samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Tämä 75-vuotistarkastus tulee tosiaan aika myöhään. Paljon aikaisemmin voitaisiin puuttua, jos tämä tapahtuisi esimerkiksi eläkkeellejäännin yhteydessä. Silloin voitaisiin terveystarkastuksen lisäksi käydä läpi myöskin sitä elämäntilannetta muutenkin, katsoa, minkälaisissa verkostoissa ollaan mukana, ja puuttua esimerkiksi yksinäisyyden ongelmaan,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 Ihmettelen nyt todella paljon, pääministeri. Täällä kysytään ihan vakavasti, voimmeko me sallia sen ja onko se oikein, että ikäihmiset, jotka joutuvat hoidon piiriin, eivät saa hyvää hoitoa, ja te, pääministeri, nyt otitte uuden ihan hienon ja kannatettavan — asian esiin. Mutta me tässä olemme huolissamme siitä, aiotteko te leikata vielä vanhustenhuollosta, jossa keskeisin asia on se, että ihmisillä on tarpeeksi apua saatavilla. On tämä nyt merkillinen asia, kun on näin yksinkertainen kysymys. 70 miljoonaa jäi kuitenkin säästötavoitteisiin huolimatta siitä, että Suomen kansa ja oppositio saivat teidät vakuuttuneeksi, että tästä mitoituksesta ei kuitenkaan nyt ruveta tinkimään. Nyt säästötavoite jäi, mutta onneksi peruutettiin tämä itse tehtävä, joka teillä oli.
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 Asia, joka varmuudella yhdistää hallitusta ja oppositiota, on se, että meillä on huoli siitä, miten meidän ikääntyvät ihmiset pärjäävät siinä tilanteessa, kun ei pysty enää asumaan esimerkiksi omassa kodissa. Meillä on huoli siitä, miten siellä kotona pystyisi asumaan niin pitkään kuin mahdollista. Tehtävään, jossa aloitin 22 kuukautta sitten, sain myötäjäisinä eväitä siihen, millä tavalla kotona pitää pystyä jatkossa entistä pidempään asumaan. Tämä huoli on meillä täysin yhteinen. Sitten, edustaja Kiuru, me olemme sitoutuneet tässä tehtävässä osana hallitusta osana sitä muutosta, jota ollaan yhteiskunnassa tekemässä, myös siihen, että vanhuspalvelujen sisältöjä on mahdollisuus kehittää. Sitä ollaan tekemässä, ja esimerkiksi tuo kotona asumisen tukityö on parasta aikaa menossa ympäri Suomea monien kymmenien sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten toimesta.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-30 jalkoihin. Vammaisilta ja heidän läheisiltään tulee hätäviestiä siitä, että kaikesta säästetään. Hoivakodin henkilöstö voi vaihtua tavan takaa. Ruokaa säännöstellään ja rajoitetaan. Kehitysvammaiset ja heidän perheensä eivät pääse itse osallistumaan palvelujensa järjestämiseen toivomallaan tavalla. Sivistysvaltion mitta on siinä, kuinka se huolehtii heikoimmistaan, mutta nyt vammaiset kokevat olevansa huutolaiskaupan kohteena.
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 Paljon palautetta ja kritiikkiä saaneen valinnanvapauslainsäädännön yksi osa on saanut kiitosta — osa, joka on suunnattu nimenomaan vaikeavammaisille, vammaisille ja jatkossa yhä useammalle ikääntyvälle ihmiselle, ja se on niin sanottu henkilökohtainen budjetti. Tätä vammaisjärjestöt halusivat, vaativat, ovat sitä odottaneet. Nyt me olemme laittamassa sen toimeen. Näiltä osin tässä on tapahtumassa iso muutos, ja ainakin jos alan edunvalvojiin on luottaminen, se muutos on myönteiseen suuntaan. Toisekseen, tämä teidän listauksenne näistä ongelmista.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Henkilökohtainen budjetointi on toki tärkeä, mutta nyt ollaan tilanteessa, että vammaisten ihmisten asemaan on puututtava nyt ja näiden kilpailutusten haittoja vähennettävä. Kysynkin: mitä hallitus tekee nyt ahdingossa olevien vammaisten ihmisten palvelujen parantamiseksi? Julkisen sektorin tavoite ei ole maksimoida voittoja, vaan sen tavoite on yhteinen hyvä, kuten nobelisti Bengt Holmström meitä hyvin muistutti. Mutta haluaisin kysyä myös vammaisten lapsiperheiden asemasta: Hallitus on lisännyt omaishoitajien vapaapäiviä, mikä sinänsä on hyvä asia, mutta monet kunnat ovat samalla kiristäneet omaishoidon tuen kriteerejä, niin että omaishoitajien tuet ovatkin tipahtaneet — hyvin vähävaraisten perheiden tuet,
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 Ministerin roolissa on ainoa keino narulla työntäminen, se, että koettaa viestittää, että yhdenvertaisuus tässä maassa näillä nykylainsäädännön pykälillä voisi toteutua. Harvoin haluan osoittaa yhtään ketään täältä ylhäältä, mutta tässä kohtaa joudun toteamaan, että ne omaishoidon tuen
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Tuhannet kehitysvammaiset ihmiset ovat kyvykkäitä palkkatyöhön, mutta sitä ei tarjota. Kehitysvammaliiton mukaan Suomessa on korkeintaan 500 palkkatyössä olevaa kehitysvammaista ihmistä. Se on vain 2 prosenttia kaikista työikäisistä kehitysvammaisista ihmisistä.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-03-30 rouva puhemies! Kysymys on ihan ajankohtainen. Puoliväliriiheen valmistaudutaan, ja hallitusohjelmassa on kirjaus "osatyökykyiset työelämään". Hallitus on ottanut jo hallitusneuvotteluissa tästä asiasta vaarin, ja yhdessä STM:n kanssa tässä asiassa tehdään yhteistyötä, koska me olemme tunnistaneet, että vammaisilla on paljon sellaista osaamista, mikä pitää ottaa yhteiskunnassa huomioon, ja aivan varmasti näistä asioista tullaan keskustelemaan.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 tuotetaan inhimillisesti. Kun nämä palvelut nyt siirtyvät maakunnille ja tulee tämä henkilökohtainen budjetointi, niin kysynkin ministeri Rehulalta: onko palveluseteli ratkaisuna hyvä keino vastata niihin ongelmiin, joita tässä kilpailutuksessa on ollut, palveluseteli, jonka käyttää vammainen tai vanhus itse, ja hän päättää itse, missä asuu, kuinka kauan asuu,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa pääministeri, miten tämä on edes mahdollista ja edustaako tämä sitä huolellista ja laadukasta lainsäädännön valmistelutyötä, mitä tässä salissakin on useampaan otteeseen peräänkuulutettu?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Se on totta, että tähän laajaan valinnanvapauspakettiin ja laajaan sote-uudistukseen on tullut paljon palautetta. 600 lausuntoa on tullut, ja niitä on tutkittu matkan varrella. Toki näitä mielipiteitä ja lausuntoja on tullut jo matkan varrella, ja niihin on pystytty varautumaan. Sieltä on nyt kerätty ne keskeiset huomiot. Yksi huomio on se, että on huoli siitä, voidaanko tämä panna toimeen siinä aikataulussa, mikä on. Sitten ovat nämä perustuslakiin liittyvät huomiot, ja sitten ovat tähän, mitä palveluja siihen sisältyy, liittyvät huomiot. Näihin liittyen teemme nyt pitkää päivää ja
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Kyllä tämä nyt vaikuttaa siltä, että hallitus poliittisista syistä haluaa saada tämän valinnanvapauslainsäädännön eteenpäin mahdollisimman nopeasti siitä huolimatta, että siihen on kohdistunut erittäin laajasti asiantuntijakritiikkiä. Erityisesti tämä valinnanvapausmalliin siirtymisen aikataulu on monien asiantuntijoiden mukaan täysin mahdoton. Viimeisimpinä arvostelijoiden joukkoon ovat liittyneet muun muassa Petteri Orpon johtama valtiovarainministeriö, Kansaneläkelaitos ja myöskin Raimo Sailas. Aikalisän ottaminen tähän sote-uudistukseen on myöskin kansalaisten mielestä tärkeää. Vasemmistoliitto on tänään avannut "kansan välikysymyksen" allekirjoitettavaksi netissä, ja olemme yhden päivän aikana saaneet yli 2 000 allekirjoitusta tähän adressiin.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Tämä on hieman hämmentävää nyt, koska toisaalta on tullut kova vaatimus siitä, että kun ensi viikolla käymme välikysymyskeskustelua, niin meidän hallituksen pitäisi tehdä linjaukset ennen sitä valmiiksi. Nyt te annatte ymmärtää, että ei näillä niin kiire olisikaan ja täytyy tehdä huolella töitä ja meillä onkin pidempi aika tässä käytettävissä. Voisitteko nyt päättää, haluatteko te meidän linjaukset nyt vai vasta vaalien jälkeen? Molemmat meille käyvät. Mutta me teemme nyt kovasti töitä
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Toivon, että oli pääministeri Sipilän huumoria kysyä, haluammeko, että tämä vuosisadan isoin uudistus tehdään huolella. Kyllä haluamme, ja se on juuri se, mitä edustaja Andersson äsken peräänkuulutti. Tehkää huolella, älkää hätiköiden — kysymys on ihmisten terveydestä, ihmisten sosiaalisista palveluista.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Tätä uudistusta on tämäkin hallitus valmistellut kaksi vuotta. Kyllä tätä työtä on tehty pitkään ja huolella. Tässä on ollut valtava virkamieskoneisto mukana ja tässä on kuultu lukuisia, lukuisia asiantuntijoita, ja ei tässä mistään hätäilystä kyllä voi puhuakaan. Nyt on kysymys siitä, että tämä pitkään valmisteltu uudistus on lausuntokierroksella ja lausuntokierroksen palautteen perusteella sitten mietitään, mitä siinä hallituksen esityksessä tullaan muuttamaan. Tästä tässä nyt on kysymys eikä siitä, että jotakin hökäistäisiin muutamassa päivässä tai viikossa. Peruspalveluministeri varmaan vastaa tähän työehtokysymykseen, mutta sanon yleisesti sillä tavalla, että kyllä meidän terveydenhuollon ammattilaiset saavat olla huoletta siitä, etteikö tällä alalla edelleenkin töitä olisi. Pikemminkin päinvastoin, tämä valinnanvapausmalli tulee tuottamaan heille myöskin valinnanvapautta työpaikkojen suhteen ja uutta tarjontaa sinne. Että luulen, että tämä uudistus on työntekijöiden kannalta lopulta todella hyvä.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Valinnanvapaus oikein ja huolellisesti toteutettuna voi sinällään olla ihan hyvä asia. Sen sijaan jos käy niin, että terveyspalvelut keskittyvät suurille alan toimijoille, jotka vielä usein saattavat olla ulkomaisessa omistuksessa, se ei ole välttämättä hyvä kehityssuunta.
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Te kysyitte, että aiotaanko jakaa markkinoita. Tässä on tarkoitus luoda sellainen lainsäädäntö, joka antaa perustat sille, että niin isommat kuin pienemmätkin yritykset voivat olla palvelutuotannossa mukana. Varmoja asioita, missä pk-sektori on mukana, ovat nämä asiakas- ja maksusetelit, jotka tulevat käyttöön, ja henkilökohtainen budjetti, josta jo edellisen aihepiirin kanssa keskusteltiin. Lisäksi me olemme kirjoittaneet valinnanvapauslainsäädännön palveluntuottajan määritelmiin, että pienempikin, jopa yhden yrittäjän, yritys voi olla mukana siinä palvelutuotannossa, jota valinnanvapauden piiriin tulevissa palveluissa on.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-30 rouva puhemies! Ensin on pakko korjata edustaja Arhinmäelle, että hallitus ei päättänyt julkisen sektorin lomarahojen leikkauksesta, sen päättivät työmarkkinaosapuolet. Hallituksella oli aivan muut komponentit tarjolla tähän kilpailukykysopimukseen. Mutta mitä tulee aikatauluihin, niin tärkeätä on, että ensi viikolla, kun täällä käydään välikysymyskeskustelu, hallituksella on vastaukset niihin vääriin väitteisiin, joita oppositio jatkuvasti esittää ja joilla kansalaisia pelottelee. Vääriä väitteitä liittyy esimerkiksi tähän niin sanottuun kermankuorintaan, liittyy veroparatiiseihin, liittyy siihen, että me tekisimme uudistusta, jossa potilasta joko alihoidetaan tai ylihoidetaan. Näin emme todellakaan toimi, vaan maksamme sairaan ihmisen hoitamisesta enemmän kuin terveen ihmisen hoitamisesta, tietysti. Mutta mitä tulee tähän aikatauluun, niin varmistan vielä, että onhan niin, että mikäli ensi viikolla ei ole
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 Tuosta päivästä voi laskea taaksepäin ajan, jonka tarvitsee arviointineuvosto, jonka tarvitsee laintarkastus, jonka tarvitsee ruotsinkielinen käännöstyö. Lisäksi meillä on ihan riittävästi töitä pykälien hiomisessa, niin että ne ovat varmuudella hiottuja niin sisältöjen osalta kuin sitten sen osalta, että ne olisi helpompi ymmärtää. Meillä on siinä töitä. Käytettävissä oleva aikataulu on tiukka, mutta se tulee riittämään. Lausuntopalautteen osalta: Myös lausuntopalautteen työstäminen on aloitettu ministeriössä ensimmäisen lausunnon ministeriöön saapumisen jälkeen. On olemassa erittäin hyvä tieto siitä, mitä muutoksia lausuntopalautteen perusteella lakiin halutaan. Ja toisekseen, sekin on tässä nähty,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 ja se kritiikki tuli ei suinkaan oppositiosta, jonka mielipidettä tässä yhteydessä ei kysytty, vaan alan toimijoilta, asiantuntijoilta ja kunnilta. Kiinnitin huomiota siihen, että jopa keskustajohtoinen Seinäjoen kaupunki antoi erittäin kriittisen lausunnon siitä, että tuleeko tämä toimimaan. Suuri huoli on siitä, että hallitus kokoaa tämmöistä valtaisaa mammuttia, joka yritetään yhtä aikaa saada voimaan 1.1.2019. Ja yhä useampi sanoo, että tässä on riski, että koko rakennelma sortuu ja meidän terveydenhuoltomme voi aidosti olla ongelmissa, jos tällaista valtaisaa mammuttia tehdään. Eikö nyt olisi järkevää vaiheistaa niin, että maakuntauudistus tehdään ensin, jos se on hallituksen linja, ja sitten tehdään asteittain näitä muita ratkaisuja, jotka liittyvät terveydenhuoltoon ja markkinoiden avaamiseen yksityisille ja valinnanvapauteen?
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 toimeenpanosta ja toimeenpanon aikataulusta se, että lakiluonnos on ollut lausunnolla sen 8 viikkoa ja siinä on jo tietyt viimeiset päivät ja tietyt ensimmäiset päivät, joitten mukaan laki on määrä saada voimaan. Toisekseen, lausuntopalaute ja sen osa tämän voimaantulon toimeenpanon aikataulusta on se, mitä me nyt tällä hetkellä hallituksen piirissä käsittelemme. Sitten kolmas asia on se, mitä pitää tehdä yhdessä tai mitä pitää tehdä erikseen.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä hallitus ajoi pakkolaeilla siihen tilanteeseen, jossa julkisen alan pienipalkkaisilta työntekijöiltä leikattiin 30 prosenttia lomarahoja. Vaihtoehtona esitettiin muun muassa pyhätyölisien leikkaamista, eikä tämä tunnu edelleenkään unohtuneen, nimittäin kokoomuksen pormestariehdokas Jan Vapaavuori esitti tällä viikolla sunnuntaityölisien leikkaamista. Arvoisa puhemies! Töitä riittää varmasti sosiaali- ja terveydenhuoltoalan sektorilla, sitä ei kukaan epäile, pääministeri Sipilä. Mutta sen sijaan sitä ihmetellään, että saako siitä enää kunnollista palkkaa. Attendohan haluaa jo leikata
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2017-03-30 tuossa edellisessä kysymyksessä, ja minä en pysty suoraan siihen vastaamaan. Nämä ovat juuri sellaisia kysymyksiä, että kun me käsittelemme täällä minä luulen, että tämä tulee esille myös valiokuntatyössä. Mutta nämä ratkaistaan, kun väliaikahallinto tulee voimaan. Väliaikahallintohan ratkaisee jokaisessa maakunnassa sen, miten nämä henkilöstösiirrot tapahtuvat. Siinä yhteydessä käydään kyllä varmasti läpi myös tämä työsuhdeasuntoasia. Jos minulta kysytte, niin minun mielipiteeni tietysti on, että pitäisi pystyä löytämään sellaiset ratkaisut, että ihminen pystyy asumaan siinä asunnossa, missä tällä hetkelläkin asuu. Näin itse tämän asian tulkitsen. Kun tässä lainsäädäntö saadaan valmiiksi, äärimmäisen tärkeä vaihe on se, että joka maakunnassa, jokaisessa kunnassa käydään läpi myös nämä, mitä liittyy työsuhteisiin, ja nämä henkilöstösiirrot. Siinä kohtaa viimeistään tämä ratkaistaan jokaisen ihmisen kohdalla.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-30 om kretssjukhusens kommande öden. På många sjukhus gör man väldigt gott arbete: man har expertis inom kirurgi, inom fysiatri, inom ätstörningsvård och så vidare. Nu vill regeringen också gå åt kretssjukhusen. Tässä suuressa sote-keskustelussa vähemmälle huomiolle on jäänyt aluesairaaloiden tuleva kohtalo. Tiedämme, että hallitus haluaa keskittää aluesairaaloita, muun muassa päiväkirurgian, suurempiin yksiköihin. Kuitenkin tänä päivänä tehdään aluesairaaloissa ympäri Suomenmaata erittäin hyvää ja tasokasta työtä. Minkä takia hallitus on tällä linjalla, että se, mikä hyvin toimii, ei saisi jatkaa? Mikä on hallituksen vastaus tähän? Esimerkiksi Iisalmessa, Forssassa, Raahessa, Pietarsaaressa, Porvoossa ja Raaseporissa on tällaisia sairaaloita, joissa olisi syytä pitää huoli siitä, että palvelut saavat jatkua.
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 aivan liian moni niistä malleista perustuu esimerkiksi yksittäisen ihmisen oman elämäntilanteen, asumisen mahdollistamaan erikoissairaanhoitotasoiseen palveluun kyseisellä paikkakunnalla. Se iso tavoite ja asia on, että näitten aluesairaaloitten palvelutason osalta yhteistyö on se avainsana, toisekseen halu ja tahto varmistaa, että ne hoidon
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-30 Tässä ei oikeastaan saatu vastausta siihen, miksi se hyvä, mikä toimii, pitää rikkoa. Siellä on lääkäreitä, siellä on hoitohenkilökuntaa, siellä kunnat ovat panostaneet leikkaussaleihin ja niin edelleen. Siellä hoitojonot ovat lyhyitä ja potilaat ovat tyytyväisiä. Miksi — kysyn edelleen — tällainen toiminta ei saisi jatkua? Ja nyt tiedetään, että siellä ministeriössä kulissien takana valmistellaan myös edelleen jotain kiristystä tähän päivystysasetukseen. Koska tämä annetaan julki, ja koska me saamme tietää, mitä todella on se tulevaisuus meidän aluesairaaloillemme? När får vi veta vad som på riktigt ska hända med våra
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 Toisekseen, osana tuota edellistä vastausta totesin, että se tulevaisuus, johon ollaan menossa, ei voi olla vain esimerkiksi lääkärin henkilökohtaisen elämäntilanteen mukanaan tuoma palvelu, vaan sen palvelun, jota kussakin sairaalayksikössä, sairaalassa, jatkossa tehdään, näissä pienemmissä sairaaloissa — meillä jatkossakin on isompia ja pienempiä sairaaloita — pitää olla varmasti tehtyä, sen pitää olla potilasturvallista. Sitten te vihjailette, että "jossakin kulissien takana". Kyllä se on ihan julkisuuteen kerrottu, että sairaaloiden välinen työnjakoasetusvalmistelu tehdään tämän, vuoden 2017, kevään aikana. Tarkoitus on, että kesäkuussa
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 puhemies! Tulevien maakuntien käsiä sidotaan monella tavalla jo ennen kuin maakunnat ehtivät aloittaa toimintansa ja ottaa vastuun sote-palveluista. Yksi tapa sitoa näitä käsiä on rajoittaa aluesairaaloiden toimintaa ja sairaaloiden välisiä työnjakopäätöksiä. Tämä voi johtaa keskussairaaloiden ruuhkautumiseen, aluesairaaloiden palveluiden alasajoon sekä kalliisiin ratkaisuihin hoitojonojen purkamisessa. Arvoisa puhemies! Miksi hallitus ei halua antaa maakunnille rahoja ja määritellä laatuvaatimuksia hoidolle ja antaa niiden puitteissa maakuntien itse päättää sairaaloiden välisestä työnjaosta, joka toimii alueen tarpeista lähtien
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-03-30 ensinnäkin sitä, antaako hallitus alueelle päätösvaltaa ja ratkaisuvaltaa siinä, millä tavalla työnjakoa tehdään, ja toinen kollega tästäkin salista saattaa sanoa seuraavassa lauseessa, että "emme me pysty tekemään työnjakoa, ellei ministeriö määrää". Se, mitä tässä on yritetty tehdä, on lainsäädäntö, jonka eduskunta hyväksyi viime joulun alla, joka esimerkiksi sisältää sen viestin, että mikäli alueella pystytään sopimaan hyväksytyn lain puitteissa työnjaosta, se on täysin mahdollista.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Suomessa kohtuuhintainen asuminen on vaikeutunut koko ajan. Kohtuuhintainen asuminen on haaste joka puolella maata mutta erityisesti kasvavissa kaupungeissa, joissa nykyiset valtapuolueet eivät ole onnistuneet antamaan mahdollisuuksia työssä käyville, opiskelijoille ja ikäihmisille järkeviin asumisratkaisuihin. Asumistuki valuu nykyään entistä enemmän asuntosijoittajille sen sijaan, että se antaisi mahdollisuuksia asua perheensä kanssa sopivan kokoisessa asunnossa. Nyt on aika paljon uudenlaisia asumisratkaisuja liikkeellä: asunto-osuuskunnat ovat heräämässä henkiin, asumisoikeusyhdistyksiä kehitetään, ja ikäihmisten asumiseen on tullut uudentyyppisiä ratkaisuja — puhutaan jopa mummokommuuneista, joissa kyläkouluja ja vanhoja omakotitaloja remontoidaan yhteisöllisiksi asumismuodoiksi.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Hallitus suhtautuu avoimesti siihen, että pystytään tarjoamaan entistä monipuolisempia mahdollisuuksia kohtuuhintaiseen asumiseen sitä tarvitseville ihmisille, ja itse asiassa viime syksyn budjettiratkaisuissa lisäsimme kaikkea tuettua asumisen tapaa ja määrää. Lisäsimme määrärahoja, myöntövaltuuksia niin lyhyen korkotuen mukaiseen asumiseen, pitkän korkotuen mukaiseen asumiseen kuin asumisoikeusasumiseen. Lisäksi lisäsimme myös erityisryhmien investointiavustuksia, joista muun muassa uusia opiskelija-asuntolahankkeita voidaan käynnistää. Eli kaikkea tätä tuettua asumista edistämme. Olen myös pyytänyt selvittämään osuuskuntamuotoisen asumisen mahdollisuuksia. Esimerkiksi senioriasumisessa asumisoikeusasunnot ovat monta kertaa osoittautuneet erittäin käteväksi välineeksi, jotta samassa elämäntilanteessa olevat ihmiset voivat asua yhdessä yhteisöllisesti ja samoihin tiloihin voidaan myös heidän tarvitsemiaan palveluita
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 Onneksi nykyisen hallituksen myötä tähän sääntelyyn ja byrokratian määrään kiinnitetään huomiota. Hallitusohjelmassa todetaan: "EU-säännösten toimeenpanossa pidättäydytään kansallisesta lisäsääntelystä." Tämä nopeuttaa ja vähentää esimerkillisesti tilojen turhia tarkastuksia, jolloin maksatukset viljelijöille nopeutuvat.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Kulmala tässä totesi, hallituksen yksi kantava periaate tällä vaalikaudella on ollut sääntelyn keventäminen ja turhan byrokratian karsiminen — sitä on tehty myös maatalouden ja ympäristöhallinnon saralla. Pääasia tuossa vuoden 2020 jälkeisessä maatalousuudistuksessa on ensinnäkin varmistaa se, että Euroopan alueella maataloutta voidaan jatkaa kaikenlaisissa oloissa, myös epäsuotuisimmilla alueilla, kuten Suomessa. Se on tärkeä juttu. Toinen tärkeä juttu on, että uudistuksen periaatteet toteutetaan siten, että Suomen on mahdollista saada meidän maatalouden harjoittamiseen riittävä määrä jäsenmaksupalautuksia erilaisten tukien muodossa. Kolmas asia on juuri tämä kysyjän kysymä byrokratian karsiminen, ja tässä olemme tehneet hyvää yhteistyötä naapurimaittemme Ruotsin, Tanskan sekä Baltian maiden kanssa ja valmistelleet yhdessä yli 60
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-30 kertoi näkemyksiään, joissa hän hyvin valtiomiesmäisellä otteella käsitteli asioita. Siitä löytyi argumentteja, joita molemmin puolin salia varmasti kuunneltiin herkällä korvalla. Tarvitaan erilaisia toimijoita, tarvitaan julkista sektoria, joka tekee arvokasta työtä, tarvitaan yrityksiä. Nobelistin viesti oli, että vaihtoehto on paras oikeus, minkä ihmiselle voi antaa. Kysyn pääministeri Sipilältä: kun myös kuuntelitte tätä puhetta, oliko siinä ja jäikö teille mieleen joitakin sellaisia kohtia, joita erityisesti hallitus voisi miettiä tulevassa puoliväliriihessä, niin että Holmströmin ajatukset voidaan viedä mahdollisesti käytäntöön joiltakin osin?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Tuo puhe oli erittäin hyvä, ja kaikki varmasti löysivät siitä jotakin. Totesin, että erittäin maalaisliittolainen puhe, johon edustaja Salolainen totesi, että maltillinen markkinatalouspuhe, ja edustaja Niinistö totesi, että erittäin vihreä puhe. Kaikki löysivät siitä jotakin, ja se oli erittäin virkistävä ja sillä tavalla ajatuksia herättävä. Minusta siinä oli hyvää pohdintaa siitä, mikä on julkisen talouden ja yksityisen talouden suhde ja minkälaisiin tehtäviin voidaan tuoda kilpailua ja minkälaisiin tehtäviin ei voida tuoda kilpailua. Esimerkiksi sotesta hän totesi, että voitaisiin mennä kokeilujen kautta — mehän olemme perusratkaisua kokeilleet jo pitkään Etelä-Karjalassa, Pohjois-Karjalassa, Kainuussa, ja myöskin valinnanvapautta kokeillaan parastaikaa — ja keskustelin hänen kanssaan niistäkin. Mutta minusta se paras anti tässä oli meille päättäjille juuri tämä julkisen
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-03-30 Käsiteltävänä on esitys laiksi liikenteessä käytettävien vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelusta. Ehdotetulla lailla pannaan osaltaan täytäntöön vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskeva direktiivi. Direktiivi velvoitti jäsenmaita laatimaan myös kansallisen jakeluverkkosuunnitelman liikenteen eri käyttövoimien käytön edistämiseksi. Suomen suunnitelma hyväksyttiin valtioneuvoston istunnossa 2. päivä helmikuuta 2017. Nyt annetulla esityksellä pyritään edistämään vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä liikenteessä, jotta liikenteen riippuvuutta öljystä voidaan pienentää mahdollisimman paljon ja liikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia voidaan lieventää. Esityksen tarkoituksena on varmistaa yhteiset tekniset vaatimukset vaihtoehtoisten polttoaineiden julkisille lataus‑ ja tankkauspisteille. Lisäksi tarkoituksena on asettaa kriteerit käyttäjille annettavista tiedoista, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden merkintöjä ja hintoja sekä lataus‑ ja tankkauspisteiden maantieteellistä sijaintia. Lakiehdotuksessa vaihtoehtoisilla polttoaineilla tarkoitetaan polttoaineita tai voimanlähteitä, joilla korvataan ainakin osittain fossiilisen öljyn käyttöä liikenteen energialähteenä ja joilla on mahdollista parantaa liikenteen ympäristösuorituskykyä. Liikenteessä käytettäviä vaihtoehtoisia polttoaineita ovat esimerkiksi sähkö, vety, biopolttoaineet, biokaasu, synteettiset ja parafiiniset polttoaineet, paineistettu maakaasu sekä nesteytetty maakaasu ja nestekaasu. Lain soveltamisalaan kuuluvat julkiset tankkaus‑ ja latauspisteet. Julkisella tankkaus‑ ja latauspisteellä tarkoitetaan pistettä, johon kenellä tahansa käyttäjällä on vapaa pääsy ja jota tarjotaan käyttäjille kaupallisessa tarkoituksessa tai kaupallisen toiminnan yhteydessä. Tankkaus‑ ja latauspiste on julkinen myös, jos toiminnanharjoittaja itse on määritellyt sen julkiseksi. Julkisia kaupallisen toiminnan yhteydessä tarjottavia latauspisteitä ovat esimerkiksi pysäköintipalvelun tai kauppakeskuksen pysäköinnin yhteydessä tarjottavat latauspisteet. Lakiehdotus sisältää vaatimuksia käyttäjille annettavista tiedoista. Lakiehdotuksen mukaan ajoneuvon käyttäjillä tulee olla saatavilla merkitykselliset, johdonmukaiset ja selkeät tiedot siitä, mitä vaihtoehtoista polttoainetta ajoneuvoissa voi käyttää. Nämä tiedot on annettava moottoriajoneuvon ohjekirjassa, tankkaus‑ ja latauspisteissä, moottoriajoneuvoissa ja moottoriajoneuvon edustusliikkeissä. Edellä tarkoitetuista tiedoista on käytävä ilmi, miten polttoaine tai, jos käytössä on sähköauto, lataustapa täyttää jakeluinfradirektiivin liitteen II mukaiset tekniset eritelmät. Lisäksi lainsäädäntöön viedään myös kriteerit vaihtoehtoisten polttoaineiden hintojen vertailulle sekä tankkaus‑ ja latauspisteen sijainnin ilmoittamiselle. Pääministeri Juha Sipilän hallituksen hallitusohjelman mukaisesti lailla edistettäisiin hallitusohjelman biotaloutta ja puhtaita ratkaisuja koskevan hankkeen tavoitteiden toteutumista edistämällä uusiutuvan energian ja puhtaan teknologian käytön yleistymistä liikenteen toimialalla.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 Ilmastonmuutoksen torjunnassa liikenteellä on aivan ensisijainen rooli. Suomen liikenteen päästöistä 90 prosenttia syntyy tieliikenteestä ja siitä yli puolet henkilöautoista, joten tässä on suuri potentiaali saada kasvihuonekaasupäästöt vähentymään. Henkilöliikenteen sähköistäminen on väistämätön globaali trendi ja suuri mahdollisuus päästöjen vähentämiseen. Polttomoottori saa väistyä sähköautojen tieltä seuraavien vuosikymmenten kuluessa. Tämä tapahtuu Suomesta riippumatta. Suomessa ratkaistavana on nyt lähinnä se, kuinka nopeasti lähdemme kehitykseen mukaan ja otammeko muutoksesta irti kaiken mahdollisen hyödyn. Sähköautojen yleistyminen on suuri mahdollisuus myös koko energiajärjestelmän kannalta. Sähköautot tuovat mahdollisuuden koko Suomen sähköjärjestelmän tehotasapainon vakauttamiseen. Suomi satsaa nyt voimakkaasti liikenteen biopolttoaineisiin ja biopolttoaineisiin yleisesti. Ne ovat tärkeä siirtymävaihe ja osaratkaisu, mutta isossa mittakaavassa henkilöautoliikenne tulee todennäköisesti sähköistymään. On lyhytnäköistä, jos Suomi laittaa kaikki munat samaan koriin ja laiminlyö sähköisen liikenteen kehittämisen eli jos panostetaan vain biopolttoaineisiin, kun globaali trendi kuitenkin vie toiseen suuntaan. Liikenteen sähköistyminen edellyttää toimivaa ja kattavaa latausverkostoa. Latausverkoston syntyminen on iso kysymys. Kyseessä on todellinen muna—kana-ongelma. Miksi yritys rakentaisi latauspisteen, jos ei ole asiakkaita? Toisaalta, miksi kuluttaja ostaisi sähköauton, jos sitä ei voi ladata? On tärkeää, että maahan saataisiin synnytettyä kattava latausverkosto. Hallitus lähtee siitä, liikenteen vaihtoehtoisia käyttövoimia edistetään markkinaehtoisesti, siis ilman kummempia yhteiskunnan panostuksia. Kysymys kuuluu: Onnistuuko sähköautoliikenteen vaatima latausverkoston synnyttäminen alkuvaiheessa täysin markkinaehtoisesti, vai tarvitaanko siihen kannusteita? Rakentavatko markkinatoimijat latauspisteitä ennen kuin sähköautoja on? Ja toisaalta, hankkivatko ihmiset sähköautoja ennen kuin latauspisteitä on kattavasti? EU:n direktiivi jakeluinfrastruktuurista ei ota kantaa siihen, mitä keinoja jäsenmailla on käytössä infrastruktuurin edistämiseksi. Monet kansalliset keinot ovat käsittääkseni mahdollisia, esimerkiksi taloudelliset tuet, verohelpotukset tai latausinfrastruktuurin edistäminen julkisten hankintojen kautta. Ilmastonmuutoksen kannalta seuraavat vuodet ovat ratkaisevia. Siksi meillä ei ole varaa jäädä odottelemaan markkinoiden muna—kana-ongelman ratkeamista itsestään vaan valtion tulee aktiivisesti edistää sähkö- ja kaasuautojen lataus- ja tankkauspisteiden rakentumista. Arvoisa puhemies! Tarvitsemme siis suuren muutoksen liikkumiskäyttäytymiseemme ja autokantaamme, ja siinä vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelu on avainasemassa,
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 säästämään tai vähentämään liikenteen päästöjä, ja tämä on yksi keino siihen, että vuoteen 2030 mennessä jopa 50 prosenttia olemme vähentäneet liikennesektorilla päästöjä. Mutta päästöjä ei vähennetä vain ja ainoastaan tämän lain esityksen muodossa. Me tarvitsemme erilaisia toimia liikenteen päästöjen vähentämiseen. Polttoaineen sekoitusvelvollisuus bioraaka-aineen osalta on yksi, jota ollaan jo esitetty ja edistetty. Autokannan uusiminen on myöskin yksi osa kokonaisuutta. Julkisten liikennepalveluiden ja palveluverkoston ennen kaikkea kehittyminen on yksi asia ja nämä matkaketjut, joilla henkilö- ja tavaraliikennettä yhdistetään. Lataus- ja tankkauspisteiden merkitys on hyvin tärkeä, ja edellä edustaja Sarkkinen totesikin tämän muna—kana-ilmiön, että kumpaa edistämällä pääsemme nopeammin tähän päämäärään: silläkö, että jakeluinfraa kehitetään ensin, vai silläkö, että vaihtoehtoisia polttoaineita käyttäviä ajoneuvoja olisi enemmän. Tarvitsemme varmasti rinnakkain molempia. Siksi oikeastaan voisin ministeri Berneriltä kysyä sitä, kun ministeriön työryhmähän jätti jonkunasteisen esityksen siitä, miten sekä valtio
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 todellakin kiinnitetään erityistä huomiota polttoainejakeluun ja jakeluverkoston synnyttämiseen Suomeen. Vaihtoehtoisia polttoaineita on tällä hetkellä hyvin Suomessa tarjottu, ja tässä esityksessä on nostettu niistä muutamia. Itse haluaisin kiinnittää huomiota, niin kuin Sipilän hallitus muutenkin, biopolttoaineitten käyttömahdollisuuksien lisäämiseen, koska sillä olisi erityisen hyvä vaikutus kotimaiseen työllisyyteen ja se tukisi hyvin hallitusohjelmaa monelta osin. Muita vaihtoehtoja, jo tällä hetkellä hyvin toimivia ratkaisuja, on muun muassa maakaasu, jonka jakeluverkkoa pitää myös Suomessa kehittää. Aivan uutena ja vielä kovin vähän käytössä olevana on myös vetyvaihtoehto, ja tässä asiassa toivoisin, että hallitus tekisi vielä enemmän sen suhteen, mitä vetyautoille tulevaisuudessa kuuluu. Aivan oleellinen tekstiosa on tekstiosa on tässä hallituksen esityksessä sivulla 4, missä kerrotaan, että nopein keino liikenteen kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi on liikenteen nykyisten polttoaineiden korvaaminen uusiutuvilla tai nykyistä vähäpäästöisemmillä polttoaineilla tai käyttövoimalla. Mielestäni tässä on tämän hallituksen yksi tärkeimpiä kohtia, ja toivoisinkin, että kun asia valiokuntakäsittelyssä nousee esiin, tähän kiinnitettäisiin erityistä huomiota.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 kun päästöistä suurin osa tulee sieltä puolelta toisaalta — joten tämä on helpompaa. Täytyy olla tässä realisti, kun ajattelemme siirtymistä kuorma-autoissa uusiutuviin polttoaineisiin. Täytyy muistaa Suomen pitkät etäisyydet ja kovat talviolosuhteet. Ne asettavat haastetta myös sähköiselle liikenteelle ja raskaalle liikenteelle, mutta henkilöautojen osalta uskon, että se on helpompaa. Saksassa bundesrat on esittänyt, että bensa- ja dieselhenkilöautojen valmistus lopetetaan 2030 maailmalla mennään tähän suuntaan. Siinä mielessä tämä jakeluinfra on tärkeää, että voidaan todellakin biopolttoaineita saada. Biopolttoaineet työllistävät todellakin myös Suomessa, ja toki täällä on sitten myös nämä maakaasut ja nestekaasut ja biokaasut, jotka ovat ehkä jääneet vähän varjoonkin tässä keskustelussa. Totta kai valtiolla täytyy myös olla mahdollisuutensa tässä, tämä ei ehkä ihan markkinaehtoisesti mene. Kiinnittäisin huomiota siihen, että viime kaudella talousvaliokunta puheenjohtaja Pekkarisen johdolla teki ihan hyvää työtä, siellä oli aika korkea kunnianhimotaso tässä asiassa. Tämähän on aika tekninen lakiesitys. Mutta hyvä sinänsä, että asia edistyisi ja ennen kaikkea suomalainen autokanta muuttuisi. Sen takia toivoisin myös, että autoverotus nytkähtäisi eteenpäin, vaikka nyt Liven osalta ei onnistunutkaan, ja että me saisimme meidän autokantamme myös todellakin käyttämään näitä
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-30 Tähän liittyykin oikeastaan kysymykseni: Miten arvoisa ministeri näkee, kun puhutaan tästä jakeluverkostosta, että pystymmekö löytämään markkinaehtoisen ratkaisun siihen, vai pitäisikö siinä olla jonkinlaisia tuettuja elementtejä — niin kuin edustaja Sarkkinen sanoi, että on vähän tällainen muna—kana-reaktio, että kumpaa tulee ensin? Ja sitten, jos se ratkaisumalli onkin vaikka autot, sähköautot tai uusiutuvaa energiaa käyttävät, puhtaat autot, niin mitä keinoja sillä puolella löytyisi? Yhtenähän on keskustelussa otettu sellainen ajatusmalli, että vaikka työsuhde-etuna olisi sellainen, että työsuhde-edun että työsuhde-edun hinta olisi huomattavasti pienempi tai palkan päällä oleva osuus olisi huomattavasti pienempi, kun puhutaan vaikka sähköautoista. Tai sitten on näkymä siitä, että aidosti liikenne on tulevaisuudessa palvelua, ja sitä kautta ei ainakaan osalla ihmisistä olisi perinteisiä autoja vaan samalla voisi käyttää vaikka sähkövarastona tai muuna vastaavana taikka uudenmallisena jaettuna autona.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 Tiedämme paineet liikenteestä tulevien päästöjen vähentämiseen ja tarpeen siirtyä yhä vähemmän ympäristöä kuormittaviin polttoaineisiin. Suomi on pitkien etäisyyksien maa, ja siksi on huolehdittava, että vaihtoehtoisilla polttoaineilla kulkevien kulkevien autojen jakeluinfra on siltä osin kunnossa, että näitä autoja voidaan käyttää myös muualla kuin Kehä kolmosen sisällä tai suuremmissa kaupungeissa. Siksi on tärkeää, että lainsäädännöllä mahdollistetaan ja edistetään vaihtoehtoisten polttoaineiden saatavuutta. Tämä ei myöskään ole keltään mitään pois,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-30 johdu Suomen lainsäädännöstä eikä suomalaisista pyrkimyksistä vaan autonvalmistajien suuresta innokkuudesta. Kysynkin ministeriltä: Missä mennään Pohjoismaissa nyt tämän latausverkoston suhteen? Kuinka kova kilpailu on latauspaikoista? Tiedän, että Fortum on ollut erittäin aktiivinen ja sillä on jo todella paljon näitä latauspisteitä ympäri Pohjoismaita. Millä tavalla — kysymys on sama kuin edustaja Jaskarilla — tämä latausverkosto toteutuu markkinaehtoisesti, ja millä tavalla valtio on mukana? Mitkä direktiivit Euroopan unionissa vaikuttavat siihen, että se on niin kattava, että maan eri alueilla kohtalaisen järkevästi voidaan sähköauto ostaa, koska tämä
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 sillä noin 90 prosenttia kotimaan liikenteen päästöistä syntyy tieliikenteestä, ja päästöjen vähentämiseksi liikennevälineiden käyttövoimana tulee jatkossa nykyistä enemmän pyrkiä lisäämään vaihtoehtoisten käyttövoimien osuutta fossiilista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen rinnalla. Tavoitteena on, että vuonna 2025 2025 uusista henkilö- ja pakettiautoista 50 prosenttia voisi kulkea jollakin vaihtoehtoisella käyttövoimalla. Kuten hallituksen esityksestä käy hyvin esille, nopein keino liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi on liikenteen nykyisten polttoaineiden korvaaminen uusiutuvilla tai nykyistä vähäpäästöisemmillä polttoaineilla tai käyttövoimilla. Aika paljon tässä viime aikoina on keskusteltu nimenomaan sähköautoista ja siitä, miten paljon sähköautoja tulevaisuudessa on, ja painopiste on ollut hyvinkin paljon siellä, mutta itse kyllä painottaisin näitä vaihtoehtoisia polttoaineita huomattavasti. Arvoisa puhemies! Kuten eräät muutkin edustajat jo aiemmin, itsekin kyllä haluan kiinnittää huomiota tähän jakeluverkkosuunnitelmaan: Minkälainen siitä sitten Suomessa
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-30 kuulimme myöskin varapuhemies, edustaja Pekkarisen puheenvuoron. Useasti pysähtyy miettimään ja pohtimaan, mikä on säätämämme lainsäädännön tarkoitus. Onko se antaa ohjeita ja luoda niitä suuntaviivoja yhteiskunnalliselle kehitykselle, mitä toivotaan tulevaisuudessa syntyvän? Insinöörinä ajattelee, että ihminen, tekniikka ja yhteiskunta ovat yhä tiiviimmin kolmio, josta tarvitsemme kaikkia, jokaista kolmiosta. Ihminen ei enää pärjää ilman tekniikkaa, ja yhteiskunta ei kehity ilman ihmistä ja tekniikkaa. On tärkeää, että laki antaa nimenomaan niitä suuntaviivoja vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelulle ja alalle kehittyville markkinoille. Sen takia on tärkeää, että kun tämä parlamentaarinen työryhmä pohtii tavoitteisiin pääsyä ja sitä, millä sinne päästään, niin kannustimet olisivat ennustettavia ja pitkäjänteisiä ja jos ja kun erityisesti uusien teknologioiden käyttöön ja innovaatioihin, siihen tuotekehittelyyn, annetaan ja laitetaan kannustimia, niin ne olisivat sen kaltaisia, että ne ottavat myöskin huomioon sen, että Suomi on hyvin erilainen ja pitkien etäisyyksien maa, jotta pystyisimme luomaan sellaista lainsäädäntöä, jossa ei olisi ainoastaan hetken huuma vaan näkisimme pitkäjänteisyyden ja ennustettavuuden ja kannustettavuuden oleellisena tekijänä.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 koen, että kaikki teot, joilla pystytään pienentämään öljyn määrän käyttöä, ja teot, joilla liikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia voidaan lieventää, on yksinkertaisesti tehtävä, tai pitäisikö sanoa, että meillä ei ole varaa olla tekemättä niitä. Minä uskon, että me olemme tästä asiasta tässä salissa kaikki samaa mieltä. Tavoite, joka liikennesektorille on asetettu ilmasto- ja energiapolitiikan nimissä — lisääntyvät sähköautot, vaihtoehtoiset polttoaineet — on haasteellinen tavoite, jonka eteen tietysti on tehtävä töitä täällä parlamenttitalossa kaikki se mahdollinen, mihin me pystymme. Tämä liikennesektoriin kohdistuva 50 prosentin päästövähennys vuoteen 2030 mennessä ja ne 250 000 uutta sähköautoa vaativat direktiivien lisäksi meiltä erilaisia toimenpiteitä hyvässä yhteistyössä parlamentaarisesti täällä talossa. Mutta eniten tulee kansalaisilta palautetta siitä — täällä on sähköautoista käyty aika voimakastakin keskustelua — että kansalaiset ovat jotenkin ymmällään tai tavallaan eivät tiedä vielä sitä, miten esimerkiksi sähköautojen jakeluverkosto tullaan jatkossa hoitamaan ja onko siihen meillä edellytyksiä tässä pitkien välimatkojen ja etäisyyksien Suomessa. Tavallaan sitten, kun siitä tiedetään enemmän ja uskalletaan kertoa se totuus ja realismi,
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-30 ja autojen vähäpäästöisyys on vielä tärkeämpi asia hoitaa kuntoon. Sähköauto ja uudet autot ovat kalliita tavallisille ihmisille ruveta investoimaan ja ostamaan, mutta onneksi on semmoinen laite kehitetty, millä pystyy dieselauton muuttamaan kaasuautoksi jälkiasennuksella. Se mahdollistaa sen, että siitä tulee vähäpäästöinen auto. Se vaatii muutoskatsastuksen, mutta siinä on verotusongelmia. Minulle on annettu ymmärtää, että siinä on hirveästi verotusongelmia, mitkä vaikuttavat sitten siihen, että tulee ylimääräistä veroa maksettavaksi. Toivoisin, että tämmöistä muutosmahdollisuutta käytäisiin enempi läpi ja mietittäisiin sitä, kuinka voidaan tukea tämmöistä, että vanhempiakin autoja pystytään muuttamaan vähäpäästöisiksi, niin että
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 hyvästä valmistelusta ja hyvistä vastauksista kaiken kaikkiaan. Minusta liikennekaari, ja tämäkin keskustelu, sisältää hyviä elementtejä. Mutta kun katsomme kaiken kaikkiaan tätä sekoitusvelvoitetta, Suomen sitoumuksia, niin oma huoleni liittyy siihen, mitkä tulevat olemaan todelliset kustannukset niin valtiolle, elinkeinoelämälle kuin sitten tavallisille kuluttajille. Tästä meillä ei ole kunnollista analyysiä käytettävissä. Jotkut arviot nostavat tämän luvun jopa 1,4 miljardiin euroon kaiken kaikkiaan, ja bensatankille vaikutus olisi ehkä noin 10—30 senttiä per litra, puhumme siis isosta asiasta Siihen sisältyy isoja poliittisia riskejä. Samaan aikaan, emme pelkästään Eurooppa-tasolla vaan myös Pohjoismaiden tasolla, odotamme kiivaasti Jorma Ollilan raporttia siitä, miltä pohjoismainen markkina näyttää: mitkä ovat Ruotsin, Norjan ja Tanskan sitoumukset vastaavissa asioissa? Koordinaatio naapurimaiden kanssa jää tässä hyvin epäselväksi. Kysymys ei ole kansallisesta asiasta, tämä on nyt jo ylikansallinen asia. Taakanjakosektorin toimenpiteet, kuten olemme puhuneet, painottuvat liikenteeseen, mutta se jättää lähes kokonaan huomioimatta esimerkiksi öljylämmityksen, joka olisi teknologian näkökulmasta helpoin alue saavuttaa päästövähennyksiä. SDP:n talousvaliokuntaryhmä tulee olemaan hieman kriittinen tähän 30 prosentin tavoitteeseen. Se voisi olla esimerkiksi 25 prosenttia, ja se 5 prosenttia voitaisiin hakea jostain muualta. Kuten sanottua, t&amp;k-panostukset juuri nyt sähköautoihin, sähköiseen liikenteeseen ja kaasuun ja siihen liittyvään liikenteeseen olisivat meidän mielestämme niitä asioita, mitä ei pidä unohtaa. Kaiken kaikkiaan Suomi maksaa energiatukia tällä hetkellä noin 300 miljoonaa euroa vuodessa. Suurin osa tuista maksetaan tuulivoiman syöttötariffin muodossa. Energia-ala itse, pois lukien tuulivoima-ala, suhtautuu uusiin tuotantotukiin varsin nihkeästi. Suhtautuminen on tiukentunut, varsinkin kun on havaittu,
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Vielä siitä, mikä näkymä maailmassa on: Oli tilaisuus olla seuraamassa isoa seminaaria, jossa oli yksi suomalainen toimija mukana valmistelemassa maailmanlaajuista arviota siitä, mitä ovat liikenteen tulevat polttoaineet. Siellä olivat kaikkien keskeisten suurten autonvalmistajien edustajat mukana, maailman tämän alan teknologian osaajista oli merkittävästi porukkaa mukana, ja kyllä sen joukon, sen raportin selvä prioriteetti 2030-luvulle asti oli se, että sinne saakka tulevat drop-in-tuotteet ensimmäisenä. Ne saadaan makrotaloudellisesti, maailman makrotalouden mitassa, nopeammin ja edullisemmin käyttöön. Sitten asteittain näistä päivistä lähtien ja jo taakse jääneistä ajoista lähtien tulevat nämä muut vaihtoehdot ja niin poispäin, ja sen jälkeen joskus 30-luvulla ne ottavat ottavat sijansa. Elikkä tässä tarvitaan kyllä molempia ja nopeimmin päästään liikkeelle tällä tavalla. Mitä tulee vielä biopolttoaineiden liikenteen tukeen, niin ei niitä tueta tällä hetkellä millään tavalla. Ei valtio osallistu sentilläkään niiden valmistamiseen, vaan kyllä se on ihan markkinaehtoista toimintaa se, miten niitä valmistetaan. Joskus aikaisemmin ne tuotantolaitokset saivat investointitukea, mutta nyt uudet, silloin kun monistetaan vanhoja tuotantolaitoksia, esimerkiksi St1:n kohdalla, eivät saa enää uusiin investointeihin tukea. Ne ovat saaneet niihin ensimmäisiin mutta eivät enää sitten. Autojen verotuksen osalta minä vielä palaan uudestaan tähän neutraliteettiin, mistä edustaja Eestilä mielestäni puhui ihan hyvin.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 Edustaja Pekkarinen on varmasti oikeassa siinä, että maailmalla tapahtuu paljon, mutta kyllähän me näemme sen tosiasian, mihin autonvalmistajat tällä hetkellä menevät sitoutuvat niin Euroopassa kuin Aasiassakin: käytännössä kaikki autonvalmistajat ovat sitoutuneet laajamittaiseen liikenteen sähköistämiseen. Suomi ui tässä kehityksessä vastavirtaan, pois lukien se, että Uudenkaupungin autotehdas onneksi saa tehtäväkseen tehdä myös sähköautoja. Vielä näihin kustannuksiin yhteiskunnalle. Kun puhumme näistä tehdasinvestoinneista, niin väitättekö te nyt, edustaja Pekkarinen, että mikään näistä investoinneista ei saisi puupohjaisiin tuotantoprosesseihin tukea?
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Yritän nyt olla sotkeutumatta kovin tarkkaan tällaiseen poliittiseen debattiin. Minä äsken kerroin, että silloin, kun on uuden tyypin teknologiainvestointeja, niihin tulee tuki — on tullut tähän saakka, ja minä ymmärrän, että tälläkin hetkellä tulee. Mutta otin toisen esimerkin: St1:n investoinnit, kun se investoi uusiin biopolttoaineiden tuotantolaitoksiin. Jos se käyttää samoja teknologioita ja samantyyppisiä tehtaita, ei se saa joka kerta uutta investointitukea, näihin tukiin, niin maailma muuttuu erittäin paljon uusiutuvan energian tuen suhteen. Saksa laittoi muutama vuosi sitten 30 miljardia euroa vuodessa, 2016 ne laittoivat 22 miljardia euroa vuodessa ja niin poispäin. Kyllä meidänkin 300 miljoonaa on aika iso tuki, ja tuulivoima vie siitä suurimman osan, se on ihan totta. Vielä
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-03-30 herra puhemies! Arvoisat edustajat! Tässä kohtaa hallituksen esitys on nimenomaan direktiivin toimeenpanoesitys, ja se on tässä lataustekniikan osalta teknologianeutraali mutta asettaa kyllä vähimmäisvaatimuksen julkisten latauspisteiden osalta, niin että se toteuttaa nimenomaan suoraan direktiivin vaatimuksia. Sen sijaan pidän erittäin tärkeänä sitä, että biopolttoaineiden osalta teemme yhteistyötä Pohjoismaissa, ja tässä olemme itse asiassa Suomen kannalta hyvin aktiivisia. Meillä oli suunnilleen kaksi viikkoa sitten Pohjoismaiden Pohjoismaiden liikenne‑ ja/tai energiaministereiden kanssa tapaaminen täällä Suomessa ja kävimme läpi viittä kuutta eri kohtaa, missä me voimme tehdä yhteistyötä yhteisten markkinoiden luomiseksi ja yhteisten edellytysten luomiseksi, esimerkiksi löydämmekö sopimusta siitä, mikä sekoitevelvoitteen prosentti pitäisi Pohjoismaissa yhteisesti olla, ja sitä kautta tukisimme markkinoiden syntyä ja vähentäisimme tarpeita yhteiskunnan tuelle mahdollisille investoinneille luomalla aidosti mahdollisuuksia tarjonnalle. Tätä työtä meidän tulee jatkaa, ja nyt sitä tehdään virkamiesvalmisteluna eteenpäin. Tapaamme uudestaan toukokuussa, jolloin sitten pyritään katsomaan, millä tavalla tässä voidaan edetä. Tärkeintä on nyt myöskin se, että kukin teistä kuljettaa omaa viestiä parlamentaariseen ryhmään ja siellä tehtävään työhön, jotta me löytäisimme mahdollisimman hyvän ja laajapohjaisen ymmärryksen ja yhteistyön tukeman esityksen elokuulle, jolloin olisi sitten tarkoitus sopia yhteisesti niistä toimenpiteistä, joilla liikenteen päästöjä voidaan vähentää: mitä me olemme valmiita siihen investoimaan ja mitä me olemme valmiita sitten käyttämään erilaisina järjestelminä ja tukina, jotta voimme yhdessä kantaa vastuuta siitä, että liikenteen päästövähennykset toteutuvat sovitulla tavalla vuoteen 2030 mennessä? Sitä työtä tehdään nytten intensiivisesti ja aktiivisesti, joka toinen viikko tapaamme. — Kiitos.