Puhuja: Antti Häkkänen
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa puhemies, ärade talman! Oikeusvaltiossa toimitaan lain mukaan, ja jos lakeja rikkoo, siitä tulee jonkinlaisia seuraamuksia. Oikeusjärjestelmän uskottavuus taas edellyttää, että rikoslaissa rikokseksi määritellystä teosta seuraa rangaistus. Sakkorangaistuksen tarkoituksena on toimia lievempiin rikoksiin määrättävänä rangaistuksena. Sakkorangaistuksen uskottavuuden edellytyksenä on se, että rikoksentekijät maksavat heille määrätyt sakot. Ongelmalliseksi järjestelmä muodostuu sellaisissa tilanteissa, joissa rikoksentekijä syyllistyy toistuvasti samanlaisiin tekoihin, jättää sakon maksamatta eikä häneltä saada perittyä sakkoa ja hänelle ei tästä syystä aiheudu käytännössä seuraamuksia. Tällöin moni rikoksentekijä voi myös jatkaa rikoksia ilman tosiasiallista rangaistusta. Ongelmallista on, jos esimerkiksi bensavaras tai kaljavaras voi viikoittain tehdä teon ilman minkäänlaisia asianmukaisia seuraamuksia. Yhteiskunnallinen luottamuskin edellyttää sitä, että tällaisissa tapauksissa rangaistus seuraa rikollista toimintaa. Tämän vuoksi olemme nyt tuoneet käsittelyyn esityksen sakon muuntorangaistuksen määräämistä koskevan sääntelyn muuttamiseksi. Keskeinen ehdotus on se, että toistuvasti samankaltaisiin sakkorikoksiin syyllistyvien sakkorikokset käsiteltäisiin tuomioistuimessa. Toistuvuus tarkoittaisi seitsemää samankaltaista sakkorikosta vuoden sisällä. Tuomioistuimen määräämät sakot, joita ei saada perityiksi, ovat muunnettavissa vankeudeksi, mutta poliisin määräämät sakot eivät. Näin tällaiset tuomioistuimen määräämät sakot olisivat muuntokelpoisia, jos niitä ei makseta. Tavoitteena on parantaa rikosoikeusjärjestelmän uskottavuutta erityisesti niissä tilanteissa, joissa toistuvasti rikkomuksiin toistuvasti rikkomuksiin syyllistyneet ovat välttäneet tosiasiallisen rangaistuksen maksukyvyttömyytensä vuoksi. Tällä hetkellä toistuvasti samankaltaisiin sakkorikoksiin syyllistyvät voivat tosiasiassa siis välttää rangaistuksen, jos sakkoa ei saada heiltä perityksi. Nämä esitetyt muutokset korjaavat asiantilaa. Esityksestä aiheutuu vankiluvun nousua. Päivittäinen kokonaisvankiluku nousee arviolta 30 vangilla. Nousua pyritään tasapainottamaan sillä, että vaikka muuntorangaistukseen tuomitaan entistä useampia henkilöitä, muuntorangaistuksen pituudet lyhenisivät kuitenkin hieman. Näin vankiluvun kokonaisnousu ei aiheuttaisi esitettyä suurempia kustannuksia Rikosseuraamuslaitokselle. Valmistelussa selvitimme myös yhdyskuntaseuraamusta sakon muuntorangaistuksena. Selvityksessä on kuitenkin todettu ja havaittu, että se monimutkaistaisi järjestelmää entisestään ja olisi hyvin todennäköistä, että vain hyvin pieni osa tuomituista ylipäätään kykenisi suorittamaan yhdyskuntaseuraamukset. On katsottu, että muuntorangaistuksen suorittaminen ulkopuolisena laitossijoituksena nimenomaan päihdekuntoutukseen on toimivampi tapa saada muuntorangaistukseen tuomitut suorittamaan muuntorangaistus muualla kuin vankilassa. Tällä esityksellä siis myös parannetaan pääsyä päihdekuntoutukseen. Vankeuslaista kumottaisiin säännös, joka estää muuntorangaistuksen täytäntöönpanon aloittamisen, jos tuomittu on päihdekuntoutuksessa. Tämän muutoksen tavoitteena olisi, että entistä useampien tuomittujen muuntorangaistukset voitaisiin panna täytäntöön ulkopuolisena laitossijoituksena nimenomaan päihdekuntoutuksessa. Arvoisa puhemies! Tämän esityksen tarkoitus ja tavoite on vahvistaa rangaistusjärjestelmämme uskottavuutta. Jokaisesta rikoksesta tulee viime kädessä seurata rangaistus. Oikeusjärjestelmämme kannalta on tärkeää, ettei rikoksesta voi päästä ilman rangaistuksen suorittamista. Tämä esitys on myös osa sitä uudistusten kokonaisuutta, jolla rikoksen uhri nostetaan jatkossa vahvempaan asemaan suomalaisessa rangaistusjärjestelmässä.