Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-10-17 Arvoisa puhemies! Kiitos rakentavista ja analyyttisista puheenvuoroista kaikille. Esityksen sisältöä käsitteli lähinnä edustaja Raatikainen, saatiin myös tukea yhdessä valmistellulle linjalle siitä, miten Kriisinhallintakeskuksen hallintoa tulee kehittää ja myöskin näitä henkilöstön edellytyksiä toimia vaativissa tehtävissä. Kiitos siitä. Vaikka tämä esitys ei todella koske fyysistä sijaintipaikkaa, niin pidän arvossa eduskunnan ja kansanedustajien mahdollisuutta keskustella, jolloin kommentoin myös omalta osaltani tätä teemaa. Ensinnäkin silloin, kun aloitin sisäministerinä, päätös oli valmisteluvaiheessa tämän hallinnollisen muutoksen ja sijaintipaikan osalta. Helpompi olisi tietysti ollut pitää se paikallaan, mutta itselleni saatan perustella vain sellaisen valinnan, kun asia pöydälläni on, joka maksimoi toiminnan laadun ja tehokkuuden. Tältä osin selvitykset jo aiempina vuosina ovat olleet suosittelemassa sitä, että tämän tapauksen osalta sijoittamispaikka nykyisessä ei ole toimivin, ja selvitykset, joita tehtiin itse asiassa tämän prosessin aikana, vahvistivat sitä vielä erityisesti tässä kesän aikana. Miksi julkistimme tämän jo huhtikuussa ennen alueellistamisen koordinaatioryhmän käsittelyä, josta tietysti oli tiedossa, että se on normaalin käsittelytavan mukainen? Siksi, että se olisi joka tapauksessa tullut julki AKR:n esityslistan yhteydessä ja katsoimme järkeväksi, että kerrotaan se myöskin ministeriön suunnasta silloin, kun se on esityksenä sinne menossa. Tämä AKR:n kehuma selvitys itse asiassa, jonka kesäkuussa teimme sitten heidän edellyttämällään tavalla, toi sinänsä myös uutta tähän keskusteluun. Kun AKR otti kantaa tähän asiaan, niin se ei sinänsä suosittanut asian viemistä valtioneuvostoon vaan edellytti todella, että sisäministeriö harkitsee ennen toimivaltaansa kuuluvan asian ratkaisua tarvetta Tätä harkintaa jouduimme tekemään suhteessa perustuslakiin, jonka mukaan valtioneuvostoon on saatettava laajakantoiset ja periaatteellisesti tärkeät asiat, ja symboliarvostaan huolimatta tässä on nyt kysymys kuitenkin vain noin 1 prosentista valtion työntekijöistä Kuopion seudulla. Tästä syystä AKR:n yksimielisestä lausunnosta myös poistettiin viittaus asian laajakantoisuuteen. Tältä osin näimme, että on perustuslain kirjaimen kannalta järkevintä ratkaista asia ministeriötasolla. Yksimielisessä lausunnossaan AKR myös toteaa sijoittamisselvityksestä käyvän ilmi, että toiminnalliset seikat puoltavat selvästi Kriisinhallintakeskuksen sijoittamista Helsinkiin. Selvityksen kyselyssä myös henkilöstön enemmistö sanoo pitävänsä Helsinkiä keskuksen toiminnan kannalta parhaana sijaintipaikkana. Ymmärrän sen haasteen, mikä Kuopioon asettuneella henkilöstöllä on tässä. Kun sen jälkeenkin enemmistö sanoo näin, niin minusta sekin kertoo kyllä omaa kieltään. Tässä edustaja Essayah aivan oikein kuvasi sitä, mitä tavoiteltiin kymmenen vuotta sitten, että harjoitusalue Pelastusopistolla — olen itsekin siihen tutustunut, se on kansainvälisestikin ansiokas pelastusalan harjoitusalue — toimisi synergisesti. Käytännössä sitä ei ole kuitenkaan käytetty enää viimeisen viiden vuoden aikana, vaan harjoitukset on pidetty Poliisiammattikorkeakoulun harjoitusalueella tai Säkylässä armeijan kanssa. Kriisinhallinnan luonne on siirtynyt siihen suuntaan, joka ei valitettavasti enää palvele tätä Pelastus-opiston yhteyttä. Meidän tehtävämme täällä on antaa tälle Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeiselle toimeenpanijalle parhaat mahdolliset edellytykset kehittää Suomea jatkossakin kriisinhallinnan suurvaltana. Hallinnollinen uudistus, joka varsinaisesti tänään on hallituksen esityksenä pöydällä, on keskeinen osa tätä parhaiden edellytysten antamista, ja siksi toivon asiallista käsittelyä eduskunnassa lakiesitykselle.