Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Nyt on huomattavasti miellyttävämpi käydä tästä lakiesityksestä keskustelua kuin viime perjantai-iltana, kun täällä salissa meitä oli noin kymmenen opposition kansanedustajaa eikä ketään hallituksesta silloin kun aloitimme keskustelun hyvä näin — ja olen kiitollinen siitä, että ministerikin on nyt sitkeästi kuunnellut tätä keskustelua ja varmaan vastaa sitten lopuksi kysymyksiin. Äänestin itse tätä lakiesitystä vastaan sosiaali‑ ja terveysvaliokunnassa ja olin kyllä hyvin hämmästynyt siitä, että hallitus ei vetänyt tätä lakiesitystä pois. Itse asiassa olen ollut koko syksyn syksyn siinä uskossa, että varsinkin perustuslakivaliokunnan lausunnon, hyvin painavan lausunnon, jälkeen todennäköistä on, että hallitus joutuu tästä lakiesityksestä luopumaan tai ainakin korjaamaan ja täydentämään sitä sillä tavalla kuin perustuslakivaliokunta lausunnossaan suositteli. Olin kyllä hyvin tyrmistynyt siitä, että lopulta hallituspuolueet äänestivät tämän lain puolesta sosiaali‑ ja terveysvaliokunnassa. En olisi koskaan uskonut, että näin tulee käymään. Voin vilpittömästi sanoa, että olin vakuuttunut siitä, että hallitus tulee vetämään tämän lain pois. Tässä sitä nyt kuitenkin ollaan. En muista itse itse asiassa nähneeni — täytyy valitettavasti sanoa — näin huonosti valmisteltua lakiesitystä sen 11 vuoden aikana, jonka itse olen ollut kansanedustaja. On aika tyrmistyttävää nähdä, että sen jälkeen kun asiantuntijat kolmessa eri valiokunnassa melko yksimielisesti pitävät lakiesitystä hyvin ongelmallisena, perustuslakivaliokunta katsoo, että se rikkoo kansalaisten yhdenvertaisuutta ja esittää suoraan tapoja korjata sitä lakia, sitä lakia, niin olemme tässä pisteessä, että tosiaankin laki on hallituspuolueiden äänillä mitä ilmeisimmin menossa läpi. Kyllä tämä niin kuin jollain tavalla syö minun luottamustani poliittiseen järjestelmään, ja täytyy sanoa, että en olisi kyllä tosiaankaan uskonut, että tähän pisteeseen päädytään tämän lakiesityksen suhteen. Olen kyllä hyvin pettynyt. Olen pettynyt siitä syystä, että perustuslakivaliokunnan kannat sivuutettiin sosiaali‑ ja terveysvaliokunnassa, ja edes meidän valiokuntamme mietintöön, siihen tekstiosaan, emme saaneet riittävästi niitä huolia, joita perustuslakivaliokunta kuin myös työelämä‑ ja tasa-arvovaliokunta olivat mielestäni aivan erinomaisissa lausunnoissaan esittäneet. Esimerkiksi se, että hallituspuolueet eivät olleet halukkaita sosiaali‑ ja terveysvaliokunnassa lausumaan selkeästi ja tiukasti sitä, että määrärahat ovat riittämättömät sille, että ihmiset voisivat tulla yhdenvertaisesti kohdelluiksi mahdollisuudessaan saada näitä aktivointipalveluita, oli minusta aika kummallinen asia. Itse olen kansanedustajana tottunut siihen, että kun substanssivaliokunta käsittelee jotakin asiaa, niin siellä yleensä ilmastaan melko yksimielisesti se huoli, joka on ilmeinen, ja ikään kuin annetaan viesti hallitukselle tai valtiovarainvaliokunnalle tai suurelle valiokunnalle ja niin edelleen siitä, mikä on sen substanssin näkökulmasta se kaikkein suurin ongelma ja puute. Tällä kertaa sitä eivät hallituspuolueiden edustajat olleet halukkaita tekemään, ja pidän sitä kyllä hyvin kummallisena. En voi sitä ymmärtää, koska näissä subs-tanssivaliokunnissa pitäisi kuitenkin olla ikään kuin niiden tahojen puolella, joiden asiaa substanssivaliokunnissa käsitellään, ja tässä tapauksessa juuri työttömien, hyvin pienituloisten ihmisten puolella. Itse olen ollut hyvin tyrmistynyt myöskin siitä, minkä mainitsin jo tuossa alussa, että mielestäni laki on huonosti valmisteltu. Se on valmisteltu huonosti esimerkiksi sillä perusteella, että mitään vaikutusarviointeja ei oikeastaan ole tehty. Täällä hallituspuolueiden suilla on vakuuteltu, että tämä lakiesitys tulee kasvattamaan työllisyysastetta, mutta uskallan kyllä itse epäillä. Esimerkiksi edustaja Järvinen piti äsken hyvän puheenvuoron, jossa hän totesi, että tähän lakiin sisältyy sellainen seikka, että jos henkilö laittaa vireille työkyvyttömyyseläkehakemuksen, silloin tämä automaattileikkuri ei häntä koske. No, me kaikki tässä salissa tiedämme, että yksi vakavimpia asioita meidän yhteiskunnassa on se, että kaikkein eniten työkyvyttömyyseläkkeelle meidän yhteiskunnassa jää nuoria ihmisiä, joilla on joku masennuksesta tai muista mielenterveyssyistä johtuva ongelma. Me olemme vuosia keskustelleet siitä, mitkä olisivat meidän keinomme lainsäädännössä saada näitä nuorena työkyvyttömyyseläkkeelle mielenterveyssyistä jääneitä ihmisiä takaisin työelämään. Se on meidän kestävyysvajeen kannalta iso ongelma ja se on myöskin inhimillisestä näkökulmasta erittäin suuri ongelma, että jos ihminen nuorena sairastuu vaikka masennukseen ja tulee hakeneeksi työkyvyttömyyseläkettä, niin hänellä ei ole myöhemmin elämässään mahdollisuutta päästä sieltä työkyvyttömyyseläkkeeltä pois. No nyt hallitus on tuonut meille lakiesityksen, jossa tosiaankin yksi mahdollisuus välttää tämä työttömyysturvan leikkuri on pistää se työkyvyttömyyseläkehakemus vireille. tämäkin on seikka, mistä nyt toivon, että ei hallitus nyt sitten syytä eikä syyllistä näitä ihmisiä, jotka tulevat sen hakemuksen laittamaan, koska me kaikki tiedämme tai toivottavasti me kaikki tiedämme, että työttömän peruspäiväraha on hyvin pieni. Se on erittäin pieni. Kuten olen omissa debattipuheenvuoroissani tuonut esille, köyhyyttä mitataan tämmöisellä niin sanotulla minimibudjetilla ja Suomessa työttömän peruspäiväraha on ainoastaan 73 prosenttia tästä köyhän minimibudjetista. Elikkä työttömyysturvalla olevat ihmiset tällä hetkellä ovat jo reippaasti köyhyysrajan alapuolella ja nyt siis todellakin tästä ollaan vielä leikkaamassa 5 prosenttia. Eli aikamoinen tilanne. Kun työttömyysturvasta tällä tavalla leikataan, se tarkoittaa sitä, että ihmisen on elääkseen turvauduttava toimeentulotukeen, ja kun ihminen on toimeentulotuella, se tarkoittaa sitä, että hän on viimeisijaisen etuuden piirissä, jossa ei ole vastaavaa 300 euron suojaosaa kuin on tässä ensisijaisessa turvassa elikkä työttömyysturvassa tai asumistuessa. Ja se tarkoittaa sitä, että vaikka meillä on pitkään puhuttu siitä, että sosiaaliturvassa pitäisi poistaa näitä niin sanottuja kannustinloukkuja, joista itse asiassa nimenomaan tätä toimeentulotukea köyhyystutkijat nimittävät kaikkein pahimmaksi loukuksi, eräänlaiseksi köyhän katiskaksi, niin nimenomaan tällä lailla, jolla leikataan työttömyysturvaa, työnnetään ihmisiä toimeentulotuen piiriin. Tässä on yksi painava argumentti sille, miksi minä itse epäilen, että jos hallitus kuvittelee tälla lailla nostavansa työllisyysastetta, niin hallitus kyllä erehtyy. Toinen näkökulma, joka tässä keskustelussa ei ole tullut esille, on se, että henkilö voi välttää tämän työttömyysturvaleikkurin myös sillä, että hän on omaishoitaja tai perhehoitaja. jos hallitus olisi tehnyt sukupuolivaikutusten arvioinnin, todennäköisesti sukupuolivaikutusten arvioinnissa olisi päädytty siihen, että tämä lakiesitys tulee kasvattamaan niiden naisten määrää, jotka jäävät omaishoitajiksi nimenomaan heikon työllisyystilanteen vuoksi. Me tiedämme, että omaishoitajista jo nyt suurin osa on naisia, elikkä tämä lakiesitys työntää naisia pois sieltä aktiivisilta työmarkkinoilta omaishoidon ja perhehoidon piiriin, ja minun on ihan pakko kysyä: onko tämä tosiaan se linja, jota esimerkiksi kokoomuksessa kannatetaan?