Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-19 Arvoisa puhemies! Sinä aikana, kun minä olen ollut politiikassa mukana, on ollut ylitse muiden kaksi asiaa, joista ihmiset ovat olleet yhteydessä. Näistä on tullut satoja ja satoja sähköposteja sekä puhelinsoittoja. Näistä ihmiset ovat tulleet juttelemaan toreilla ja tilaisuuksissa riippumatta siitä, missä päin Suomea olen ollut. Nämä kaksi asiaa ovat lomarahojen leikkaus ja niin sanottu aktiivimalli. Lomarahojen leikkausta ja aktiivimallia yhdistää se, että ne molemmat koskettavat satojatuhansia suomalaisia, ja se, että ne koetaan poikkeuksellisen epäoikeudenmukaisiksi. Vaikka suurin osa ihmisistä on valmiita joustamaan yhteisen hyvän eteen vaikeassa taloustilanteessa, ei kukaan ole pystynyt perustelemaan sitä, miksi nimenomaan julkisen sektorin työntekijöiltä piti leikata muita enemmän. Vaikka suurin osa ihmisistä on sitä mieltä, että työttömiltä voi edellyttää aktiivisuutta, ei kukaan ole pystynyt perustelemaan sitä, miksi työttömiltä pitää leikata siitä huolimatta, että he ovat olleet aktiivisia. Kepin ja kurjistamisen sijaan meidän tulee tukea työllistymistä panostamalla koulutukseen ja purkamalla työn vastaanottamista vaikeuttavia byrokratialoukkuja. Nyt eduskunnalla tämän kansalaisaloitteen myötä on historiallisen tärkeä mahdollisuus korjata tämä vääryys ja osoittaa, että päättäjät kyllä myöntävät virheensä, kun sellainen on tullut tehtyä. Miten me tiedämme, että tämä niin sanottu aktiivimalli oli virhe? Vastaus on yksinkertainen: kaikkien jo tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella. Aktiivimallin vaikutuksista tiedetään nimittäin jo tällä hetkellä varmasti kaksi asiaa. Ensimmäinen on se, että se leikkaa kohtuuttoman monen pienituloisen suomalaisen tuloja. Toinen on se, ettei se ole lisännyt aktiivisuutta ainakaan siinä määrin, että se olisi millään tavalla osoitettavissa. Ennakkotietojen mukaan Kelan etuuksia saavista työttömistä noin puolelta eli lähes 100 000:lta työmarkkinatukea tai peruspäivärahaa saavalta perusturvaa leikataan. Kelan tutkijan mukaan vertailu viime vuoden aktiivisuuteen ei osoita, että aktiivimalli olisi lisännyt työttömien aktiivisuutta ainakaan merkittävästi. Työttömyyskassojen tulokset ovat samansuuntaisia. JHL:n selvityksen mukaan aktiivimalli ei ole lisännyt työttömien jäsenten työssäkäyntiaktiivisuutta lainkaan edelliseen vuoteen verrattuna. JHL:n kassan jäsenistä vain 40 prosenttia on onnistunut täyttämään aktiivisuusehdon. Insinöörien ja ekonomien työttömyyskassan jäsenistä arvion mukaan vain 33 prosenttia on täyttänyt aktiivisuusehdon ja Paperityöväen Työttömyyskassan arvion mukaan vain 20 prosenttia. Lain käsittelyn yhteydessä hallituksessa sanottiin, ettei aktiivileikkurin tarkoitus ole leikata työttömiltä. Tämä oli joko räikeä virhearvio tai kansalaisten tietoista harhaan johtamista. En tiedä, kumpi vaihtoehto on pahempi. Vasemmistoliitto pyysi kansalaisilta kokemuksia aktiivimallista, jotta kaikki aktiivileikkurin puolesta äänestäneet saavat kuulla, miten se on ihmisten arkeen vaikuttanut. Markus kertoo, kuinka aktiivimallin johdosta hänen perheensä joutui jättämään osan ruokatarpeistakin ostamatta. ”Noin viikon ruokaraha lähti meidän taloudestamme sen tähden, kun työnantajat eivät palkkaa sadoista työhakemuksista huolimatta.” Marketta on 61-vuotias maalla asuva nainen. ”Olen hakenut jatkuvasti töitä, mutta kukaan ei halua palkata tämän ikäistä ihmistä. Olen ollut työttömänä viimeiset neljä vuotta. Minulla on useita tutkintoja, olen muun muassa tietoliikennetekniikan insinööri (AMK). Olen kouluttanut itseni vapaaehtoisesti työttömyysvuosinani kahtakin eri tutkintoa varten. Olen osallistunut työvoimatoimiston kursseille aina, kun olen vain päässyt. Olen helmikuussa kahteen kertaan yrittänyt päästä työvoimatoimiston virkailijoiden kanssa keskustelemaan omasta tilanteestani, mutta minulta evättiin pääsy keskusteluun. Aktiivimallin takia tulojani on leikattu.” Kuten oppositio varoitti jo lain säätämisen yhteydessä, kohtelee aktiivileikkuri eri asemassa olevia työttömiä erittäin epätasa-arvoisesti. Iäkkäämpien työnhakijoiden mahdollisuudet päästä kursseille tai keikkatöihin ovat muita heikommat, ja alueelliset erot mahdollisuuksissa täyttää aktiivisuusehdot vaihtelevat hyvin suuresti. Samaten kortistossa on aivan liian monta sellaista työkyvytöntä työnhakijaa, jonka sairauspäivärahat ovat loppuneet mutta joka ei ole saanut eläkepäätöstä. Nyt hallitus siis väittää korjaavansa aktiivileikkurin ongelmia osoittamalla 11 miljoonaa euroa lisää työllisyysmäärärahoihin sekä laajentamalla aktiivisuusehtoon hyväksi luettujen koulutusten kirjoa. Nämä muutokset eivät kuitenkaan riitä korjaamaan jo valmiiksi viallista aktiivileikkuria. Tilanteessa, jossa pitkälle yli 100 000 työttömän työttömyysturvaa leikataan, ei näillä toimilla muuteta sitä, että suurella osalla työttömistä ei jatkossakaan tule olemaan todellisia mahdollisuuksia päästä palveluiden piiriin toistuvasti kolmen kuukauden tarkastelujaksolla. Hallituksen päättämät muutokset eivät myöskään ratkaise työkyvyttömien ja muiden vaikeassa asemassa olevien tilannetta, joiden kohdalla lyhytaikaiset työt ja kursseille osallistuminen eivät aina ole realistinen vaihtoehto. Malli siis rankaisee jatkossakin ihmisiä siitä, että heidän terveydentilansa ei ole riittävän hyvä. Edelleen on syytä muistaa, että suurin lyhytkestoisen työn vastaanottamista hankaloittava tekijä on byrokratialoukku, joka vaarantaa keikkatyöläisten toimeentulon. Kolme vuotta vallassa ollut hallitus ei ole tehnyt vielä ainoatakaan toimenpidettä tämän ongelman korjaamiseksi, vaan on keskitytty leikkaaman perusturvaa ja antamaan kurinpalautusta työttömille. Aktiivileikkuri tulee perua.