Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-20 Arvoisa puhemies! Suomi elää kansainvälisemmässä maailmassa. Digitalisaatio on siirtänyt kommunikaatiojärjestelmät ja julkisen hallinnon tietojärjestelmät verkkoon. Sodankäynnin keinot ovat moninaistuneet. Tässä vain muutamia esimerkkejä nopeasti muuttuvasta ympäröivästä maailmasta, jonka kehityksestä Suomi ei voi jäädä jälkeen. Vuoden 2014 Krimin valtaus ja Itä-Ukrainan sota merkitsivät turvallisuusympäristömme huomattavaa heikkenemistä, joka jatkuu yhä. Suomeen kohdistuu informaatiovaikuttamista, tietoverkkoiskuja, ja lisäksi vieraan vallan tiedustelu on maassamme lisääntynyt. Siis jotain tarvitsisi Tiedustelulakeja on valmisteltu jo vuodesta 2013 alkaen. Parlamentaarisen seurantaryhmän työn tehtävänä on ollut taata laaja yhteisymmärrys tiedustelulakien laadinnasta ja niiden saamasta sisällöstä. Tiedustelutoiminnan parlamentaariseen ja laillisuusvalvontaan ollaankin säätämässä kansainvälisesti vertailtuna poikkeuksellisen laajat toimivaltuudet. Lakiluonnoksesta lausunnon antaneet kannattivat kaikki sotilastiedustelulainsäädännön laatimista. Oikeusministeri esimerkiksi toteaa, että Puolustusvoimien nykyiset toimivaltuudet eivät riitä riittävän tehokkaaseen tiedonhankintaan Suomeen kohdistuvista uhkista sotilaallisen ennakkovaroituksen antamiseksi. Olemme lainsäädännössämme muita länsimaita ja verrokkimaitamme jo pahasti jäljessä. On aika nostaa Suomi tässäkin mielessä kylmän sodan poteroista tukevasti muiden länsimaiden tasolle. Arvoisa puhemies! Esityksessä sotilastiedustelusta annetaan toimivaltuudet tiedonhankintaan Puolustusvoimille kuuluvissa tehtävissä, jotka on laissa määritelty mahdollisimman tarkkarajaisesti. Tiedonhankinta kohdistuu Suomelle sotilaallista tai kansainvälistä uhkaa aiheuttavaan toimintaan, ja sen tarkoituksena on tuottaa oikea-aikaista ja ennakollista tietoa Suomen turvallisuusympäristöstä valtionjohdon päätöksenteon tueksi. Sotilastiedustelu kohdistuu pääasiallisesti valtiolliseen tai siihen rinnastettavaan toimijaan, kuten sotilaalliseen separatistijoukkoon. Paljon etukäteen kohistu, Puolustusvoimillekin uutena toimivaltuutena tuleva tietoliikennetiedustelu kohdistuisi näin ollen pääosin perusoikeuksien suojan ulkopuolelle jäävään valtiolliseen viestintään. Perustuslain muutos on kuitenkin välttämätön, koska se nyt sallii luottamuksellisen viestin avaamisen vain rikoksentorjuntamielessä. Kaikkeen sellaiseen vieraan valtion asevoimien toimintaan, mistä Suomen valtion olisi ensiarvoisen tärkeää varautumisen kannalta saada tietoa, ei kuitenkaan liity rikosta. Arvoisa puhemies! Sodankäynnin luonne on siis muuttunut. Puhutaan niin sanotusta hybridivaikuttamisesta, johon liittyy myös siviilikeinoja ja yhteiskunnan haavoittuvuuksien hyväksikäyttöä. Alkuaan internetin kaltaiset tietoliikenneyhteydet kehitettiin sotilaita varten johtamis- ja tiedusteluvälineiksi. Sieltä ne levisivät kaikkien käyttöön, kun havaittiin järjestelmän auttavan kaupankäyntiä, tuotantoa ja ihmisten välistä kommunikointia kustannustehokkaasti. Suomalainen yhteiskunta kehittyy nopeasti kohti digitaalisia palveluita. Yhteiskunnastamme on tullut riippuvainen varmoista tietoverkoista. Tietoverkossa voidaan tehdä monenlaisia hyökkäyksiä. Kuun alkupuolella tehtiin laaja hyökkäys Lahden kaupungin sisäiseen verkkoon. Hyökkäykset ovat nopeita toteuttaa, mutta niiden jälkisiivous on hidasta ja kallista. Verkkovakoilun ja verkossa tapahtuvien hyökkäysten ennustetaan kasvavan. Yhteiskuntamme elintärkeitä toimintoja ei ole suojattu tällä hetkellä riittävästi verkoissa tapahtuvia hyökkäyksiä vastaan. Verkkohyökkäyksiä voidaan kohdistaa myös valtion laitoksia vastaan yhtenä keinona poliittisessa tai taloudellisessa painostuksessa ennen mahdollisia sotilaallisia voimia.