samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 Haluan kiittää hallitusta siitä, että sukupuolten tasa-arvon merkitys on tunnistettu kestävän kehityksen kannalta. On hienoa, että meillä ymmärretään se, että naisten aseman parantaminen on avain yhteiskuntien kestävään kehitykseen, ja on tunnistettu myös, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja ‑oikeudet ovat olennainen tekijä naisten aseman ja kehityksen kannalta. Kiitokset erityisesti ministeri Mykkäselle siitä, että annoitte tuoreeltaan tukenne Hollannin aloitteelle vahvistaa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja ‑oikeuksien rahoitusta tilanteessa, jossa USA:n presidentti Trump on ilmoittanut vetävänsä rahoitusta pois ja se uhkaa jättää kehitysmaiden naiset ilman tarvitsemiaan palveluita. Toivottavasti seksuaali- ja lisääntymisterveys näkyy jatkossakin kaikessa Suomen kehitysrahoituksessa mukaan lukien myös humanitaarinen rahoitus. Haluan kiittää hallitusta myös siitä, että rasismin ja vihapuheen torjunnan toimenpiteitä on nostettu mukaan selontekoon. Se on erittäin tärkeä teema, mihin tarvitaan poliittista johtajuutta. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa puhemies! Ensin haluan muistuttaa ministereitä, että ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenvuoro perustui pitkälti varjobudjettiin, jonka loppusumma on sama kuin hallituksen budjetti, eli ei otettu siinä puheessa lisää lainaa. Värderade talman! Principen enligt vilken inkomsterna från utsläppshandeln kanaliserades till bistånd var ett innovativt sätt att koppla ihop just klimatarbete med bistånd, helt som ledamot Kari sade. Den principen har vi nu frångått, vilket vi tycker är beklagligt. Arvoisa puhemies! Tapa, jolla ohjattiin päästökaupan tulot kehitysyhteistyöhön, oli innovatiivinen tapa kytkeä yhteen nimenomaan ilmastotyö ja kehitysyhteistyö, ja tästä periaatteesta hallitus on nyt poikennut. Aikaisempi ministeri Rehn nosti tämän ongelman esille ja ehdotti, että rahat kohdistettaisiin edes päästövähennyksiin tähtääviin innovaatiotukiin. Tämä lienee minimivaatimus myöskin Agenda 2030 ‑pakettia ajatellen. Mikä on asianlaita, ministerit Tiilikainen ja Mykkänen: Onko hallitus sitoutunut nyt voimassa olevaan nurinkuriseen periaatteeseen tämän hallituskauden loppuun, vai näettekö, että kestävä kehitys vaatii johdonmukaisia toimia kaikilla osa-alueilla? Entä tulemmeko näkemään suunnitelman
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-02-15 ja tekojen välillä on niin suuri, että oli vaikea löytää konkreettisia ilonaiheita sieltä. Otetaan nyt esimerkiksi vaikka tämä todellinen tilanne, joka on meillä Tansaniassa, jossa viime vuoden puolella sain käydä. Siellä on leikattu meidän määrärahoja sillä tavalla, että muutamassa vuodessa ne ovat tippuneet 47 miljoonasta 13 miljoonaan. Ruotsin määrärahat Tansanian osalla ovat 150 miljoonaa, Norjan 100 miljoonaa — ja Suomen 13 Ministeri Mykkänen on tästä hyvin tietoinen, kun on siellä käynyt useasti. Totean vain, että me olemme tippumassa lilliputtisarjaan tässä, miten me käytännössä toimimme. Me pystymme kyllä tuottamaan näitä ohjelmia, niin kuin tässäkin on 39 toimenpidettä — loistavia toimenpiteitä, hurraan niille kaikille, kunhan alkaa löytymään jonkinlaista konkretiaa niiden toteuttamiseksi. — Kiitoksia.
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-15 Myös kulttuurin ja liikunnan huomioiminen osana hyvinvointia on mielestäni todella uutta, ja on hienoa, että ne ovat päätyneet tänne. Ongelma on kuitenkin se, arvoisat ministerit, että tavoitteesta voimme olla varmasti tässä hyvin yksimielisiä mutta nämä keinot jäävät uupeloiksi. Vähemmällä saadaan harvoin aikaiseksi parempaa, tasa-arvoisempaa, oikeudenmukaisempaa, eriarvoisuutta kitkevää työtä — tämä olisi ollut syytä tunnustaa. Uskon, että näissä ryhmäpuheenvuoroissa, joissa tätä kritiikkiä esitettiin, peräänkuulutettiin sitä, että tässä olisi voitu tämäkin avoimesti
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-15 Ministereillä Tiilikainen ja Mykkänen on epäkiitollinen tehtävä täällä puolustaa hallituksen linjaa. Se, jonka täällä pitäisi olla, on pääministeri Sipilä — hän on kestävän kehityksen toimikunnan puheenjohtajana toiminut. Kun katsotaan tätä hallituksen koko linjaa, niin se suuri juttuhan tässä on se, että Agenda 2030:n kestävän kehityksen tavoitteet mittaavat maan yleistä politiikan inhimillisyyttä, sen pitkäjänteisyyttä ympäristön, talouden, eriarvoisuuden torjumisen näkökulmasta ja tasa-arvon näkökulmasta. Ja tämä hallitus on leikannut kaikista näistä keskeisistä arvoista: Se on heikentänyt naisten asemaa, esimerkiksi leikkaukset kohdistuvat sosiaaliturvassa enemmän naisten asemaan kuin miesten asemaan. Se on heikentänyt maailman köyhimpien asemaa. Se on leikannut lähes kaksi kolmasosaa luonnonsuojelurahoista pois Suomessa.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 vanhemmuuden kustannukset viimein jaetaan — se teko, mitä eivät muut pystyneet tekemään. Toivoisin, että keskustelisimme ylisukupolvisuudesta, kohtuullisuudesta, kestävästä luontosuhteesta emmekä ottaisi tällaisia lilliputteja, pieniä politiikan eri lohkoja, vaan miettisimme, miten. Esimerkiksi, kun biotalous on nostettu tässä hallitusohjelmassa, se on mielestäni erittäin oleellinen osa kestävää kehitystä ja tässä teot vääjäämättä pala palalta etenevät: on biokaasulaitosten esiinmarssin aika, on kierrätyksen esiinmarssin
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Olen aina tehnyt politiikkaa siitä lähtökohdasta, että kiitän silloin, kun on kiittämisen aihetta, ja kritisoin silloin, kun on kritisoimisen aihetta. Kyllä tämä ongelma hallituksen politiikan suhteen on juuri tämä sanojen ja tekojen ylipääsemättömän suuri ristiriita, jota ei oikein voi olla kommentoimattakaan, kun käsitellään tätä aihetta, eikä sitä voi olla kritisoimattakaan näin opposition näkökulmasta. Hallitus puhuu eriarvoisuuden vähentämisestä samanaikaisesti, kun sitä lisätään: kansainvälisesti leikkaamalla kehitysyhteistyöstä ja kansallisesti leikkaamalla sosiaaliturvasta. ministeri Mykkänen mainitsi omassa puheenvuorossaan ilmastopäästöjen vähentämisen tärkeyden kestävälle kehitykselle niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin, niin olisin toivonut ministereiden nyt kommentoivan niitä vaikutusarvioita, mitä on julkaistu hallituksen energia- ja ilmastostrategiasta liittyen siihen suurimpaan kipupisteeseen, mikä siinä on,
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Useissa ryhmäpuheenvuoroissa otettiin ja nyt myös edustaja Andersson otti esille tämän perusteettoman väitteen, että päästöt eivät muka nyt vähenisi. Kyllä ne vähenevät. Te unohdatte sen yksinkertaisen faktan, hyvät ystävät, että metsät kasvavat.
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa puhemies! Olisi tärkeätä, että kun Suomi on metsäinen maa ja me kaikki olemme sitä mieltä, että on hyvä, että Suomessa voidaan käyttää luonnonvaroja kestävästi, myös niin, että metsäteollisuuden työpaikat Suomessa pärjäävät, niin silloin ei kannata huijata itseään ja väittää, että se on kestävää, mikä sitä ei ole, koska sen läpi nähdään. Ongelma on, kun ilmastonmuutos pitää torjua nyt lähivuosikymmeninä, nämä ylisuuret hakkuut. Hallitus on ohjelmassaan lisäämässä hakkuita merkittävästi. Vihreiden energiavisiossa ei lisätä hakkuita nykymäärästä mutta siltikin voidaan päästä hiilineutraaliin Suomeen 2030-luvun loppupuolella. Suosittelen, että tutustutte meidän energiavisioomme. Siellä on paljon asioita, mitä edustaja Mykkänen on kansanedustajana puhunut mutta ei niin paljon ministerinä. Haluan sanoa sen, että tässä metsien kestävässä käytössä hiilinieluja ei saa ylisuurilla hakkuilla puolittaa seuraavan vuosikymmenen aikana, koska silloin tavallaan se mahdollisuus, että se metsien uusiutuminen ja hiilinielujen ylläpitäminen olisi ylipäätään mahdollista, että me pääsemme hiilineutraaliin yhteiskuntaan
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-02-15 Meillä on ollut vuosikymmeniä tilanne metsissä, että olemme jääneet kestävistä hakkuumahdollisuuksista aika paljon jälkeen. Edellinen hallitus määritteli kestävät hakkuumahdollisuudet 80 miljoonan kuutiometrin tasolle kansallisessa metsästrategiassa. Nyt viimein ollaan saavuttamassa tuo taso, ja juuri tähän kestävään metsän käyttöön perustuu myös hallituksen energiapolitiikka,
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Fakta on se, että UNEPin perusrahoitus, vuotuinen rahoitus, on kokonaan poistettu — fakta. Hankerahoitusta ehkä on. Jos olette tehneet korjaavan päätöksen, niin kertokaa se meillekin. Sitä ei ole meille tuotu eduskunnan tietoon, ainakaan julkisuudessa näin ei ole Ja sitten ministeri Tiilikaiselle: Siis nämä arviot näistä kestävistä enimmäismääristähän ovat maatalousministeriön johdolla tehtäviä arvioita, joissa arvioidaan muita näkökulmia kuin sitä, mikä se meidän hiilinielu on. Siis se on teoreettinen maksimi, jota on ylipäätään vaikea saavuttaa, maksimi, jota on ylipäätään vaikea saavuttaa, jos ei tosi tarkkaan oteta huomioon sitä, että se on myös luonnonsuojelullisesti kestävää, mistä hakataan ja millä periaatteella. Se on teoreettinen maksimi. Ja silloinkin hiilinielut pienentyvät. Eli hiilinielukysymys on erillinen siitä, mikä on teoreettinen maksimi, ja se on vain arvio, se ei ole ollut tavoite. Te lisäätte hakkuita teidän energiavisiossanne. Nämä aiemmat arviot ovat olleet vain siitä, mikä on kestävyyden maksimi, mitä voitaisiin hakata sen metsän uusiutumisen kannalta, mutta hiilinielujen vähenemisen kannalta Sykkeen ja Luken uusi tutkimus osoittaa — teidän omat tutkijanne valtioneuvoston omassa selvityksessä sanovat — että hiilinielujen pieneneminen mitätöi kaikki muut päästöt. Mitä te siihen vastaatte, mitä teidän omat tutkijanne sanovat?
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-02-15 Mutta kansallisessa metsästrategiassa ette te emmekä me tavoittele suurinta metsätalouden kestävää hakkuumäärää, vaan ainoastaan 80 miljoonan kuution hakkuutasoa, jolloin pystymme pitämään huolen luonnon monimuotoisuudesta ja säilyttämään erittäin mittavat hiilinielut. Nyt viimein, kun biotalous on kasvussa ja meidän yritysten on kannattanut ryhtyä investoimaan takaisin Suomeen eri metsäteollisuusaloille ja pystymme tätä uusiutuvaa luonnonvaraa hyödyntämään siten, että se tuo hyvinvointia ja työtä suomalaisille kestävällä tavalla, olkaamme siitä tyytyväisiä, edustaja Niinistö. — Hiilinielut tulevat käyttäytymään siten, että
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-15 Julkisen vallan kannattaa investoida kiertotalouden kokonaisuuksiin, joissa yhden jätteestä tulee toisen raaka-aine. Biotalouden merkitys on lähinnä paikallinen ja kansallinen, kun taas kiertotalous mahdollistaa korkean osaamisen tuotannon ja palveluiden vientimenestyksen.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 Hallitukselta on perätty konkreettisia toimia, ja nyt on alkanut tulla sellainen kuva varsinkin opposition puheista, ettei mitään konkreettista, tai ei ainakaan riittävän konkreettista, ole tapahtunut, pelkkiä suunnitelmia, jotka eivät johda mihinkään. Ympäristövaliokunta lausui kehityspoliittisesta selonteosta, että uusiutuvaan energiaan panostaminen kehitysmaissa vähentää päästöjä 3—4 kertaa tehokkaammin kuin vastaava investointi Eurooppaan. No, nyt esitän kysymyksen
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-15 sopivat yhteen hiilineutraalin, resurssiviisaan Suomen kanssa. Kysyn myös, miten tuloerojen kasvattaminen, kaikkein pienituloisimmilta leikkaaminen ja hyvä- ja suurituloisten suosiminen sopivat yhteen yhdenvertaisen, tasa-arvoisen ja osaavan Suomen kanssa, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan kiristämisestä tai kehitysyhteistyö- ja koulutusleikkauksista puhumattakaan.
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-15 maksuton päivähoito nostaisi eri asiantuntijoiden mukaan naisten työllisyysastetta ja näin ollen lisäisi verotuloja ja vähentäisi sosiaalietuuksien tarvetta ja myöskin lisäisi hyvää pöhinää tässä meidän yhteiskunnassa. kun täällä salissa on kaikkien hallituspuolueiden edustajia, niin kysyisin, tekeekö ministeri Grahn-Laasonen nyt aivan turhaan tätä hyvää työtään, koska tämän maksuttomuuden osalta hän on todennut, että ensimmäiset askeleet voitaisiin ottaa jo tämän hallituskauden aikana, mutta ilmeisesti hallituspuolueiden kesken
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 rouva puhemies! Täällä edustaja Emma Kari vihreiden ryhmäpuheenvuorossa arvosteli käytännössä katsoen kaikkia tämän hallituksen tekemiä säästöpäätöksiä. Tämä herättää kysymyksen siitä, mitkä ovat vihreiden näytöt viime vaalikaudelta, jolloin yhdessä hallituksessa noudatimme vihreiden ja muun vasemmiston vaatimaa veronkiristyspolitiikkaa. Silloin kävi näin, että ikäviä säästöjä tehtiin silloinkin, myös koulutuksesta, mutta työllisyys ei parantunut eikä talous kasvanut, päinvastoin työllisyys heikkeni. Sadat tai tuhannet kolmevuotiaiden isät ja äidit menettivät työpaikkansa. Nyt kolmevuotiaiden isät ja äidit saavat työpaikan ja sitä kautta toimeentuloa ja turvaa perheelleen.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-15 Toisaalta jos planeettamme lämpenee 4 astetta, niin kaikki nämä hyvät tavoitteet ovat liki mahdottomia saavuttaa. Täytyy todeta, että hallituksen ilmastostrategia ei ole linjassa tämän Agendan kanssa. Teidän ilmastostrategianne on metsänhakkuustrategia, joka tähtää hiilinielujen pienentämiseen
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Ensinnäkin metsien kasvu Suomessa tällä hetkellä on 105 miljoonaa mottia. Sekään ei ole mikään maksimi. On ihan tieteellistä näyttöä siitä, että jos hoidamme metsämme kuntoon, teemme harvennukset ajallaan, on mahdollista saavuttaa noin 130—140 miljoonan motin vuotuinen kasvu. Elikkä metsien puuvarasto on sotien jälkeen moninkertaistunut, siis se hiilivarasto, mikä Suomenniemellä sijaitsee. sijaitsee. Siitä on ihan turha väittää kenenkään. Meillä oli kasvu sotien jälkeen 50 miljoonaa mottia, nyt se on 105 miljoonaa mottia. Katto lienee lähellä 150:tä miljoonaa mottia. Metsien puuvarasto on suurempi kuin koskaan, eli hiilivarasto on suurempi kuin koskaan. Tämä on tieteellinen tosiasia, turha on siitä väittää. Toinen asia sitten, arvoisa rouva puhemies, on se, että meillä tänä päivänä on puurakentamisessa otettu vasta ensimmäisiä askelia.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-02-15 Tämä on mielenkiintoista. Kestävän kehityksen tavoitteethan ovat ensimmäistä kertaa itse asiassa, sitoutuminen niihin, kohdistuneet myös meihin itseemme täällä kansallisesti. Itse asiassa minä luulen, että meidän jokaisen täytyy katsoa varmaan itseämme peilistä. Myös miesten täytyisi katsoa itseänsä peilistä, kun on kysymys naisten oikeuksien toteutumisesta. Kysynkin edustaja Zyskowicziltä: miten te olette edistänyt kymmenien vuosien aikana naisten oikeuksien toteutumista? Suomi ei ole valmis. Emme elä kestävällä tavalla. Esimerkiksi naisiin kohdistuva väkivalta on suurin ihmisoikeusongelma. Millä tavoin se näkyy politiikan toiminnan painopisteissä, ja miksi naisten ääni kuuluu niin heikosti päätöksenteossa? Naisten palkat eivät lähene miesten palkkoja. Naiset kantavat vielä ylivoimaisesti vastuut perheestä ja lapsista. Lasten oikeudet
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Tämän keskustelun perusteellahan voi sanoa, että kaikki asiat kuuluvat jollakin tapaa kestävään kehitykseen, ja niinhän se onkin. Minä haluan nostaa perspektiiviä kuitenkin siihen, että kyllähän tässä viime kädessä on kysymys ihmiskunnan olemassaolosta ja meidän täällä maapallolla nyt ja tulevaisuudessa asuvien elämän edellytyksistä aivan konkreettisella tavalla. Kun ilmasto lämpenee tätä tahtia kuin mitä se lämpenee, niin kyllä se vetää kaikki meidät se vetää kaikki meidät vakavaksi ja asettaa myös tulevat hallitukset tällaisen politiikan eteen kuin missä tällä hetkellä ollaan. Se tavoite, että me tavoittelemme hiilivapautta, -neutraaliutta, on ihan oikea, mutta niin on tehtävä myös öljyn osalta, että pääsemme siitä eroon uusiutuvien luonnonvarojemme avulla ja muutoin.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Viime vuonna astuivat voimaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin ilmastosopimus. Ne ovat ihmiskunnan kannalta kaikkein tärkeimpiä, mutta näitä sopimuksia viedään nyt eteenpäin varsin haastavassa kansainvälisessä toimintaympäristössä. Monenkeskinen kansainvälinen yhteistyö on kiistetty ja haastettu, nationalismi kasvaa, protektionismi kasvaa, ja tämä kaikki tulee vaikeuttamaan näitten tavoitteitten toteuttamista. Suomen pitää osoittaa sitoutuneisuutensa rauhaan, vakauteen ja moninkeskiseen kansainväliseen yhteistyöhön, ja tämä Agenda 2030:n kansallinen toimeenpano on yksi hyvä keino näyttää esimerkkiä. Puhemies! Kestävä kehitys on laaja käsite, ja tämä YK:n teema "Leave no one behind" — pidetään kaikki mukana — nostaa mieleen erityisesti sosiaalisen kestävän kehityksen. Haluaisin korostaa kolmea hyvinvointi‑investointia: Meidän tulisi panostaa varhaiskasvatukseen, subjektiiviseen päivähoito‑oikeuteen. Meidän tulisi taata kaikille nuorille kesätyöpaikka, erityisesti nyt, kun juhlimme itsenäisen Suomen satavuotisvuotisjuhlaa. Ja meidän tulisi puuttua pitkäaikaistyöttömyyteen. Näillä hyvinvointi‑investoinneilla
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 käsittelemään. Nyt kun ministeri on vielä paikalla ja on mahdollisuus, niin olisin kysynyt vielä paria yksityiskohtaa liittyen ennen kaikkea tähän eduskunnan rooliin ja tähän pitkäjänteisyyteen, mistä on paljon puhuttu, ja siihen, mikä meidän yhteinen tavoitteemme on: On puhuttu tällaisesta ulkopuolisesta evaluaatiosta tämän selonteon osalta — mitä se käytännössä tarkoittaa? Tämä on hyvä idea ja tuo uskottavuutta tälle selonteolle, mutta millä tavalla on ajatus, että se käsitellään? Kysyisin myös kestävän kehityksen budjetoinnista, jota ehdotin samaisessa ajankohtaiskeskustelussa syksyllä. Nyt tässä selontekotekstissä on otettu positiivinen näkökulma siihen,
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Ryhmäpuheenvuorossa otettiin esille mielestäni tärkeitä asioita, jotka ovat Suomen ongelmia tällä hetkellä, eli eriarvoisuus ja syrjäytyminen, ja ne eivät ole yksistään tämän hallituksen asia. Samoin: työllisyys on kohentunut, mutta meillä on valitettavasti vielä paljon näitä nuoria ja pitkäaikaistyöttömiä. Sitten ovat eri ryhmät: vamma tai pitkäaikaissairaus estää usein työhön palaamisen ja työhön tulemisen. Nyt Osatyökykyisille tie työelämään ‑kärkihankkeessa etsitään ratkaisuja juuri näihin ongelmiin. Sitten kun puhutaan tästä kestävästä kehityksestä, niin meillä Suomessa luontaisesti voitaisiin nyt ruveta ravinteiden talteenottoon, niin kuin täällä selonteossa sanotaan, Itämerellä ja muualla vesistöissä, ja yhdyskuntajätteiden kierrätysaste olisi kyllä toteutettavissa yli 50 prosenttiin,
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! On hienoa, että Agenda 2030 ‑toimenpideohjelma on laadittu. Siitä kiitos hallitukselle. Kuitenkin puheiden ja suunnitelmien sijaan teot ratkaisevat, ja valitettavasti hallituksen päätökset ovat olleet ohjelmassa lueteltujen tavoitteiden vastaisia, kuten koulutuksesta, perusturvasta ja kehitysyhteistyöstä leikkaaminen, ja siksi täältä tulee myös osittain kritiikkiä. Suomen osalta on arvioitu, että eniten petrattavaa näissä tavoitteissa on työllisyyden parantamisessa sekä ilmastopolitiikassa. Me ajattelemme usein, että Suomi on erityisen vastuullinen luonnonvarojen käytössä, kuitenkin meidän ekologinen jalanjälkemme on maailman 15. suurin. Biotalouteen panostettaessa avainasemassa on kestävyys. Vähähiiliset korkean jalostusarvon tuotteet ja erityisesti palvelut tuovat myös työtä enemmän kuin biomassan energiakäyttö.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Tilastokeskuksenkin mittausta, niin ainakin 52 listauksessa olemme maailman kärkiluokkaa. Suomi on maailman vakain valtio, maailman turvallisin maa, Suomessa on maailman paras hallinto, vähiten järjestäytynyttä rikollisuutta, maailman riippumattomin oikeuslaitos — ja listaa voisi jatkaa varsin pitkään. Tässä keskustelussa on, arvoisa puhemies, puhuttu aika paljon energiasta ja ilmastosta, ja totta kai se on yksi tärkeimmistä kysymyksistä myös keskustalle. Ja kun mietitään sitä, että asiat pitäisi aina jättää paremmassa kunnossa seuraajille, niin jos pohtii vaikkapa sitä edellisen kauden energiastrategiaa, niin siinä ei kyllä ollut juurikaan kunnianhimoa. Sen sijaan tämä hallitus on kuitenkin linjannut, että kivihiilestä luovutaan, öljynkäyttö puolitetaan, tulee sähköautoille konkreettiset tavoitteet, biokaasuautoille tavoitteet, uusiutuviin polttoaineisiin vahva sekoitevelvoite, monia, monia toimia.
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-15 tänään käytetty erinomaisia puheenvuoroja energiasta, ilmastopolitiikasta, monesta tärkeästä kestävän kehityksen osa-alueesta. Hiukan vähemmälle on nähdäkseni jäänyt tämä globaali ulottuvuus, ja ajattelin, että vielä sanon tähän aihepiiriin liittyen sen tärkeän huomion hallitukselle noteerattavaksi, että kyllä näiden resurssien riittämättömyys tässä asiassa on aivan keskeinen viestimme ainakin täältä oppositiopuolelta. Meidän on vaikea ymmärtää sitä esimerkiksi, että kun täällä on puhuttu hyvin kriittiseen sävyyn siitä, että ihmiset lähtevät liikkeelle, etsimään turvaa sotien jaloista,
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 Täällä otettiin joissakin puheenvuoroissa esiin esimerkiksi aurinkoenergia. Me käsittelemme tällä hetkellä ympäristövaliokunnassa valtioneuvoston selontekoa kansallisesta energia- ja ilmastostrategiasta vuoteen 2030 mennessä, ja tässähän on paljon yhtymäkohtia tähän tänään käsiteltävään selontekoon. Kummassakaan näistä selonteoista ei ole mitään esteitä sille, etteikö aurinkoenergia voisi Suomessakin kehittyä, päinvastoin, sielläkin kerrotaan toimenpiteistä, joilla sitäkin edistetään. Totta kai voidaan vielä enemmän tehdä. Mutta kuten asiantuntijoilta olemme kuulleet, aurinkoenergia on tällä hetkellä taloudellisesti todella järkevä energiantuotantomuoto ilman tukia.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä vain koulutus ja varhaiskasvatus kuuluvat kestävään kehitykseen, ja tässä salissa siitä on keskusteltukin. On hienoa, että eri puolueilla on erilaisia näkemyksiä ja malleja ja esimerkkejä tästä varhaiskasvatusjärjestelmän uudistamisesta. Olen aivan varma siitä, että puoliväliriihessä tai nyt hallituksen tarkastelussa hallitus tarttuu tähän uudistamistyöhön ja jonkunlaista työryhmää tässä perustetaan. Maksuttomuus varhaiskasvatuksessa on hieno asia ja tavoite, mutta sillä on myöskin hintalappunsa. Halutaanko nyt esimerkiksi lapsiköyhyyttä tällä maksuttomuudella pelastaa, vai onko tämä kädenojennus hyvätuloisille, vai mikä tämä on?
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-02-15 äskettäin Suomeen tullut perhe jää kotiin. Varsinainen kysymys on se asia, jota edustaja Hoskonen nosti esille: puun käyttö. Olen kuullut huhuja, että tulevaisuudessa puu ehkä ei pala Suomessa sen herkemmin kuin Ruotsissakaan. Tämä olisi tärkeä asia. Ollaanko nyt todellakin helpottamassa rakentamismääräyksiä näiltä osin?
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Tosiaankin kiertotalous on, kuten edustaja Kulmuni mainitsi, hallitusohjelmassa yhtenä kärkihankkeena, ja on todella ilo nyt tietää, että voimme yhdessä myös sosiaalidemokraattien kanssa tätä tavoitetta edistää. Täällä on paljon keskusteltu energiapolitiikasta, ja oppositio on esittänyt omia vaihtoehtoisia ratkaisujaan, mutta valitettavasti ne ovat erittäin epärealistisia, ja jollain tasolla tulee jopa sellainen kuva, että oppositio näkee, että sähkö tulee pistorasiasta, vaikka se ei tosiaan sieltä tule vaan se täytyy tuottaa.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa puhemies! Hyvinvointitalouden perusajatus on siis se, että terveyteen ja hyvinvointiin panostaminen tuo pidemmällä tähtäimellä säästöjä yhteiskuntaan ja päinvastoin säästäminen väärissä asioissa lisää tulevaisuuden kustannuksia. Esimerkiksi köyhyys on myrkkyä terveydelle ja hyvinvoinnille, ja köyhyyden ja eriarvoisuuden kasvu ovat vakavia uhkia kestävälle kehitykselle. Tästä ihan vain yksi esimerkki: Esimerkiksi THL:n mukaan saisimme välittömästi 80 000 henkilötyövuotta lisää, mikäli sairauksien esiintyvyys ja kuolleisuus laskisivat kaikissa sosiaaliryhmissä samalle tasolle kuin korkeimmassa sosioekonomisessa asemassa olevilla. Näitä esimerkkejä on vaikka kuinka paljon, ja näistä löytyy myöskin tutkimuksellista näyttöä. Minä peräänkuulutankin tutkimusnäyttöön perustuvan päätöksenteon lisäämistä.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 plus miinus nolla, sillä vaikka muilla sektoreilla tehdään päästövähennyksiä, metsien lisähakkuut aiheuttavat sen, että Suomen nettopäästöt eivät laske vuoteen 2030 mennessä. Ja koska ilmastonmuutos ei voi odottaa, meidän täytyy saada päästövähennyksiä heti, ei vasta vuoden 2030 jälkeen. Sen takia me esitämme
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-15 kuormitusta mitenkään tutkimassa oikeusasiamiehen puolelta? Tietysti yhtenä ratkaisuna on ollut tämä, että oikeusministeriö selvittää näiden erilaisten asioiden siirtoa tuomioistuimista muualle, esimerkiksi riidattomat avioerot ja näin poispäin, mutta se ei loputtomasti ratkaise tätä ongelmaa. Kiitän siitä, että olette pitänyt sitä esillä, ja se on erittäin tärkeää myös meidän tuomareiden jaksamisen kannalta. Mutta pyytäisin vastausta siihen, aiotaanko sitä tutkia millään tavoin ja onko nyt tutkittu sitä tuomioistuintuomareiden jaksamista.
Puhuja: Harry Harkimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 niistä tilinpäätöstiedoista, niin kuin sanoin, ei verkkosivuilta saa minkäännäköistä käsitystä, vaikka kaikki sanovat, että ne ovat siellä — siellä ei kerrota kuin että menot ovat 12 miljoonaa ja sijoitukset
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 Se, mikä on kiinnittänyt meidän huomiomme, on nimenomaan se, että tässä on tehty tällainen keinotekoinen rajaus tämän avoimuuden vaatimuksen osalta. Ja toistan vielä kerran, että avoimuus itsessään on äärimmäisen kannattavaa, sen lisääminen. Eli miksi tämän ei esitetä koskevan kaikkia yleishyödyllisiä yhteisöjä vaan rajataan työmarkkinajärjestöihin? Sehän tulee tässä aloitteessa hyvin selvästi esille: tavoite on nimenomaan kyseenalaistaa työmarkkinajärjestöjen ja ennen kaikkea ay-liikkeen yleishyödyllisyyttä. Mitä siitä seuraa, jos tätä yleishyödyllisyyttä kyseenalaistetaan?
Puhuja: Harry Harkimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 Kuten puheessani sanoin, olen myös sitä mieltä, että kaikkien yleishyödyllisten yhdistysten, joilla on merkityksellistä asemaa, pitäisi kuulua saman lain piiriin. Ja toiseksikin, minun mielestäni, jos ammattiyhdistysliikkeellä on tällä hetkellä 2 miljardia rahaa, rahaa, se ei ihan heti köyhdy tästä asiasta, jos ne julkaisevat tilinpäätöstietonsa. Minä en ymmärrä, miten tätä ei voi tehdä avoimeksi. Ne ovat ihan naurettavia, ne tilinpäätöstiedot, mitkä tänä päivänä julkaistaan.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Minä olin kyllä edustaja Anderssonin puheessa havaitsevinani selektiivisyyttä, selektiivistä avoimuutta. Todellakin me tuolla tarkastusvaliokunnassa käsittelemme aina vaalien rahoituksia. Niihin me käytämme omaa rahaa, ja me tilitämme jokaisen kahvikupin. Myöskin etujärjestöjen vaikuttaminen on yhteiskunnallista vaikuttamista. Siinä puhutaan sadoista miljoonista, kun meillä on tuhansia euroja. Eli minusta kysymys on siitä, että oltaisiin avoimia myöskin tämän rahan suhteen, niin kuin me olemme meidän vaalien suhteen, se olisi todella johdonmukaista. Mutta, puhemies, kyllä tässä myöskin verotuksen näkökulmasta voidaan kysyä, että tässä on tietyllä tavalla kolminkertainen verovähennysoikeus. Kun minä Metalliliiton jäsenenä saan vähentää jäsenmaksun, niin se on tälle saajalle verovapaa tulo, ja kun tämä saaja, Metalliliitto, antaa lakkoavustusta, se on taas tiettyyn euromäärään asti verovapaa tulo,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 En tiedä, millä tavalla edustaja Ala-Nissilä omaa puheenvuoroani kuunteli, mutta tämä selektiivinen avoimuushan on nimenomaan tässä tehdyssä lakialoitteessa. Eli mikäli edustaja Harkimo itsekin on sitä mieltä, että tämä pitäisi laajentaa koskemaan nimenomaan kaikkia yleishyödyllisiä toimijoita sitten, jos tällainen avoimuusvaatimus esitetään, niin kuin itsekin linjasin puheenvuorossani, niin miksi hän ei tehnyt sellaista lakialoitetta?
Puhuja: Harry Harkimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 Niin suurta omaisuutta ei ole millään muilla yleishyödyllisillä yhdistyksillä kuin ammattiyhdistysliikkeellä. Kun puhutaan 2 miljardin rahasta, josta kukaan ei edes tiedä, kuinka paljon siitä on säätiöitetty eri säätiöihin, niin se rahamäärä on ihan huikea. Minä en ymmärrä, miten voi olla tämmöistä avoimuutta vastaan. Ja jos samalla halutaan tähän muut yhdistykset, joilla ei ole varmaan mitään peiteltävää, niin kyllä se minulle sopii.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-15 Sitten ihmettelen sitä, että jos edustaja Harkimo on nyt tehnyt tämäntyyppisen aloitteen, jossa julkisuutta ja avoimuutta lisätään, niin se, että jos ei sitä tule nyt kerralla kaikkiin, niin sitten sitä ei voi antaa yhdellekään, on tavallaan vasemmiston argumentti sille, miksi he eivät ole tätä allekirjoittaneet. SDP:n edustajia en täällä näe, mikä on sinänsä harmillista. Kuten edustaja Harkimo toi puheessaan esille, siellä on paljon tukea sinnepäin. Tuossa katselin esimerkiksi puheenjohtaja Rinteen puolison vaalitukea ammattiyhdistykseltä — tästä oli MTV:n uutisissa 2015 huhtikuussa. Sieltä oli 27 000 euroa tullut vaalitukea, ja puheenjohtaja Rinnekin oli saanut useita tuhansia. Tietysti tämäntyyppinen varmasti vaikuttaa siihen. Näinhän se menee, että sen lauluja laulat, kenen leipää syöt, kyllä se jotakin kertoo. Olen itse tehnyt kirjallisen kysymyksen — tästäkin oli puhetta — ay-järjestöjen osinkotulojen verovapaudesta viime vuoden puolella ja olin verottajaan silloin yhteydessä. Sieltä tuotiin esille sitä, että välttämättä tätä ei aina tarvitsisi tulkita niin, että ammattiyhdistysliike automaattisesti tulkitaan yleishyödylliseksi, koska laissa on eri edellytyksiä, joiden pitäisi kaikkien täyttyä, mutta siellä on syntynyt tämmöinen vakiintunut käytäntö. Kansalaiset pitävät erittäin ongelmallisena veronmaksumoraalin kannalta sitä, että tietyt yhteisöt voivat saada jopa miljoonaosingot ilman, että siitä verotetaan lainkaan. Tämä ei varmaan ole ollut alun perin ihan tarkoitus. Ymmärrän hyvin jalkapalloseuroja, tämäntyyppisiä yhdistyksiä, että heillä on jonkin verran tuloja ja niistä ei makseta veroja, koska siinä on hieman erityyppinen idea. Kysyin sitten valtiovarainministeriltä, mihin toimenpiteisiin tässä aiotaan ryhtyä, joko niin, että verovapaus poistettaisiin, tai niin, että siihen tulisi jonkinlainen kohtuullinen yläraja. Sain vastauksen, että asiaa selvitetään tämän kevään aikana valtiovarainministeriössä ja mietitään erilaisia malleja,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 Tässä edustaja Meri viittasi tähän perussuomalaisen edustajan tekemään välihuutoon minun puheeseeni, mistä itsekin puhuin. Perussuomalaisten edustaja itse asiassa huusi "hyvä" siinä kohtaa, kun minä esitin pelkoni ja epäilykseni siitä, että tämä pitkässä juoksussa johtaa kehitykseen, jossa järjestäytymisaste laskee. Ja siihen hän huusi "hyvä". Silloin jatkossa näillä rahastoilla ei olisi mahdollisuutta samassa mittakaavassa näitä tuloja käyttää esimerkiksi tutkimuksen, tieteen ja kulttuurin rahoittamiseen vaan osa tästä rahasta sitten kanavoitaisiin valtion kautta, joka kyllä sinänsä voisi varmasti tätä samankaltaista toimintaa ihan omilla päätöksillään myöskin rahoittaa. Toinen kysymys on sitten tämä jäsenmaksujen verovähennyskelpoisuus ammattiyhdistysliikkeen jäsenten osalta. Mikäli tätä yleishyödyllisyyttä kyseenalaistetaan ja tämä oikeus työntekijöiltä poistuu, niin kyllähän siitä kärsivät ennen kaikkea suomalaiset palkansaajat, joiden jäsenmaksu ammattiliittoon kallistuu. Ehkä sen seurauksena käy niin kuin Ruotsissa kävi, että monet pienituloiset pätkäduunarit eivät enää maksaneet tätä jäsenmaksua sen takia, että se kallistui niin paljon, ja jättivät siis kokonaan olematta jäsen ammattiyhdistysliikkeessä. No, ketkä sitten kärsivät, mikäli järjestäytymisaste laskee merkittävästi?
Puhuja: Harry Harkimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-15 Suurin ongelma mielestäni on se, että ammattiyhdistysliikkeeseen kuuluu kaksi miljoonaa jäsentä ja sen jäsenten määrä on valtava ja ne, jotka tietävät näistä rahoista, ovat vain kourallinen ihmisiä, jotka tietävät, minkälaisia rahoja ammattiyhdistysliikkeet pyörittävät. Niitä ei ole montaa. Minä olen yrittänyt selvittää nyt kuukauden sitä asiaa, kukaan ei kerro siitä sanaakaan. Se on ihan niin kuin salaisuudella leimattu. Jos puhutaan näistä yleishyödyllisistä yhdistyksistä, joista edustaja Andersson puhui, niin ne ovat varmaan yleishyödyllisiä, mutta
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa puhemies! Palaan vielä tuohon vähän aikaisempaan tilanteeseen, kun edustaja Andersson sanoi, että perussuomalaiset huudahtivat täällä "hyvä" ja onko tämä perussuomalaisten kanta. Tosiaan haluan tuoda vielä esille sen, että itse en sitä huomannut eikä edustaja Elomaa. En tiedä, mihin asiaan, hänhän on voinut olla vaikka teidän kanssanne samaa mieltä. Mutta se siitä. Aina olisi toivottavaa, että kertoisi vähän tarkemmin kuin sitten yleistää. Mutta tosiaan, mitä tulee tähän verovapauteen, nyt haluan vielä korostaa sitä, että tässä aloitteessahan ei puututa siihen ammattiyhdistysmaksujen verovähennysvapauteen eikä sitä ehdoteta poistettavaksi. Tämä on vähän tämän asian ulkopuolella. Edustaja Andersson on nyt itse tästä kovin paljon tässä tuonut esille, ihan kuin tässä nyt sitä ehdotettaisiin. Tämmöistä en ole itse allekirjoittanut, eikä sitä ole tässä tutkittu. Mutta haluaisin kuitenkin muistuttaa, että ammattiyhdistysliikkeiden varallisuus on ihan eri mittaluokkaa, kun puhumme pienemmistä yhdistyksistä. Jos ajatellaan, että on kymmenien miljoonien verovapaat tuotot, juuri niin kuin edustaja Harkimo sanoi, me näkisimme tilinpäätöstiedot vähän avoimemmin, miten sitä rahaa käytetään, onko se yleishyödyllistä vai minkä tyyppistä. Kun verottajalta silloin kyselin tätä tulkintaa tästä yleishyödyllisyydestä, niin
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 puhemies! Koska minä henkilökohtaisesti kannatan avoimuutta — minä kannatan sitä lämpimästi kaikessa taloudellisessa toiminnassa — ja koska se myöskin on johtamalleni puolueelle erittäin tärkeä arvo, haluaisin uskoa edustaja Harkimon vilpittömyyteen, mitä tulee avoimuuden edistämiseen. kun minä luin tätä aloitetta, niin ensimmäinen epäilys heräsi nimenomaan siinä, kun sitä ei vaadita johdonmukaisesti koskemaan kaikkia yleishyödyllisiä toimijoita vaan on valittu tällainen valikoiva avoimuuden linja, jota kohdistetaan työmarkkinajärjestöihin.
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 ja kaukaisetkin tapahtumat vaikuttavat tietysti meihin: ajatellaanpa vaikka väkivaltaisten kriisien ja sotien aiheuttamaa pakolaiskriisiä Euroopassa ja rajoillamme. Siksi muun muassa on tärkeää, että Suomi on sitoutunut auttamaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa myös muualla maailmassa. Arvoisa puhemies! Selonteon ensimmäinen painopiste, "Hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi", lähtee ajatuksesta, että tarvitsemme määrätietoisia yhteisiä toimia, jotta maapallon väestön kehitys ja aineellisen kulutuksen kasvu saadaan pidettyä luonnon kantokyvyn rajoissa. Suomen tulisi tuottaa hyvinvointia ympäristön kannalta kestävästi ja oikeudenmukaisesti. Suomi tukeekin Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti kehitysmaita näiden ilmastotoimissa ja edistää hiilineutraaliutta ja resurssiviisautta kehitysmaissa. Omassa maassamme tärkeä painopiste on kestävien julkisten hankintojen vauhdittaminen kunnissa ja valtionhallinnossa. Jyväskylässä ja Vaasassa on esimerkiksi luotu biokaasujärjestelmä, jossa bussit kulkevat alueelta kerätyistä jätteistä tuotetulla biokaasulla. Helsingissä bussit ovat siirtymässä Nesteen jätteistä valmistamaan uusiutuvaan dieseliin ja sähköbusseihin. Kiertotalouden vahva painopiste näkyy lukuisina sovelluksina ympäri Suomea. Erittäin tärkeää on myös yksityisten rahavirtojen saaminen mukaan ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun. Suomen kehitysyhteistyössä esimerkiksi Finnfundin rahoituksesta noin 60 prosenttia suuntautuu ilmastohankkeisiin. Suomi tukee myös kehitysmaita, jotta ne voisivat hyödyntää vihreitä arvoketjuja ja ympäristöteknologiaratkaisuja. Suomella voi olla merkittävä rooli tukea ilmastonmuutoksen vastaisia ja siihen sopeutumista edellyttäviä toimia maailmalla. Erityisen tärkeää tämä on kaikkein köyhimmissä maissa, joita ilmastonmuutos koettelee raskaimmin. Selonteon toinen painopiste, "Yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi", toteaa, että jokainen on arvokas ja tasa-arvoinen yhteiskunnan jäsen ja että jokaisella tulisi olla yhdenvertaiset mahdollisuudet hyvinvointiin, hyvään elämään, terveyteen, työ- ja toimintakykyyn, koulutukseen ja työllistymiseen. Erityisen tärkeiksi kohderyhmiksi asetetaan lapset ja nuoret, heidän hyvinvointinsa sekä sukupuolten tasa-arvo, joka on myös Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittisen sekä kehityspoliittisen selonteon vahva kärki. Arvoisa puhemies! Sukupuolten välinen epätasa-arvo on yksi suurimmista ongelmista kehitysmaissa, ja naisten ja tyttöjen aseman vahvistaminen edesauttaa kaikkien muiden kehitystavoitteiden saavuttamista. Esimerkiksi YK-järjestöjen tuessa Suomi on priorisoinut selkeästi UN Womenia, UNFPAa ja toimintaa, joka tukee tasa-arvoa, naisten ja tyttöjen koulutusta, osallisuutta sekä seksuaaliterveyttä ja perhesuunnittelua. Suomi vahvistaa myös yleisemmin tasa-arvoa tukemalla ihmisoikeuksia sekä yhdenvertaisia yhteiskuntia ja panostaa muun muassa ihmisoikeuksien arviointitapojen kehittämiseen, oikeusvaltioiden vahvistamiseen, demokratiaan ja hyvään hallintoon. Suomi tukee ihmisarvoista työtä, osallistavaa kasvua,
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-02-15 Ahvenanmaalla on monia etuja, jotka tekevät siitä sopivan uusiutuvaan energiaan liittyvän uuden tekniikan testausalueeksi. Ahvenanmaalla on paljon aurinkotunteja, tuulta ja ennen kaikkea vakiintunutta kestävään kehitykseen liittyvää toimintaa. Kuitenkin työ- ja elinkeinoministeriön taholta on olemassa tulkinta, jonka mukaan tukirahoitusta ei voida maksaa Ahvenanmaalle siitä huolimatta, että Ahvenanmaa on osa Suomea. Tiukan juridisesti itsehallintolain mukaan asiaa tarkasteltaessa kyseessä on todella Ahvenanmaan toimivaltaan kuuluva asia, mutta se ei muodosta estettä hankkeiden tukemiselle Ahvenanmaalla, jos tahtoa siihen on, minkä myös perustuslakivaliokunta on todennut.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa rouva puhemies! Tässä suunnitelmassa identifioidaan kaksi keskeistä Agenda 2030 ‑toimeenpanon kansallista painopistettä: "Hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi" sekä "Yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osallistava Suomi". Näiden painopisteiden toteuttamiseksi on listattu useita toimia, joihin hallitus on tällä vaalikaudella sitoutunut. Kestävä, vahva ja kaikkia hyödyttävä talous on yhteydessä kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. Talous ei ole kestävällä pohjalla ilman sosiaalista ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä. Kestävän kehityksen periaatteiden noudattaminen on Suomelle ennen kaikkea mahdollisuus löytää uusia keinoja ja luoda innovaatioita. Hyvä esimerkki tästä on kiertotalouden tehostaminen. Siinä suomalaiset innovaatiot voivat sekä parantaa luonnon kestävää hyödyntämistä että tehostaa ja tukea talouskasvua. Yksi hyvä esimerkki kiertotalousinnovaatiosta on Valion patentoima prosessi, jossa maitotilojen lietelanta saadaan tehokkaammin käyttöön. Lietelanta prosessoidaan vedeksi, lannoitejakeiksi ja biokaasuksi, jolloin lietelannan käyttö lannoitteena helpottuu, ravinnekierto tehostuu ja ravinnevalumat lähes häviävät. Tällaisia innovaatioita meidän tulisi saada lisää Suomeen, ja on hienoa, että hallitus on ottanut innovaatioiden tukemisen vahvaksi osaksi toimintaohjelmaa. Suomalainen ruoka ansaitsee puolestapuhujansa, ja julkisten hankintojen kautta voimme varmistaa, että osaltamme teemme hankintoja, joissa huomioidaan esimerkiksi tuotantoeläinten hyvinvointi ja lihan ja maidon lääkepitoisuudet. Koska kyseessä on globaali tavoiteohjelma, emme voi ulkoistaa ongelmia ulkomaille vaan meidän tulee suosia suomalaista, kestävästi tuotettua ruokaa. Suomalaiset elintarvikkeet ovat maailman puhtaimpia — tutkitusti. Tässä ajassa, jossa populismi rehottaa, pidän toimeenpanosuunnitelman toista painopistettä erityisen tärkeänä. Emme voi rakentaa kestävää yhteiskuntaa ilman, että varmistamme, että kaikki suomalaiset ovat mukana. On tärkeää, että löydämme pitkään kasvaneen eriarvoistumisen ehkäisyyn ja vähentämiseen keinoja, ja siihen pääministerin perustama työryhmä antaa varmasti meille eväitä. Yhtä lailla on tärkeää, että viemme sote-uudistuksen loppuun ja varmistamme, että voimme jatkossakin huolehtia kaikkien kansalaisten hyvinvoinnista. Sote-palveluiden yhdenvertaisuutta parantamalla voimme edistää suomalaisten yhdenvertaisuutta ja luoda tasapuolisesti kaikille parempaa huomista. Myös hallituksen kärkihankkeilla on tässä tärkeä rooli. Sote-uudistuksen myötä meille tulee entistä paremmin mahdolliseksi ennalta ehkäisevä työ sosiaali- ja terveyspalveluissa. 90‑luvun lamasta alkanut eriarvoisuuden kasvu johtuu myös huonosta työllisyydestä ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyydestä. Meidän on tehtävä kaikkemme, että saamme lisää työpaikkoja Suomeen ja työllisyyden kasvuun. Samalla meidän pitää etsiä kuitenkin myös muita ratkaisuja, jotka kantavat muuttuneessa maailmassa ja huomioivat työelämän erilaiset rakenteet.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-15 vähentämisen vaikutuksen suomalaisen maaseudun elinvoimaan. Todellakin tuo sertifiointivaatimus, jos se luotettavasti saataisiin ulkopuoliselta taholta, voisi olla yksi hyvin käypä ja hyvä keino siinä, että me voisimme tukea sopivin, laillisin ja mahdollisin keinoin suomalaista haketta. Tätä kannatan. Mutta en voi olla sanomatta, etteikö korvaani olisi särähtänyt tuo edustaja Kulmalan muutaman kerran toistama toteamus "Suomi ensin, muut sitten vasta". Tässä Agenda 2030 -paperissa Suomi hyvin vastuullisesti linjaa kuitenkin myös kehityspolitiikkaa, ja näen sen hyvin tärkeänä, koska haluan, että Suomi on jatkossakin avoin, kansainvälisiä vastuitaan hoitava Pohjoismaa emmekä käperry itseemme vaan vaikutamme aktiivisesti kansainvälisessä kehityspolitiikassa ja pitkän aikavälin tavoitteena tulee edelleen olla tuo 0,7 prosentin bruttokansantuoteosuus. Sen takia haluan tuoda myös tämän näkökulman tähän, että
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-15 vielä sivuan tätä iltapäivän puhettani. Minusta on erittäin hyvä, että kestävä kehitys otetaan nykyään vahvasti poliittisessakin päätöksenteossa huomioon. Tähän on varmasti ollut kimmokkeena ilmaston- ja ympäristönmuutos. Kuitenkaan sosiaalisen puolen, ihmisten ja yhteiskunnan, kestävästä kehityksestä ei edelleenkään puhuta maailmanlaajuisestikaan tarpeeksi, ja sama koskee taloudellisesti kestävää kehitystä, jossa valtioiden kestävällä tasolla oleva velanotto on yksi tärkeimmistä näkökulmista. 90-luvulla puhuttiin jopa ihmiskunnan henkisestä kestävästä kehityksestä, jolla viitattiin ihmisen kulttuuriperinnön jatkumiseen ja ihmisen henkiseen uudistumiseen. Tämä puoli on jäänyt viime aikoina hieman vähemmälle huomiolle kestävästä kehityksestä puhuttaessa. Kiitos kuitenkin hallitukselle siitä, että inhimillisesti kestävä kehitys, kuten syrjäytymistä ja eriarvoisuutta
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-29 Tällaisia yhteisöjä ovat muun muassa yleishyödylliset yhteisöt, joiden verrattain laajojen verovapauksien säilymisen ratkaisu mahdollistaa. Tulolähdejaon ongelmana on se, ettei toisen tulolähteen tappiota ole saanut vähentää toisen tulolähteen voitosta. Yhteisö on näin ollen voinut joutua maksamaan tuloveroa, vaikka kokonaistulo on ollut tappiollinen. Esitys korjaa merkittävällä tavalla tätä epäkohtaa. Tulolähdejakoa koskeva sääntely syntyi alun perin tarpeesta turvata kuntien asema veronsaajana silloin, kun verovelvollisella oli toimintaa useiden kuntien alueella. Lainmuutoksen mukanaan tuoma merkittävä uudistus on laaja kiinteistöjen ja kiinteistöyhtiön osakkeiden luovutustappioiden vähennyskelpoisuus yhteisöverotuksessa. Sen sijaan henkilöyhtiöiden yhtiöosuuksien sekä muiden kuin kiinteistöyhtiöiden osakkeiden luovutustappioiden vähentämistä rajoitettaisiin edelleen. Rajoittaminen koskisi siis esimerkiksi pörssiosakkeiden luovutustappioita yhteisössä. Tällaiset tappiot olisivat vähennyskelpoisia vain uudistuksessa uutena omaisuuslajina lanseeratun muun omaisuuden luovutuksesta syntyneistä veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä seuraavana vuonna. Jos viime mainittu tappioiden vähennyskelpoisuuden rajoitus olisi poistettu, verovaikutus olisi ollut hallituksen esityksen arvion mukaan vuositasolla 13:sta 16 miljoonaan euroon, ei siis kovin paljon. Saattaa olla, että tämänkin vähennysrajoituksen poistaminen aikanaan tulee. Nyt toteutettava uudistus vähentää yhteisöverotuottoa vuositasolla arviolta runsaat 10 miljoonaa euroa. Myös vaikutukset kuntiin ovat vähäisiä, ja verotuoton menetys on tarkoitus kompensoida kunnille erillisessä esityksessä. Vaikutusten vähäisyys johtuu ennen muuta siitä, että valtaosalla yhtiöistä on vain yksi tulolähde. Lisäksi vain osalla on samanaikaisesti sekä positiivinen että negatiivinen tulolähteen tulos.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-29 Arvoisa puhemies! Nyt sitten osaltani kerron noista lausumavastalauseista. Sinänsähän tämä itse esitys on sellainen, että olemme hyväksymässä sitä, eikä siihen ole sen enempää kommentoitavaa, mutta tuossa kuulemisvaiheessa tuli ilmi muutamia asioita, mitkä meidän mielestämme vaatisivat seurantaa, ja siksi jätimme nämä lausumat, koska kuitenkaan sitten niitä ei haluttu ottaa tähän valiokunnan mietintöön lausumina. Näissä on siis SDP:n lisäksi myös vihreiden, vasemmistoliiton ja kristillisdemokraattien nimet alla. Eli Eli olemme sitä mieltä, että periaatteellisena uudistuksena tämä on sinänsä ihan tarpeellinen, ja tätähän on vuosikausia sinänsä puhuttu, ja varmasti ainakin joidenkin asiantuntijoiden mielestä on niin, että nyt kun tähän mennään, kuitenkaan tämä ei ihan täydellinen ole vaan tätä niin kuin osittain vasta tehdään ja varsinaisesti tulolähdejako ei sinänsä poistu vaan sitä eräiltä osin muutetaan. muutetaan. Tässä valiokunnan mietinnössähän todetaan, että taloudelliset vaikutukset näyttäisivät jäävän aika vähäisiksi siitä huolimatta, että muutoksia tapahtuu. Toisaalta taas valiokunta itsekin toteaa, että näissä vaikutusarvioissa ei olla huomioitu sitä, mitä mahdollisia käyttäytymisvaikutuksia sitten näillä muutoksilla on. Koska tästä ei selvää joka puoltaa sitä, että tätä asiaa seurattaisiin. Tämän vastalauseen ensimmäinen lausuma kuuluu: ”Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto seuraa tulolähdejaon uudistamisen vaikutuksia verosuunnitteluun, veropohjaan sekä verotuloihin, raportoi tästä eduskunnalle ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin veropohjan tiivistämiseksi.” oli tämä ensimmäinen. Toisessa on kysymys enemmänkin sitten tästä eräänlaisesta rajanvedosta, eli valiokunta toteaa, ettei tulolähteitä koskevalla muutoksella ole tarkoitus vaikuttaa perintö- ja lahjaverolain 55 §:n sukupolvenvaihdoshuojennusta koskevaan käytäntöön, ja siksi valiokunta ei pidä aiheellisena käsitellä tässä yhteydessä myöskään perintö- ja lahjaverolaissa omaksuttua yritysvarallisuuden käsitettä. Mutta kaiken kaikkiaan asiantuntijalausunnoissa kävi ilmi, että muutoksella voi olla vaikutusta kyseisen pykälän soveltamiseen, ja näin ollen tulolähdejaottelun yhteys sukupolvenvaihdoshuojennusta koskevaan rajanvetoon on nostettu esiin myös oikeuskäytännössä ja esimerkiksi aiemmissa valiokunnan mietinnöissä. Siksi toinen lausuma koskee tätä, että pitäisi selvittää, miten tämä muutos vaikuttaa sukupolvenvaihdostilanteissa, ja sitten tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin. Näin ollen tämä toinen lausuma kuuluu: ”Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto seuraa perintö-