Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-16 mutta tässä sitä nyt ollaan. Ei ole ihme, että seniorit ovat kokeneet tilanteen hyvin epäoikeudenmukaiseksi ja ovat halunneet muutosta tilanteeseen. Kristillisdemokraatit vastustivat aikoinaan taitetun indeksin käyttöönottoa, ovat vastustaneet sitä matkan varrellakin, ja minä olen edelleen samalla linjalla. Kansalaisaloitteen myötä alkoi kuitenkin eläkejärjestöjen ja median lobbaus taitetun indeksin poistamista vastaan. Pian asia nostettiin mediaan sukupolvien välisenä vastakkainasetteluna, ikään kuin tulevilta sukupolvilta vietäisiin eläkkeet pois. Tosiasiassa mitään päätöksiä ei kuitenkaan tehdä sen perusteella, mitä voisi tapahtua 50 tai 70 vuoden päästä varsinkin, kun on tiedossa, että yhteiskunta muuttuu nopeasti, seuraavan 10 vuoden aikana paljon enemmän kuin monet osaavat kuvitellakaan. Toisaalta mitään päätöksiä ei valeta betoniin 70 vuodeksi, ei 50 vuodeksi eikä lyhyemmäksikään ajaksi niin, että ei olisi mitään uudelleenarvion tai muutoksen mahdollisuutta. Tilastotieteen professori, sosiaali‑ ja terveysministeriön vakuutusosastolla aiemmin toiminut päällikkö, sosiaali‑ ja terveysministeriön joka oli kuultavana valiokunnassa, sanoi tähän liittyen: "Viimeiset 25 vuotta ovat osoittaneet, että työeläkejärjestelmää koskevaa säätöä on tehtävä jatkuvasti olosuhteiden muuttuessa." Ja edelleen: "Hyvin monet eläkejärjestelmän ratkaisut on tehty ajatuksella, että jos valitut ratkaisut eivät toimi halutulla tavalla, tarvittaessa muutetaan lainsäädäntöä." olen varajäsenenä sosiaali‑ ja terveysvaliokunnassa, mutta toisin kuin useimmissa muissa asioissa tämän kansalaisaloitteen ratkaisevissa käsittelyissä en päässyt pöydän ääreen, joten en voinut vaikuttaa valiokunnan päätöksiin enkä lausumiin. Valiokunnan mietintö siis tukee eläkeläisten sijaan järjestelmää, eläkejärjestelmää. Vakuutusmatemaatikko, yhteiskuntatieteiden tohtori ja sosiaaliturvapolitiikan dosentti, myös valiokunnassa asiantuntijana olleen Olli Pusan sanoin "eläkealalle kumarrettiin". Ja mitäs muutoin tapahtui? Eläkeläisille pyllistettiin. Mitä vaikutuksia päätöksellä on, sen aika näyttää ja sitä voimme itse kukin miettiä, mutta tohtori Pusan mukaan ainakin työeläkejärjestelmän, ay-liikkeen ja poliittisten päätöksentekijöiden uskottavuus on puolentoista miljoonan eläkeläisen silmissä monessa suhteessa romahtanut. Nykyiset eläkeläiset ovat hyvin pitkälti rakentaneet tämän maan hyvinvoinnin perustan. Viime maanantaina vietimme talvisodan päättymisen muistojuhlaa. Sain jututtaa monia senioreita, sota-aikana monessa palvelleita, myös 92—94-vuotiaita lottia ja sotaleskiä sekä sotaorpoja. Ilman näiden ikäluokkien periksiantamatonta, sitkeää uurastusta meillä ei olisi tämän päivän hyvinvointivaltiota. Mutta silloin olikin talvisodan henkeä, puhalsimme kaikki yhteen hiileen, niin kuin joku heistä totesi. Suurista uhrauksista huolimatta eläkeläisköyhyys on tänä päivänä erittäin ikävä tosiasia. Se on häpeätahra maassamme. Siitä olemme paljon puhuneet, ja edustaja Kiljunen edellä puhui siitä myös kattavasti. Mietinnön vastalauseessa esitetään ohjelmaa eläkeläisköyhyyden selvittämiseksi. Itse olen sitä mieltä, että erinäisiä ohjelmia tässä talossa on jo ennestään paljon. Tiedämme varsin kattavasti eläkeläisköyhyyden taustoista ja syistä. Mielestäni uusien ohjelmien sijaan tarvitsemme konkreettisia toimia, tekoja, jotka viipymättä tarttuvat eläkeläisköyhyyteen ja poistavat sitä. Takuu‑ ja kansaneläkkeiden korotuksista on puhuttu paljon. Myös pienten työkyvyttömyyseläkkeiden korotusta tarvittaisiin kipeästi. Toivottavasti nämä toteutuvat, mutta on muistettava: nämä tulevat budjetista. Pienten työeläkkeiden saajina on monia ikänaisia, jotka ovat aikanaan hoitaneet monta lasta kotona, tehneet todella arvokasta työtä niin tulevia sukupolvia kuin koko yhteiskuntaakin ajatellen, ovat sitten olleet ehkä pienipalkkaisessa tehdas- tai kaupan työssä. Myös heidän eläkkeisiinsä tulisi saada parannusta. Kuinka hyvin eläkekustannuskori vastaa nykyeläkeläisten elinkustannuksia, tai voitaisiinko eläkeyhtiöiden kanssa löytää keinoja ikääntyvän väestön hyvän hoidon ja köyhien eläkeläisten hyvinvoinnin edistämiseksi? Näihin asioihin liittyen tulen esittämään lausumia myöhemmin. Arvoisa puhemies! Kansalaisaloite työeläkeindeksin palauttamiseksi takaisin palkkatasoindeksiksi ei saanut kannatusta valiokunnassa. Useat asiantuntijat nostivat kuitenkin lausunnoissaan esiin niin sanotun puoliväli-indeksin palauttamisen mahdollisuuden. Professori Pukkilaa lainatakseni — lausunnossaan hän kirjoittaa: "Kun työeläkeindeksin valinta on poliittinen ratkaisu, kansalaisaloitteen tarkoittaman palkkaindeksin sijasta puoliväli-indeksi tarjoaisi tasapainoisen vaihtoehdon uudeksi työeläkeindeksiksi nykyisen indeksin tilalle." Myös tohtori Olli Pusa, sosiaaliturvapolitiikan dosentti, yhteiskuntatieteiden tohtori ja vakuutusmatemaatikko, joka myös oli kuultavana valiokunnassa, kannattaa jatkossa puoliväli-indeksiä. Hän kirjoittaa: "Vaikka suhtaudun kriittisesti Eläketurvakeskuksen laatimien pitkän tähtäimen ennusteiden käytettävyyteen esillä olevan asian kaltaisissa päätöstilanteissa, noita asioita tarkastelemalla päädyin käsitykseen, että ratkaisu, jossa pitkän tähtäimen keskiarvo olisi puoliväli-indeksin tasoa, on noidenkin laskelmien perusteella realistinen." Työeläkevakuuttajat Tela teki myös laskelmia eri indeksien vaikutuksista eläkerahastojen kehitykseen. Nämä luvut perustuivat Eläketurvakeskuksen jo vuosi aiemmin tekemiin laskelmiin. Näiden perusteella Olli Pusa myös kirjoittaa: "Yksityisen eläkejärjes-telmän osalta puoliväli-indeksi pitkän ajan keskiarvona ei mitenkään vaarantaisi yksityisen sektorin työeläkkeiden rahoitusta. Eläkerahastojen määrä kasvaisi ja pysyisi suhteessa eläkemenoon lähes nykyisellä tasolla. Julkisen sektorin osalta tilanne on samanlainen." Koska valiokunta ei kannata vaan tyrmäsi kansalaisaloitteen, palkkatasoindeksiesityksen, on tietysti hyvin todennäköistä, että tämä sali myös sen äänestää nurin. Sen vuoksi ehdotankin, että käsittelyn pohjaksi otetaan ehdottamani muutos työntekijän eläkelain 98 §:ään, elikkä pykälä kuuluu: "Eläkkeiden indeksitarkistus Maksussa oleva eläke tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta lukien indeksillä (työeläkeindeksi), jota laskettaessa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,5 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,5." Toivonkin, että tämä ehdotukseni saa kannatusta. Sen tämä ilta täällä salissa näyttää. Valitettavasti itse en pysty jäämään kovin pitkään keskusteluun, kun on etuoikeus olla suorassa televisiolähetyksessä joidenkin oppositioedustajien kanssa,