö meidän pitäisi lisätä panostuksia juuri koulutukseen ja tutkimukseen? Sedan, herr talman, en andra fråga. Jag instämmer i ledamot Pirttilahtis fråga om man i regeringen har funderat på vilka mätare som bättre, eller åtminstone skulle komplettera bruttonationalprodukten
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-20 keskustelu on erityisen suuri kohtalonkysymys Suomelle, koska edes nyt ei keskituloinen henkilö meinaa tulla toimeen pääkaupunkiseudulla omilla työtuloillaan sen korkean elinkustannustason tähden, joka täällä on syntynyt. Samaan aikaan Suomi on Euroopan nopeimmin vanheneva kansa, jonka syntyvyys on myös erittäin alhainen. On ihan oikein kysyä, onko Suomesta tulossa Euroopan eläkeläiskylä, jossa huippuunsa koulutetut ihmiset elävät perustulolla pohtien köyhyyden ongelmia. Näin ei pitäisi olla, ja sen takia odotan innolla jatko-osaa tähän, mitkä ovat nämä luovat ratkaisut, millaisen elämän saa sillä työllä, jota on tarjolla. Käytämme elämästämme yli 30 prosenttia sellaiseen tekemiseen, jonka tarkoitus on tuottaa meille mahdollisuus turvata oma toimeentulomme. Työn vaihtosuhde näyttää tällä hetkellä muuttuvan negatiiviseksi. Vaikka olisi kaksi työtä, niin tuntuu, että se ei meinaa riittää Suomessa enää elämiseen. Eli meillä on hyvin monisyinen paketti tässä edessämme pohtia, miten
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa herra puhemies! Ilahtuneena seurasin sitä, että pääministeri on henkilökohtaisesti niin kiinnostunut tästä aihealueesta ja on tätä selontekoa vienyt vahvasti eteenpäin. Se lupaa hyvää tulevaan. Mielestäni se kaksijakoinen toimintatapa, että tämä selonteko on jaettu kahteen osaan, on asian vakavuus huomioiden hyvinkin perusteltua. Toivoisin, että jatkossa, kun kun selonteosta saamme sitten mietinnön, voisitte hallituksessa miettiä jonkinlaista käytännön työkalupakkia siihen, miten sitten niitä selonteon ajatuksia voitaisiin omalta osaltaan viedä osaksi esimerkiksi teidän budjettimenettelyänne. Olisi varmasti hyvä, että saisimme jo tällä hallituskaudella aikaan konkretiaa näissä kysymyksissä. Ja kysymyksenä pääministerille osoittaisin, kun kuitenkin moni käytännön asia meidän lainsäädäntöömme liittyen päätetään työmarkkinapöydissä:
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Suomen menestys ja työn murros edellyttävät ymmärrystä siitä, että emme enää elä agraariyhteiskunnassa, jossa nainen oli kotona. Naisilla on oma työ, oma ura, omat tulot ja oma eläke. Siksi tukevasti menneisyyteen jämähtänyt perhevapaajärjestelmämme kaipaa pikaisesti uudistamista, jotta mahdollisuuksien tasa-arvo niin työelämässä kuin vanhemmuudessa voi toteutua. Nykyinen järjestelmä käytännössä kannustaa naisia pitkiin poissaoloihin työelämästä. Se ei myöskään parhaalla tavalla tue isien tasavertaista vanhemmuutta eikä käytännössä mahdollista osa-aikatyön tekemistä.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 Toivottavasti tämä tulevaisuusselonteon ensimmäinen osa herättää laaja-alaista keskustelua, sillä me tarvitsemme juuri nyt monialaista, moniäänistä, monitoimijaista ja monitieteistä keskustelua työn tulevaisuudesta ja siitä, millaisen tulevaisuuden Suomelle ja suomalaiselle haluamme. Yleisellä tasolla keskustelu työn tulevaisuudesta on hankalaa, sillä työ muuttuu eri aloilla eri tavoin. Toivoisinkin myös alakohtaisia skenaarioita, joiden valmistuttua voisi käydä integroivaa keskustelua. Olemassa olevat megatrendit, kuten digitalisaatio, tekoäly, väestörakenteen muutos ja kaupungistuminen, tarkoittavat nimittäin eri aloilla ja myös niiden töissä hyvin erilaisia asioita,
Puhuja: Pentti Oinonen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-20 asiantuntijakuulemisessa tulevaisuusvaliokunnassa, ja oli erittäin mieluisaa kuulla, kuinka hän oli huolissaan maaseudulla elämisen edellytyksistä ja siellä pärjäämisestä. Jaan huolen piispa Jolkkosen kanssa. On huolehdittava tulevaisuudessa, että myös niille ihmisille, jotka vielä syrjäseudulla asuvat susien kanssa,
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-20 Minun käsitykseni mukaisesti se muodostuisi siten, että saamme palvelutaloutemme digitalisaation avulla uuteen aikaan. Siis alustatalouden välityksellä voimme pilvipohjaistaa oppimista — elikkä siis oppiminen palveluna. Lohkoketjupohjaisia innovaatioita täytyy edistää, eli siis sopimuksia voimme tehdä lohkoketjutekniikalla. Etätyö palveluna ja keinoäly palveluna: ennen kaikkea tämä keinoäly palveluna tulee olemaan tulevaisuudessa todella iso asia, elikkä AIAAS on se lyhenne. Tämä hallituksen tekoälyohjelma, Äly On Tekoja, on todella hyvä ja sitä täytyy edistää kaikin mahdollisin tavoin. Uskoisin, että tämä tekoäly itsessään muuttaa käsitystä
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 ihminen elämässään käy monta työuraa ja monia töitä läpi, ja se muun muassa vaikuttaa siihen, millainen on tämän Suomemme koulutus- ja opetus- ja osaamisjärjestelmä tulevaisuudessa, että se pystyisi antamaan riittävän laveapohjaisia valmiuksia kohdata aina tämän uuteen työhön valmistautumisen, uuden työn vastaanottamisen — ja ihan sama heijastusvaikutus on myös tähän sosiaaliturvapuoleen.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 työpaikasta on 14 suurimmalla kaupunkiseudulla. Uusista asunnoista 90 prosenttia rakennetaan kaupunkiseuduille tai niiden läheisyyteen. Kysyn pääministeriltä: Miten näette tämän ajatuksen, joka meillä on ollut tämmöinen valtavirta, että pidetään koko Suomi asuttuna? Missä määrin meidän kannattaa pitää siitä kiinni,
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Selonteko käsittelee työn murrosta, ja se on varsin monipuolinen. Siinä kyllä hyvin positiivisesti suhtaudutaan ja nähdään ennen kaikkia mahdollisuuksia tässä työn murroksessa. Itse olen huolissani siitä, miten käy heille, jotka eivät välttämättä pysy muutoksessa mukana, vaikka uudelleen kouluttamista totta kai heille täytyy tarjota. Mutta jos sentyyppinen työ häviää, he pystyvät tekemään, mitä me näille ihmisille voimme tarjota? Tässä on nostettu esiin myös työn merkitys ja se, että vapaaehtoistyö voi olla yksi ratkaisu, mutta kannattaa muistaa, että myös vapaaehtoistyö on kasaantunut ja nimenomaan myös vapaaehtoistyön piirissä on selvä polarisaatio tapahtumassa niin, että ne ihmiset, jotka pärjäävät muutenkin ja menestyvät hyvin, ovat myös
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-20 Selonteon mukaan työn murroksen seuraukset voivat olla valtavia, mutta se ei tapahdu ihan pienellä aikavälillä. Selonteossa mainitaan, että tekoäly on ehkä suurin yksittäinen muutosvoima. Se vapauttaisi ihmisen aikaa muuhun. Ja selonteon mukaan Maailman talousfoorumin mukaan teollinen vallankumous hävittäisi 2020-lukuun mennessä yli 5 miljoonaa työpaikkaa ja tarvittaisiin maailmanlaajuisesti 4 prosentin talouskasvu, että tämä työttömien määrä pidettäisiin tällä nykytasolla. Lainaan Aalto-yliopiston tutkija Raikoa. Hän sanoo, että jos yhteiskunta perustuu siihen, että suuri osa veroista kerätään ansiotulosta, vaarana on, että valtiontalous kaatuu, ja että on kysyttävä, miten verotus tulevaisuudessa järjestetään, jos robotit tekevät suuren osan työstä, ja edelleen että on vaarana vaurauden ja päätösvallan kasautuminen niille, jotka omistavat näitä robotteja.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-20 Yksi esimerkki nopeasta kehityksestä ja toiminnan muutoksesta on kuuluisa taiwanilaisyhtiö Foxconn, jonka tuotteisiin kuuluvat muun muassa iPhonen ja iPadin valmistus. Viisi vuotta sitten yhtiö työllisti 1,2 miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi käytössä oli 10 000 robottia. Siinä vaiheessa yhtiö päätti lisätä robottien lukumäärää, ja nyt yhtiöllä on jo 40 000 robottia käytössään, siis maassa, jossa henkilöstökustannukset ovat vain murto-osa meidän tasostamme. Millaisen signaalin tämä antaa Suomen kaltaiselle maalle? Minun on vaikea uskoa, että paluuta perinteiseen suurteollisuuteen enää olisi.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Koko Suomen kansantalous hyötyy siitä, että koko maa pidetään asuttuna ja pidetään huolta koko maan mahdollisuuksista. Mitä taas tulee tähän työelämän murrokseen, niin useissa hyvissä puheenvuoroissa on todettu, että digitalisaatio ja robotisaatio muuttavat molemmat maailmaa merkittävästi ja koko työ on murroksessa. Tulevaisuudessa tätä työtä ei välttämättä riitä aivan kaikille, ja pidänkin täysin välttämättömänä, että tässä maassa pohditaan perustulon käyttöönoton mahdollisuuksia.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 tiettyjä vanhoja, väheneviä työpaikkoja pitää yrittää säilyttää ja paljonko pitää luoda aidosti uusia työpaikkoja, jotka ovat kasvavilla aloilla. Olisin kysynyt arvoisalta pääministeriltä: kun katsoo esimerkiksi politiikkaa tai vaikka yritystukia ja sitä näkökulmaa,
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Kysymys jaetusta ymmärryksestä työn murroksesta on tänä päivänä erittäin tärkeä ja ajankohtainen, niin kuin täällä on todettu. Nostaisinkin tässä esiin kysymyksen siitä, kun Ruotsissa on onnistuttu diskuteeraamalla pitämään yllä työelämässä sellaista vuoropuhelua, joka on estänyt sitten nämä konfliktit ja muut. Oikeastaan kysymys kuuluukin: olisiko meidän syytä oppia jotain tästä Ruotsin kulttuurista? Itselläni oli tilaisuus viikko sitten kuulla toimitusjohtajaa, joka tekee työtään Ruotsissa, ja hän kertoi tästä, kuinka hyvin se käytännössä toimii ja kuinka hyvin informaatio silloin kulkee myöskin työnantajalta työntekijöille. Edustaja Vikman nosti täällä esille
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 On syytä oikaista olennainen tieto siitä, että kokoomuksen mallissa, siis perhevapaamallissa, erinomaista on juuri se, että se ei poista keneltäkään mahdollisuutta hoitaa lasta kolmevuotiaaksi asti kotona, niin kuin nykyinen kotihoidon tuki sen mahdollistaa. Sen sijaan meidän mallimme tuo paljon lisää joustavuutta ja valinnanvapautta perheiden arkeen. Nimenomaan sitä perheet tässä tilanteessa nyt tarvitsevat. Perheet tarvitsevat myös sitä, että isillä on nykyistä paremmat mahdollisuudet jakaa vanhemmuutta tasavertaisesti, ja toisaalta mahdollisuuksien tasa-arvo tarkoittaa myös sitä, että naisilla on tasavertaiset mahdollisuudet edetä omalla työurallaan. Eli kokoomuksen malli tässä suhteessa olisi aivan erinomainen ratkaisu juuri näihin
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 sellaistakin mahdollisuutta, että iso osa työvoimasta tulisi jatkossa olemaan työn ulkopuolella. Se on mahdollista. En pidä sitä mitenkään toivottavana skenaariona, mutta se on sellainen asia, että se aiheuttaa kyllä ennennäkemättömiä paineita, yhteiskuntapoliittisia paineita ja sosiaalisia paineita. On löydettävä ne vastaukset ja keinot, millä nämä ihmiset saadaan sidottua osaksi yhteiskuntaa, kun tähän asti työ — niin kuin ennen sanottiin, työ on miehen ilo ja kunnia, ja tietysti naisenkin — oli se, millä yhteiskuntaan sitouduttiin ja millä yhteiskunnassa oltiin mukana. Mutta jos tämä muuttuu pysyvästi eikä ole enää kaikkien todellisuutta,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 Ilmeisesti esitin itseni hieman epäselvästi, koska edustaja Kärnä piti sitä hieman sopimattomana väitteenä. Eli kysymys oli kaupungistumisesta, luvuista, jotka osoittavat kaupungistumiskehitystämme. Mielestäni on ihan kohtuullista, että huomioimme sen, mitä ympärillämme tapahtuu, ja mietimme niitä toimenpiteitä, mitä kannattaa tehdä, jotta tulevaisuus on sen näköinen kuin haluamme. Eli en esittänyt väitettä kaupungistumista vastaan tai sen puolesta enkä myöskään halunnut asettaa maaseutua ja kaupunkia vastakkain. Nalle Puh pohti strategiaa piirretyssä sarjakuvassa. Hän totesi: "Ellemme tiedä, mihin olemme menossa, voimme joutua minne tahansa." Tulevaisuuden ennustaminen on vaikeaa: mitä pidemmälle tarkastelu ulottuu, sitä utuisemmaksi tulevaisuudenkuva muuttuu. Bill Gates ennusti Davosin talousfoorumissa 2004, että roskapostiongelma saadaan kuriin kahdessa vuodessa. Professori Hannu H. Kari ennusti samoin vuonna 2004, että internet romahtaa vuonna 2006. En epäile näiden herrojen osaamista. Epäilen kykyämme ennustaa tarkasti tulevaisuutta. Silti kannattaa yrittää katsoa myös tulevaisuuteen. Liikkeelle kannattaa lähteä megatrendeistä, niin kuin selonteossa on lähdetty. Digitalisaatio, globaalisaatio, väestönkasvu, kaupungistuminen, ilmastonmuutos ovat niitä megatrendejä, joita tässä selonteossa on mainittu. Työn murros on suuri haaste. Sitä pohditaan tässä selonteon ensimmäisessä osassa. On arvioitu, että maailmanlaajuisesti tarvittaisiin noin 4 prosentin vuosittainen kasvu pelkästään työttömien määrän pitämiseksi nykytasollaan. Samaan aikaan maailman väkiluku kasvaa kuitenkin nettona yli 200 000 hengellä vuorokaudessa. Vuonna 2050 afrikkalaisia on 1,3 miljardia eli 1 300 miljoonaa nykyistä enemmän. Se vastaa yli 230:tä Suomen väestöä — aivan kestämätön kehitys. Kohtuullisen perusteltu ennustus tältä pohjalta onkin, että ilmastonmuutos, väestönkasvu ja niitä seuraavat poliittiset epävakaudet, romahtaneet valtiot, pakolaisuus ovat edessämme, samoin monella tapaa työhön liittyvät muutokset. Tulonjakomme, yhteiskunnalliset rakenteemme, päätöksentekomme, normimme ja tavoitteemme perustuvat ajattelulle, joka on menettämässä merkitystään monin osin. Kasvava tavarantuotanto ja bruttokansantuotteen kasvu eivät ole jatkossa niitä ydintekijöitä, jotka ohjaavat toimintaamme. Työn ja kulutuksen tulevaisuus joka tapauksessa näyttää sumuiselta — kannattaa kuitenkin pyrkiä välttämään ne huonoimmat vaihtoehdot ja skenaariot, jotka johtavat onnettomaan kehitykseen. Onnellisuus ja tasapainoisuus eivät löydy tavarataivaasta. Meidän on pyrittävä välttämään ilmastonmuutos. Se on aivan kohtalonkysymys, niin kuin on tässä keskustelun aikana tullut ilmi.
Puhuja: Sofia Vikman
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 että tukevasti menneisyyteen jämähtänyt perhevapaajärjestelmämme uudistetaan, jotta mahdollisuuksien tasa-arvo niin työelämässä kuin vanhemmuudessa voi toteutua. Keskityn tässä puheenvuorossani erityisesti perhevapaisiin. Nykyinen perhevapaajärjestelmä käytännössä kannustaa naisia hyvin pitkiin poissaoloihin työelämästä. Nykyjärjestelmä ei myöskään parhaalla tavalla tue isien tasavertaista vanhemmuutta eikä oikeastaan mahdollista ollenkaan osa-aikatyön tekemistä perhevapaalla. Nykyjärjestelmä on siis hyvin joustamaton, samalla kun rajapinnat työttömyyden, työn tekemisen ja yrittäjyyden välillä hämärtyvät. Tähän liittyvät erilaiset pätkätyöt, muuttuvat työsuhteet, nopeasti muuttuvat työtilanteet, joihin nykyinen perhevapaajärjestelmä ei kerta kaikkiaan taivu. Nämä kaikki epäkohdat voidaan ja pitää korjata, kuten jo hyvin tuloksin on tehty esimerkiksi Ruotsissa, jossa nuorten naisten työllisyys on Suomea merkittävästi korkeammalla tasolla. Myös kokoomuksen esittämä perhevapaamalli ratkaisisi juuri kaikki nämä luetellut ongelmat. Vanhakantainen perhevapaajärjestelmä ei myöskään ota huomioon nykytutkimusta varhaiskasvatuksen tärkeydestä ja merkityksestä lapsen myöhemmällä koulupolulla ja työ-uralla. Koulutusjärjestelmämme ajanmukaisuudesta on jatkuvasti pidettävä huoli, jotta se antaa aivan jokaiselle mahdollisimman hyvät lähtökohdat elämään ja tulevaisuuden työhön. Tulevaisuuden työ ja jo nykypäivän työn ja perheen yhteensovittaminen sujuvasti sekä perheiden arki edellyttävät lisää joustavuutta ja ketteryyttä, siis kokonaan uuden perhevapaajärjestelmän. Kokoomus on alkuvuodesta esittänyt perhevapaamallin, joka vastaa erinomaisesti juuri siihen työn murrokseen ja muuttuviin työtilanteisiin, joita tänään käsittelemme. Perhevapaiden uudistuksesta vallitsee myös hyvin laaja, jopa poikkeuksellisen laaja, yhteiskunnallinen yksimielisyys. Siksi nyt olisikin jo korkea aika tarttua toimeen. Nimittäin meillä päättäjillä on iso rooli sen suhteen, miten Suomi tulee työn muutoksessa pärjäämään. Olemmeko mahdollistajia vai jarrumiehiä? Uudistamalla perhevapaat mahdollistamme työn ja perheen yhteensovittamista. Näin Suomi pidetään muutoksen pulssilla.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa puhemies! Kun kuuntelin tulevaisuusvaliokunnan puheenjohtajan puhetta, huomasin, miten ennakoivasti ja hyvin he ovat varautuneet tämän selonteon käsittelyyn, ja kun perehtyy tämän selonteon sisältöön, huomaa sen valtavan työn määrän, joka on otettava huomioon syksyllä, kun sitä työtä tehdään. Tämä on hyvin monilaajuinen työn sisällön ja merkityksen muuttuessa, ja sitten on varauduttava siihen, miten se vaikuttaa yhteiskuntaan tulevaisuudessa. Pääministeri vastauspuheenvuorossaan kahdestikin korosti sitä, että teknologia tuottaa vapautta ja vaurautta. Se on varmasti sellainen käsite, johon jokainen pyrkii tulevaisuudessa: haluaisi enemmän vapautta, mutta myös vaurautta joko palkan, yrityselämän tai -toiminnan johdosta. Se on ihmiselle hyvin myönteinen asia, ja tuottavuuden kasvua sen vuoksi välttämättä tarvitaan. Tähän liittyy välttämättä silloin kaksi asiaa. Elämän kestävä koulutus on välttämätöntä. Nimittäin jo nyt ikäpolvet aika huonosti ymmärtävät toinen toistaan, kun puhutaan työn käsitteestä tänä päivänä, saati sitten minun ikäluokkani, jolle, muutamille, on vaivalloista opetella tietokoneenkin käyttöä, eräät vallan empivät sitä ja eivät sitä muka tarvitse. Tällaisen ennakkoluulon poistamiseen on ainoastaan se tie, että jo koulujärjestelmä antaa sellaisen tutun tuntemuksen niihin tehtäviin, joita tehdään nykyteknologialla ja nykyajattelulla. Niitä hyödynnetään, niitä opitaan käyttämään. Se vähentää käytännön porrasta heti edetä millä hyvänsä alalla, jossa digiajan alalla, jossa digiajan ajattelu ja robottitekniikan ajattelu on välttämätöntä. Tämä tuottaa silloin sen, että olemme toisessa välttämättömässä asiassa elikkä palkan tai tulon jakamisessa yhteiskunnassa oikealla tavalla. Se on siinä toisessa kädessä. Meidän on lähdettävä siitä, jälkeenjääneisyyttä ei jää ja niistä, jotka vääjäämättä sitten jäävät jälkeen, huolehditaan sivistysvaltion tavoin. Kolmanneksi tämä ajattelutapa: Työn sisällön muuttuminen, niin kuin tässä selonteossa sanotaan, on otettava huomioon jo nykypäivänä, nykypäivän lainsäädännössä ja nykyelämässä. Esimerkkinä tästä mainittiin muun muassa perusturvakokeilu ja liikennekaari, joka on jo perustunut sisällöltään siihen, että varaudutaan tulevaan aikaan. Tulevan ajan haasteet ovat mittavat ja koko työn käsite muuttuu, aivan niin kuin edustaja Ihalainen tässä kuvaili.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa puhemies! Vielä muutama huomio tähän ansiokkaaseen keskusteluun tästä tulevaisuusselonteosta. Kun Suomessa puhutaan tulevaisuudesta, niin yleensä lyhyellä aikavälillä me yliarvioimme muutoksen vaikutuksia mutta vastaavasti pitkällä aikavälillä me aliarvioimme niitä. Tämä on se keskeinen tekijä, mikä meidän tulisi keskustelussa ja tulevissa politiikkatoimissa huomioida, että pystyisimme kiinnittämään huomiomme juuri näiden pitkän aikavälin muutosten ennakointiin ja sen muutoksen tarpeellisuuteen ja niihin toimiin, joita meidän tulisi tehdä. Näin toimien voimme myös tehdä tästä muutoksesta paljon helpomman vastaanottaa eri ihmisille. Sitten ne toimenpiteet, joita Suomessa tulisi tehdä sen vuoksi, että meillä tulevaisuudessakin olisi täällä työtä tarjolla, ovat juuri niitä, mitä tässä keskustelussa on hyvin nostettu esille. Ne liittyvät siihen, että lainsäädännön tulee ensinnäkin mahdollistaa uuden työn syntyminen, vero- ja sosiaaliturvajärjestelmämme kaipaa muutosta ja myös työlainsäädäntömme on siinä samassa paketissa ja kaipaa uudistamista. Tässä hyvällä vuoropuhelulla uskon, että pääsemme eteenpäin. Mutta keskeinen vaade tulevaisuuden työelämän ja työn murroksen kannalta on todella tämä koulutuspolitiikkamme tulevaisuus. Siinä haasteet liittyvät siihen, miten yhä enenevässä määrin teemme mahdolliseksi jatkuvan oppimisen — elinikäisen oppimisen määritelmää tulee laajentaa
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Valiokunta esittää lopuksi mietinnössään hyväksyttäväksi seuraavat viisi lausumaa, joiden mukaan eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto: 1. edistää nykyistä tehokkaammin ruokamarkkinoiden aitoa toimivuutta ja kilpailullisuutta ja tarvittavin lainsäädäntötoimin huolehtii markkinoiden tasapuolisesta kilpailuasetelmasta, asettaa elintarvikeketjun eri osien ruokahävikin vähentämiselle numeeriset tavoitteet sekä selvittää elintarvikkeiden päiväysmerkintöjä koskevat uusimistarpeet ruokahävikin vähentämiseksi, 3. lisää ja tehostaa systemaattisesti ruokasektoria koskevaa ennakkovaikuttamista EU-lainsäädännön valmistelussa, 4. varaa riittävät taloudelliset ja toiminnalliset resurssit elintarvikkeiden ja veden viennin pitkäjänteiseen ja suunnitelmalliseen edistämiseen sekä 5. helpottaa kotimaisen ruuan ja lähiruuan pienimuotoista jalostusta. Arvoisa puhemies! Näin Suomen 100-vuotisjuhlavuonna olen ylpeä siitä yhteishengestä, jolla koko valiokunta haluaa lisätä suomalaisen ruuan arvostusta
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-20 Ruokapoliittinen selonteko toteaa Suomen ruokajärjestelmän keskeisten tavoitteiden olevan muun muassa alkutuotannon kannattavuuden ja tuottavuuden turvaaminen ja monipuolistaminen, ympäristökestävyys sekä kiertotalouden kehittyminen — nämä ovat kaikki, niin kuin tässä todetaan, keskeisiä ja äärimmäisen tärkeitä tavoitteita. Arvoisa puhemies! Suomalaiset ovat viimeisten vuosikymmenten aikana tottuneet pitämään ruuan riittävyyttä itsestäänselvyytenä, ruokaa kun on ollut melkein tuhlattavaksi asti. Kotimaisen maatalouden ja huoltovarmuuden merkitys on hämärtynyt globaaliin talouteen tottuneille. Alaa on vallannut ajatus siitä, että ruokaa kannattaa tuottaa vain siellä, missä tuotanto on edullisinta. Kristillisdemokraatit varoittavat tuudittautumasta sen varaan, että saamme hankkia kohtuuhintaisia elintarvikkeita ja energiaa ulkomailta kaikissa tilanteissa. Globaali väestönkasvu, ilmastonmuutos, talouskriisit, aseelliset ja poliittiset konf-liktit voivat hyvinkin nopeasti vähentää ruuan tuotantoa ja ruuan tarjontaa maailmanlaajuisesti. Huoltovarmuuden turvaamiseksi tarvitsemme toimivaa maataloutta, hajautettua kotimaista energiantuotantoa ja elinvoimaista maaseutua — nyt enemmän kuin pitkään aikaan, lakkautettuja aloja ja alasajettua elintarviketuotantoa ei nimittäin hetkessä nosteta jaloilleen. Keskeisten elintarvikkeiden huoltovarmuus, kansallista kulutusta vastaava tuotanto ja elintarvikehuolto ovat turvallisuuskysymyksiä. Arvoisa puhemies! Kristillisdemokraatit tahtovat, että kotimainen puhdas ruuantuotanto nostetaan yhdeksi kärkiprioriteetiksi poliittisessa päätöksenteossa. Näin lausuimme vuosi sitten, kun jätimme maataloudesta välikysymyksen. Tämä on nyt kuultu myöskin valiokunnassa, ja se on erittäin hyvin nostettu esiin tässä mietintötekstissä. Valiokunta korostaa, että alkutuotannon nykyisen heikon kannattavuuden parantamisen tulee olla ruokapolitiikan perustana. Olen erityisesti iloinen, että valiokunta totesi yksimielisesti, että alkutuottajan heikko neuvotteluasema elintarvikeketjussa on merkittävä uhka kannattavalle tuotannolle. Valiokunta kiinnittää erityistä huomiota siihen, että maataloustuotteiden markkinat eivät toimi kotimaassa tällä hetkellä toivotulla tavalla ja kilpailutilanteesta johtuen maatilojen mahdollisuudet parantaa kannattavuutta markkinaehtoisesti ovat tällä hetkellä rajalliset. Tuotantokustannusten alentamisen ohella tulee alkutuotannon asemaa elintarvikeketjussa vahvistaa toimilla, jotka edistävät tuotteiden pääsyä jakeluun ja kauppaan. Lisäksi tuotteiden alkuperämerkintöjä tulee parantaa ja suomalaisen alkutuotannon vahvuuksia hyödyntää nykyistä paremmin. Kuluttajat haluavat — niin kuin näissä aikaisemmissakin puheenvuoroissa on tullut esille — yhä enemmän varmistua ruokansa tuotantotavoista ja alkuperästä, joten näihin tarpeisiin tulee vastata. Arvoisa puhemies! Olen erittäin tyytyväinen valiokunnan mietintöön, joka on syntynyt hyvässä yhteishengessä ja yksimielisesti.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Kattavan mietinnön lopussa on valiokunnan viisi kannanottoehdotusta. Otan tässä puheenvuorossa kantaa niistä ensimmäiseen, joka kuuluu seuraavasti: "Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto edistää nykyistä tehokkaammin ruokamarkkinoiden aitoa toimivuutta ja kilpailullisuutta ja tarvittavin lainsäädäntötoimin huolehtii markkinoiden tasapuolisesta kilpailuasetelmasta." Arvoisa puhemies! Tällä hetkellä maamme elintarvikeketju työllistää suoraan ja välillisesti noin 340 000 suomalaista. On selvää, ettei valtaosaa maatalouden työpaikoista ole tulevaisuudessa olemassa, ellemme saa tasapainoa markkinoille, elintarvikeketjun tulonjakoa tasapuolisemmaksi ja sitä kautta myös maataloustuotantoa kannattavaksi. Yhtä lailla on selvää, ettei elintarvikeketjussa jalostuksen työpaikkoja ole suomalaisella kustannusrakenteella ilman kotimaista raaka-ainetta. Siksi pidänkin tätä valiokunnan kannanottoa erittäin tärkeänä. Meidän on tarvittaessa lainsäädäntötoimin saatava elintarvikeketju toimimaan nykyistä reilummin. Nyt kun käsittelemme ruokapoliittista selontekoa, tämän viestin voi tiivistää: suomalaista ruokaa ei ole ilman toimivaa suomalaista yhteiskuntaa, tutkimusta, tuotekehitystä, elintarvikkeiden jalostusta ja kannattavaa maataloustuotantoa.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Kiitoksia hyvästä ja tarpeellisesta selonteosta ja mietinnöstä, ja kiitoksia erityisesti ruokahävikin voimakkaasta huomioimisesta. Ruoka on merkittävä ilmastopäästöjen aiheuttaja, ja jäinkin kaipaamaan vielä hieman voimakkaampaa näkökulmaa ilmastonmuutoksen torjunnan vaatimuksista tulevaisuuden ruuantuotannolle ja ‑kulutukselle. Me tarvitsisimme voimakkaan ilmastonäkökulmaisen tulevaisuusotteen, jossa huomioitaisiin esimerkiksi tarve vähentää lihankulutusta, hyönteisravinnon yleistyminen sekä kasvisproteiinien tuotekehitys, niiden kulutuksen lisääntyminen ja sen tukeminen. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Pertti Hakanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Ruokapoliittinen selonteko kuten myöskin tämä valiokunnan mietintö ovat äärimmäisen hyviä, ja on oikeastaan historiallinen hetki sillä tavalla, että käydään laajaa keskustelua kotimaisen ruuan tuotannosta ja elintarvikeketjun yksityiskohdista ja sillä tavalla. On myöskin nämä viisi kannanottoehdotusta, jotka maa- ja metsätalousvaliokunta on tänne kirjannut ja jotka ministeri ansiokkaasti äsken kävi myöskin omassa puheenvuorossaan läpi. Ymmärsin niin, että olivat myöskin hyvin
Puhuja: Antti Rantakangas
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Kiitoksia valiokunnalle erittäin hyvästä mietinnöstä, ja kiitoksia ministerille erittäin vakuuttavasta ministerintehtävän hoitamisen aloittamisesta. On syytä mainita myöskin hallituksen toimet kannattavuuden parantamiseksi ja viennin edistämiseksi. Ne ovat aivan oikeita toimia. Mutta sitten ihan ystävällinen kysymys SDP:n, vihreitten ja vasemmistoliiton suuntaan: Kun täällä puhutaan hyvin kannattavuudesta, niin miten tämän kannattavuusnäkökohdan kanssa yhteen sopivat esitykset kiinteistöveron ulottamisesta maatalousmaahan, kansallisen tuen leikkausesitykset ja lomitusjärjestelmän alasajoesitykset? On hyvä, että meillä on yksimielinen mietintö ja näkökulma,
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Hieman hämmästytti edustaja Rantakankaan puheenvuoro, kun tätä ruokapoliittista selontekoa on tehty niin hyvässä yhteistyössä ja yksimielisesti. voi oikeastaan siihen muuta sanoa kuin sen, että tässä ruokapoliittisessa selonteossa ei mainita mitään näitä kohtia, mitä te nostitte esille, ja tämä oli yksimielinen ja siihen ei jätetty mitään vastalauseita. Muistaakseni myöskin valtiovarainvaliokunnan maatalousjaosto on ollut kaikissa näissä kriisitukipaketeissa ynnä muissa yksimielinen, sielläkin on ollut yksimielisyyttä. Ministeri Leppä, kun valiokunta sai jotka erityisesti siellä kotieläinalueella vierailivat, kone-esittely ja kotimainen ruoka aivan keskiössä. Ei juurikaan poikkeavia mielipiteitä tullut, ja se on hieno asia. Sitten vierailimme myöskin tilalla, jossa oli tuotantotehokkuus nostettu huippuunsa. Miten voitaisiin näitä hyviä käytäntöjä siirtää myöskin muille tiloille? 10 000 kiloa hehtaarille oli tulos ja keskimäärin...
Puhuja: Lasse Hautala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Silloin kun laaditaan selontekoja, ja niin kuin tässäkin on nimenä Ruoka2030-selonteko, niin se nojaa vahvasti tulevaisuuteen. Meidän on kiinnitettävä huomiota siihen, millä saralla me voimme kehittyä. Tässä valiokunnan mietinnössä on nostettu erityisesti kehityskohteena tämä ruuan markkinointi ja vienti, johon ministerikin täällä äsken viittasi. Uusien tuotteiden ja markkinoiden syntyessä ja ruokayritysten käytössä on oltava riittävästi osaavaa työvoimaa ja osaamista niin, että mahdollisuuksiin pystytään vastaamaan parhaalla mahdollisella tavalla. Erityisesti asiantuntijakuulemisissa tuli tarve näistä ammattikorkeakoulutasoisista koulutustarpeista. Kysyisinkin nyt ministeriltä,
Puhuja: Mats Nylund
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-20 oppositiota on kuultu samalla tavalla kuin hallituspuolueita. Nostan esille nimenomaan tämän minusta suurimman uhan Suomen ruokapolitiikalle eli nimenomaan alkutuottajan heikon kannattavuuden. Se tulee esille erittäin hyvin valiokunnan mietinnössä, ja siellä sanotaan myös, että merkittävin keino, ehkä, vaikuttaa maatalou-teen on nimenomaan markkinahinnat. Me emme voi vaikuttaa markkinahintoihin globaalissa taloudessa, mutta voimme vaikuttaa niihin Suomessa. Ei voi jatkaa näin, että meillä on koko maailman puhtain, turvallisin ja paras jäljitettävyys — ja se menee halpuuttamisen kautta markkinoille. Siksi tämä ensimmäinen ponsi on laitettu tänne,
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Ministeri Leppä ei kuitenkaan tule pääsemään helpolla, sillä vaikka yhteisessä maatalouspolitiikassa eletään tiettyä suvantovaihetta, valmistautumisen uuteen vuonna 2021 alkavaan rahastokauteen on pakko olla tiivistä. Meillä on jo asetettu uudistuksen strategia- ja ohjausryhmä. EU:n komission rahoituskehys ja lainsäädäntöesitykset saataneen loppuvuodesta 2018. Lopulliset ratkaisut tulisi tehdä vuoden 2019 jälkipuoliskolla Suomen puheenjohtajakaudella, mutta vielä ei tiedetä, onko siihen valmiutta muun muassa EU:n komission vaihtumisen takia. Ison-Britannian ero EU:sta aiheuttaa dramaattisen rahoitusaukon ja vaikeuttaa muutoinkin hankalaa tilannetta.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 Suomalainen ruoka on puhdasta ja laadultaan hyvää, ja tämä on tärkeää muistaa myös matkailun edistämisessä. Mielenkiinto esimerkiksi luonto- ja green care ‑matkailua kohtaan on koko ajan lisääntynyt, ja lähellä tuotettu suomalainen ruoka sopii hyvin green
Puhuja: Juha Pylväs
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa puhemies! Mielenkiinnolla panin tuossa korvan taakse, kun kuuntelin ministerin kommentit tästä normien purusta: Elintarvikeketjuun kohdistuu voimakas sääntely, josta suurin osa tulee EU:sta. Itse näkisin kuitenkin tulevaisuudessa, että uudenlainen ruuan jakeluketju tulee muuttamaan markkinoita suoramyynnin tai suoraoston lisääntyessä. Toisaalta uudenlainen osallistuminen vaikkapa siten, että kuluttajat voivat hankkia tai ostaa osuuden tilasta oman tuotantoeläimen muodossa tai vastaavasti ja tällä lailla välittää toiveet tuotantotavasta ja tuotantomuodosta sekä tuotteesta tuottajalle,
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Minäkin yhdyn niihin kiitoksiin, joita tässä salissa on sadellut, elikkä tämä selonteko on kyllä tosi hyvä ja hyvä työkalu meille kaikille ruokapoliittiseen keskusteluun ja lainsäädäntötyöhön. "Ihminen on sitä mitä syö" ja "hyvä ruoka, parempi mieli" ovat tuttuja sanontoja ja kertovat hyvin sen, mikä merkitys ruualla ja ravinnolla on meille ihmisille. Kotimainen ruoka on todellakin laadukasta ja puhdasta ja eettistä, ja kotimainen ruokaketju työllistää noin 340 000 ihmistä, ja se on tosi tärkeä asia. Meillä on myös ruokapoliittisia haasteita, joita täällä on jo nostettu esiin, elikkä elintarvikeomavaraisuus ja huoltovarmuus on aina pystyttävä turvaamaan kaikissa olosuhteissa, ruokahävikkiä on pienennettävä ja alkuperämerkinnät on saatava myös ravintolaruokiin ja kaikkiin muihinkin vähän selvemmiksi, ja tietysti me kaikki
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Erittäin hyvä selonteko, ja ministerin täydentävät vastaukset olivat vallan mainioita. Kiinnitän huomiota näihin keskeisiin asioihin: kannattavuuteen, paikalliseen lähiruokaan ja viennin kannattavuuteen, sen lisäksi tähän hävikkikeskusteluun. Päiväys ja hävikki kulkevat käsi kädessä. Yhdyn puheenjohtaja Kalmarin kannanottoon, että päiväyksen pitäisi olla vain niissä, joissa on terveys vaarassa. Mitä tulee vientiin ja viennissä veden ja ruuan puhtauden korostamiseen: Se on vain osa suomalaista vientiä. Viennin täytyy kohdistua massoille. Mikään maa ei tuota kansalaisille muuta kuin puhdasta ruokaa. Meidän tuotteella
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 milloin ruokahävikkikeskustelu käydään tai tämä aloite käsitellään. Itse asiassa kuulimme erittäin laajalti myös tästä asiasta asiantuntijoita ja otimme sen jo tässä selonteossa huomioon. Yhteinen toteamuksemme oli se, että etenemme vapaaehtoiselta pohjalta, aivan kuten ministerikin tuossa totesi, ja sen sijaan nostamme näitä hyviä käytäntöjä ja puramme normeja niin, että saamme ruokahävikkiä vähenemään. Ruoka voidaan hävittää syömällä niin julkisista keittiöistä kuin muutoinkin, ja esimerkiksi hävikkipuntareita on monissa julkisissa keittiöissä. Logistiikkaan ja ruoka-avun jakamisongelmiin tulee löytää ratkaisuja paikallisesti. Sarkkiselle toteaisin, että
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Ensin pitää kiittää vielä valiokuntaa tästä hyvästä työstä tämän keskustelun laajentamisessa ja kattavasta asiantuntijakuulemisesta. Ehkä itse pohdin, että se on hyvä, että hävikki on sisällytetty tähän selontekoon ja mietintöön, mutta näkisin, että ehkä tämän lakialoitteenkin kautta voisi harkita jotain erillistä lakipakettia, joka voisi tähdätä vielä enemmän näihin hyviin käytäntöihin ja nimenomaan normien purkuun, ei niinkään ehkä lainsäädännön lisäämiseen, mutta jollain tavalla sitä voisi erillisenäkin kokonaisuutena edistää ja laajentaa. Näin ollen kysyn vielä ministeriltä, kun täällä on määritelty tavoitteita
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 Täällä on tänään pidetty erittäin hyviä puheenvuoroja. Tosin edustaja Karimäen puheenvuoro nosti mieleeni kysymyksen, millaisia oikein ovat ne nykyistä eettisemmät maatalouden tukimuodot, joita edustaja Karimäki omassa puheenvuorossaan peräänkuulutti. On todennäköistä, että toive eettisemmistä tukimuodoista on helppo täällä tänään lausua ääneen,
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 tämän rahastokauden viimeisen vuoden rahoitus, sillä ympäristökorvauksen määrärahat eivät riitä. Tämä johtuu siitä, että rahaa on kulumassa ennakoitua enemmän suojavyöhykkeisiin, peltojen talviaikaiseen kasvipeitteisyyteen, kerääjäkasveihin ynnä muihin. Rahaa löytynee vain Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelman sisältä varojen käyttötarkoitusta muuttamalla. Ympäristökorvauksen vuotuinen varojen tarve on 240 miljoonan euron luokkaa, josta Suomen maksuosuus on 58 prosenttia ja EU:n 42 prosenttia. Jos ympäristökorvausta ei pystyttäisi maksamaan vuonna 2020, viljelijä menettäisi lohkokohtaisten toimenpiteiden korvauksen lisäksi myös ympäristökorvauksen perustason korvauksen. Vaikka nykyisten ympäristösitoumusten viimeinen vuosi on
Puhuja: Mats Nylund
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-20 mitä edustaja Karimäki tarkoitti eettisellä tuella, mutta minä vastaan, mitä minä itse näen siellä. Minusta tuki, joka edesauttaa hyvän ruuan tuottamista, nimenomaan tuki, joka tukee tuotantoa, on kyllä eettinen. Meillä on muita tukia, jotka jopa johtavat siihen, että on kannattavampaa olla tuottamatta.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Oli ilo kuulla se, että ministeri tarttui kaikkiin näihin meidän ponsiimme todella edistyksellisesti ja vie näitä eteenpäin. Toisaalta on varmasti hyvä tietää, että kun esimerkiksi se selvitys ruokamarkkinoiden toimista tulee ja tarvittavia toimenpiteitä tarvitaan, sille on nyt sitten eduskunnan selkänoja. Haluaisin kysyä vielä
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 puhemies! Asiantuntijakuulemisen yhteydessä meillä vieraili Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseniä Ville Itälän johdolla. Siellä me saimme kuulla, mikä ruokahävikin tilanne on Euroopan unionin alueella. Asiantuntija kertoi, että Pohjoismaat hyvin hoitavat tätä asiaa.
Puhuja: Lasse Hautala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-20 pohjalaisen maatilan, jossa on päästy noin 10 000 kilon hehtaarisatoon. Tämä tietysti tarkoittaa sitä, että tilalla on satsattava sekä teknologiseen kehitykseen että myöskin tarkkuuteen ja täsmäviljelyyn. Maa- ja metsätalousministeriön talousarviossa on aina nimenomaan neuvontaan satsattuja rahoja, ja nyt viime aikoina niitä on kohdennettu erityisesti talousneuvontaan. Mutta onko ministeriössä mietitty sitä, että suunnattaisiin myöskin sitten yhä enempi voimavaroja tähän tekniseen edistymiseen ja täsmäviljelyyn? Toinen kysymys, minkä edustaja Nylund täällä näitten tukien kohdentamisesta otti esille: oletteko vielä Eurooppa-käynneillänne ottaneet huomioon sitä, että
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-20 omasta mielestäni tärkeän näkökulman, vaikka tästä mietinnöstä riittäisi kyllä paljon muutakin tärkeää puhetta. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että ruuan, ravitsemuksen ja kansanterveyden yhteyteen on mietinnössä kiinnitetty paljon huomiota. Terveellisellä ravitsemuksella voidaan nimittäin ennaltaehkäistä mutta myös hoitaa monia kansanterveysongelmiamme. Kysymys on ihmisten hyvinvoinnista ja elämänlaadusta, mutta myös kansantaloudesta, sillä monet kansanterveysongelmamme liittyvät ravitsemukseen. Oikealla ruokavaliolla voidaan ennaltaehkäistä esimerkiksi sydän- ja verisuonisairauksia sekä muistisairauksia. Ihmiset toki itse tekevät valintansa, mutta myös monilla politiikan keinoilla voidaan valintoja ohjata terveellisempään suuntaan. Esimerkiksi verotus on hyvä tapa ohjata kulutustottumuksia ja tuotekehitystä ravitsemuksellisesti parempaan suuntaan. Keskeistä on se, että teemme terveellisten valintojen tekemisen kansalaisille mahdollisimman helpoksi. Tämä edellyttää tiedon lisäämistä eri tuoteryhmien terveellisyydestä ja myös epäterveellisyydestä ja toisaalta terveellisten vaihtoehtojen houkuttelevaksi tekemistä. Vaikka suomalaiset tietävät paljon ravitsemukseen liittyvistä asioista, niin edelleen tiedottamista on lisättävä. Lisäksi tuotepakkauksissa tulisi olla selkeät merkinnät, mitä tuote sisältää, ja niin isolla kirjoitettuna, että sen pystyy lukemaan ilman suurennuslasia. Myös lähiruuan ja luomuruuan pitäisi olla kuluttajien helposti löydettävissä ja valittavissa. Jos luomu- ja lähiruokaa olisi helposti saatavissa, uskon monen suomalaisen haluavan valita juuri näitä vaihtoehtoja. ruokailevat nykyisin paljon kouluissa, työpaikkaravintoloissa sekä muissa yhteisöllisissä ruokailupaikoissa, ja sen takia näiden yhteisruokailujen terveellisyyteen vaikuttamalla voidaan tehokkaasti parantaa kansanterveyttä. Tutkimuksissa on osoitettu jo esimerkiksi sellainen, että jo vähäinen suolan määrän vähentäminen joukkoruokailussa