Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-15 Esittelen talousvaliokunnan mietinnön liittyen eduskunnan pankkivaltuuston kertomukseen vuodelta 2016. Aluksi talousvaliokunta toteaa, että Suomen Pankki toimii Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännössä määrätyllä tavalla osana Euroopan keskuspankkijärjestelmää. Kansallisesti sen asemasta on säännelty perustuslaissa ja laissa Suomen Pankista. Talousvaliokunta katsoo, että pankkivaltuuston kertomus on valiokunnan tiedontarvetta hyvin palveleva selvitys rahoitusmarkkinoiden kehityksestä sekä Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan toiminnasta kertomusvuonna. Talousvaliokunnan mukaan makrotalouden toimintaympäristössä tapahtui vuoden 2016 aikana muutoksia, joiden pitkän aikavälin vaikutuksia on vielä vaikea arvioida. Kansainvälisen finanssikriisin ja sitä seuranneen pitkittyneen hitaan inflaation ja euroalueen hitaan elpymisen aikana useat keskuspankit ovat alentaneet ohjauskorkonsa nollan tuntumaan. Tosin loppusyksystä 2016 talouskasvuennusteita korjattiin jonkin verran ylöspäin. Talousvaliokunnan saaman selvityksen mukaan kasvu on myös laajapohjaista eikä ainoastaan harvojen toimijoiden tai toimialojen varassa. Talousvaliokunta toteaa vielä, että mahdollisuus tukea talouskasvua ja nopeuttaa inflaatiota korkopolitiikan avulla on pienentynyt oleellisesti lyhyiden nimelliskorkojen voimakkaan laskun myötä. Toisaalta keskuspankkien rahapolitiikan instrumenttivalikoimaa on laajennettu siten, että se kattaa muun muassa laajat arvopapereiden osto-ohjelmat ja pankkien pitempikestoisen rahoituksen. Kertomusvuonna EKP toteutti myös laajennetun omaisuuserien osto-ohjelman kasvattamisen 60 miljardista 80 miljardiin euroon. Lisäksi EKP:n neuvosto päätti yhteensä neljästä uudesta, kohdennetusta pitkäaikaisesta rahoitusoperaatiosta, joiden avulla pankit hakivat rahoitusta yhteensä 506,5 miljardia euroa. Talousvaliokunta huomauttaa myös, että Ison-Britannian ero EU:sta alkoi konkretisoitua kesäkuussa 2016. Päätöksen pitkäaikaisia vaikutuksia myös suuriin talouksiin, kuten Kiinaan ja USA:han, näitä epävarmuustekijöitä, on vielä vaikea ennakoida tässä vaiheessa. Suomen pankkisektorin omat varat ylittävät yhteenlasketun yleisen 10,5 prosentin vaatimuksen 14,6 miljardilla eurolla. Talousvaliokunnan mukaan vahva vakavaraisuus toimi kertomusvuonna puskurina kannattavuusnäkymien heikentymiselle. Myös vakuutus- ja työeläkesektorin vakavaraisuus säilyi hyvällä tasolla toimintaympäristön haasteista huolimatta, vaikka vaimea talouskasvu heikensi etenkin henkivakuutusyhtiöiden maksutuloa. Henki- ja vakuutusvahinkoyhtiöiden Solvenssi II ‑vakavaraisuus säilyi samoin hyvällä tasolla. Finanssivalvonnan osalta talousvaliokunta on todennut, että pankkiunionin yhteiset instituutiot ja keskinäinen vastuu kriisinratkaisun kustannusten kattamisesta on otettava huomioon myös Finanssivalvonnan toiminnassa, jonka tavoitteena on finanssimarkkinoiden vakauden edellyttämä luottovakuutus ja eläkelaitosten ja muiden valvottavien vakaa toiminta, vakuutettujen etujen turvaaminen sekä yleinen luottamus finanssimarkkinoiden toimintaan. Valiokunnan mukaan Euroopan finanssivalvontaviranomaisten merkitys finanssialan säätelyssä on kasvanut voimakkaasti viime vuosina ja suuri osa uudesta sääntelystä on viranomaisten antamia ohjeita sekä täydennyksiä direktiiveihin ja asetuksiin. Tämän vuoksi talousvaliokunta pitää tärkeänä, että sääntely on läpinäkyvää ja jäsenvaltioiden eri viranomaisten käytännöt yhdenmukaisia ja yhteensopivia. Talousvaliokunta yhtyy pankkivaltuuston kertomuksessaan Finanssivalvonnalle tekemiin kehotuksiin todeten, että osa kehotuksista on luontevaa jatkumoa edellisen vuoden kertomuksen mukaisiin kehotuksiin ja myös niitä edelleen täsmentäviä. Valiokunta on erityisesti kiinnittänyt huomiota kehotukseen peruspankkipalveluiden saatavuuden varmistamisesta myös toimialan rakenteiden ja toimintamallien muutoksessa. Finanssivalvonta onkin kertomusvuonna 2016 kiinnittänyt palveluntarjoajien huomiota muun muassa verkkopankkipalveluiden ja maksukorttiasioinnin selkeyteen, asiakkaalle tarkoituksenmukaisten palveluiden valintaan ja toimintarajoitteisten henkilöiden mahdollisuuksiin käyttää verkko- mobiiliasiointia. Talousvaliokunta on lausunnossaan nostanut esille vuoden 2015 pankkivaltuuston kertomuksessa ja valiokunnan siihen liittyvässä lausunnossa esiin nousseen asian pankkien sivuliikkeistymisestä. Tämän johdosta Pohjoismaiden rahoitusmarkkinaviranomaiset ovatkin sopineet uudenlaisista yhteistoimintamenettelyistä merkittävien sivuliikkeiden toiminnan rajat ylittävän valvonnan tehostamiseksi. Esimerkiksi Nordean sivuliikkeiden määritteleminen merkittäviksi parantaa isäntävaltioiden valvojan asemaa jonkin verran, kun kotivaltion valvoja velvoitetaan ilmoittamaan sille riskiarviointien tulokset sekä kuulemaan tietyistä operatiivisista toimista, jos näillä on merkitystä jäsenvaltion valuutan määräisiin likvideihin varoihin liittyvien riskien kannalta. Talousvaliokunta on lausunnossaan ottanut esille myös makrovakauspolitiikan ja toistaa edellisvuoden pankkivaltuuston kertomusta koskeneessa mietinnössään keinovalikoiman laajentamista koskevan huomautuksensa, jonka mukaan makrovakausvälineistä puuttuu nykyisellään pankkijärjestelmän rakenteista aiheutuvia riskejä torjuva järjestelmäriskipuskurivaatimus. Keskuspankkitoiminnasta valiokunta toteaa, että kertomusvuoden lopussa Suomen Pankin koko oman pääoman määrä oli 9,4 miljardia euroa. Tästä kanta- ja vararahaston osuus oli 2,6 miljardia euroa, varausten osuus ilman eläkevarausta 3,9 miljardia euroa ja arvonmuutostilien osuus 3,0 miljardia euroa. Riskipuskurit vahvistuivat vuoden 2016 aikana.