samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-09 Soten aikataulun ollessa tällä hetkellä jo hyvin kriittinen hallitus tuo taas uusia sote-lakeja tänne eduskunnan käsittelyyn — eikä mitä tahansa sote-lakeja, vaan sellaisia, jotka täytyy arvioida myöskin perustuslakivaliokunnassa. Tämä on ollut hyvin leimaavaa tälle hallitukselle. Tipoittain tuodaan esityksiä, kokonaisuutta on vaikea arvioida, ja tätä mieltä ovat muuten myös perustuslakivaliokunnan asiantuntijat. Nyt näyttäisi siltä, että soten käsittely tulee venymään, ja se ei kyllä ole opposition syy, vaan se on ihan hallituksen oma syy. Mutta tähän esitykseen liittyen maksukattouudistusta ei edelleenkään toteuteta: Sosiaali‑ ja terveydenhuollon asiakasmaksuissa, lääkkeissä ja matkoissa on tässä hallituksen esityksessä, kaikissa, omat erilliset maksukatot, ja täytyy siis käyttää 1 600 euroa ennen kuin kaikki katot täyttyvät ja maksuihin saa helpotusta — 1 600 euroa. Ministeri on itsekin katsonut aikoinaan, että nämä maksukatot täytyy yhdistää. Miksi näin ei ole tehty?
Puhuja: Jaana Laitinen-Pesola
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-09 puhemies! On todellakin tärkeää, että tämä asiakasmaksulaki uudistetaan. Täytyy tunnustaa, että terveydenhuollon ammattilaisenakin olen joskus hieman sekaisin siitä, millä perusteella ja minkälaisia maksuja meillä peritään. Uskon, että kun jatkossa kokonaisuudessaan lain tasolla säädetään siitä, mistä maksut peritään, se selkeyttää toimintaa. Toinen semmoinen asia, joka varmasti selkeyttää, on se, että asiakasmaksua perivä taho olisi asiakkaan oma maakunta. Näin maksuperusteet pysyvät yhtenäisinä ja seuranta mahdollistuu. Näenkin tärkeänä, että asiakasmaksujen vaikutusta palveluiden käyttöön,
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-09 Kun puhutaan sitten köyhistä ja vähävaraisista, esimerkiksi asiakasmaksujen alentaminen ja perimättä jättäminen saa nykyistä huomattavasti vahvemman roolin. Toki se on nykylainsäädännön mukaankin ollut mahdollista, mutta eipähän tuota ole käytetty. Nyt sitten on mahdollisuus käyttää ja tullaankin käyttämään. Erityisen tärkeää on se, että myöskin nuoret huomioidaan, siis sillä muodoin, että alaikäiset eivät tule maksun piiriin. Ja nuo ennalta ehkäisevät palvelut ovat myös maksuttomia, se on tärkeää. Asiakkaan tilanne selkiytyy monilta osin myös asumispalvelumaksujen määräytymisen suhteen. Nyt nekin maksut ovat olleet niin sanottu villi pelikenttä maamme kunnille. Onneksi tämä esitys saatiin eduskuntaan,
Puhuja: Riitta Mäkinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-09 Puhemies! Arvoisa ministeri! Todella tämä maksujen yhdenmukaistamisen pyrkimys on erittäin toivottu, kiitokset siitä. Todellakin tämä välimaksukaton poistaminen niin lääkäri- kuin hoitajakäynneistä on erittäin räikeä kipukohta ja iskee nimenomaan tuonne ikäihmisiin. Pelkästään viime vuonna yli 65-vuotiaiden
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-09 Arvoisa herra puhemies! Valtiovarainvaliokunta viime toukokuussa antamassaan lausunnossa sote-uudistuksesta oli täysin yksimielinen siitä, että tämä rahoitus, mikä valtiolta on tulossa, ei tule riittämään, esimerkiksi Uudellamaalla alkuvaiheessa on 300 miljoonan aukko. Ja kun nyt ajatellaan tätä tilannetta, niin maakunnat joutuvat käyttämään kaikki mahdollisuudet muitten tulojen hankkimiseksi, ja näin ollen nämä maksuhelpotukset ja perimättä jättämiset ovat täysin pelkkää puhetta tässä vaiheessa. Tänään tuli tieto, että yli 65-vuotiaiden maksuhäiriöt kasvoivat viime vuonna 9 prosentilla. Nyt hallitus on tehnyt tämän mallin tämän välitason poistamisesta, mikä merkitsee sitä, että juuri nämä yli 65-vuotiaat, paljon sairastavat, joutuvat maksajiksi.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-09 puhemies! Edustaja Kankaanniemi kiinnittää sinänsä tärkeään asiaan huomiota, ja huoli on varmasti aito ja aiheellinen, mutta jos ajatellaan julkisuudessakin paljon puheissa ollutta asiakasmaksujen perimistä ulosoton kautta, niin siinähän suurin ryhmä on nimenomaan sairaala- ja laitoshoitomaksut tällä hetkellä. Juuri tässä lakiesityksessä tavoitteena on vahvistaa sitä maakuntien velvoittavuutta alentaa maksuja tai jättää ne perimättä. On totta, niin kuin edustaja Torvinen sanoi, tätä velvoitetta on ollut tälläkin hetkellä, mutta kyllä se tämän lainsäädäntöuudistuksen myötä vahvistuu. Toinen tärkeä kysymys, mistä tässä salissa on paljon puhuttu ja oltu hyvin yksimielisiä, on veteraanien aseman parantaminen. Tämän esityksen myötä tulosidonnaisten maksujen perusteena olevista tuloista poistettaisiin ylimääräinen rintamalisä ja veteraanilisä, eli veteraanienkin asema tältä osin paranee. Täällä puhuttiin siitä, miten on nähty nämä kustannukset. Lähtökohtahan oli, että tästä tulisi kustannusneutraali, mutta on aivan totta, että paineita asiakasmaksujen osalta on ylipäätään ollut koko ajan. Tämä esitys ei sitä painetta sinänsä muuta. Lähtökohtana olisi kustannusneutraalius.
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-09 Kiitos, arvoisa puhemies! Olisin kiinnittänyt huomiota juuri tähän samaan asiaan, johon edustaja Elo kiinnitti huomiota, että maksujen alentamista ja perimättä jättämistä koskevaa säännöstä on selkeästi vahvistettu. Itse asiassa tässä asiakkaalle on kerrottava mahdollisuudesta hakea maksuun huojennusta ja maksun huojentaminen olisi ensisijaista toimeentulotukeen nähden. Elikkä tällä
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-09 puhemies! Ensiksi ministeriä on kiitettävä palveluasumismaksujen yhdenmukaistamisesta ja siitä, että alle 18‑vuotiaille säädetään maksuton terveyspalvelu. Mutta siihen, mitä edustaja Talja totesi, että maksimimaksuista voidaan päättää sitten maakunnissa, on sanottava, että kyllä se niin on, että maksimimaksuista tulee uusi normaali. Se on pakko sanoa ääneen. Suomessa 1,9 miljoonaa työikäistä sairastaa jotain pitkäaikaissairautta tai vammaa. Joka kymmenes pitkäaikaissairas on joutunut jättämään lääkkeensä ostamatta sen takia, että rahaa ei ole ollut. Nyt me olemme juuri heitä ja esimerkiksi paljon sairastavia vanhuksia rasittamassa sillä, että tästä välikatosta luovutaan. 1 miljoonaa käyntiä ylitti kolmen kerran käynnit vuodessa, siis yli 1 miljoonaa käyntiä. Näiden ihmisten maksut tulevat nousemaan, ja se on kyllä virhe.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-09 Meillä ei Helsingissä ole tällä hetkellä terveyskeskusmaksuja ollenkaan käytössä, koska tiedämme, että niiden periminen on byrokraattista ja luo korkean kynnyksen pienituloiselle, köyhälle, paljon sairastavalle hakeutua ajoissa hoitoon. Nyt sote-esitys, joka on alusta lähtien aliresursoitu, niin kuin edustaja Kankaanniemi hyvin toi esille, tulee pakottamaan Helsingin muiden kuntien muassa ottamaan käyttöön asiakasmaksut, joita meillä nyt ei ole, sen vuoksi, että hallitus on kirjoittanut sote-esitykseen, että asiakasmaksut pitää maakunnan alueella yhtenäistää.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-09 Arvoisa puhemies! Jos laskee yhteen näiden eri omavastuiden yhteisvaikutuksen, hieman alle 1 600 euroa, ja suhteuttaa sen sitten siihen, mitä ovat esimerkiksi eläkeläisten tulot, niin sehän on kahden kuukauden takuueläke tai yhden kuukauden keskimääräinen työeläke. Onhan se aika huima tilanne, jos omavastuuseen menee henkilön vuosituloista kuudesosa. Mutta ministeri Saarikko, miten tämä maksuvapautus maakuntatasolla käytännössä menee? Miten tunnistetaan sen asiakkaan
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-09 myöskin käyttövara vaihtelee. Kyllä ihmisellä pitää olla mahdollisuus johonkin omaan myöskin silloin, kun hän on ympärivuorokautisessa hoivassa, esimerkiksi käydä jalkahoidossa tai käydä joskus teatterissa tai ostaa jotain vaatetta. Tällä hetkellä se on viety hyvin minimiin. Toinen tärkeä asia on maksukaton laajeneminen suun terveydenhuollon piiriin. Tällä saadaan eriarvoisuutta vähennettyä. Suun terveys on osa muuta terveyttä, merkittävä osa sitä, ja se vaikuttaa myös sosiaalisuuteen, siihen, miten saadaan työtä, miten saadaan seurustelusuhteita — jos hampaat ovat huonossa kunnossa, se vaikuttaa välillisesti myöskin siihen.
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-09 Kiitos, puhemies! Kyllähän tätä esitystä on tänne eduskuntaan odotettu ja odotettu erityisesti siitä syystä, että — myös minun mielestäni — tätä esitystä olisi pitänyt käsitellä yhdessä mittavan sote-uudistuksen yhteydessä, kun nimenomaan käytiin näitä kustannuksia läpi. Nyt tämä esitys tulee meille tässä vaiheessa, kun sote-uudistus on jo valiokunnasta ensimmäisen vaiheen ohittanut. Tässä esityksessä on hyviä asioita, mitä tässä salissa on tänään nostettu esiin, mutta kyllä tässä esityksessä suurin pommi on tämä välikaton poistaminen. Nyt todella pienituloiset ihmiset, jotka maksavat tällä hetkellä vuosimaksuna noin 60 euroa, joutuvat maksamaan jokaisesta käyntikerrastaan reilut 20 euroa siihen saakka, kunnes sitten tämä 683 euron katto on täyttynyt, ja tämä on täysin kohtuutonta. Lisäksi jos verrataan naapurimaihin Ruotsiin ja Norjaan, niin jos Suomessa tällä hetkellä tämä enimmäismäärä, omavastuukatto, on noin 1 600 euroa, niin naapurissa Ruotsissa maksetaan noin 370 euroa ja Norjassa noin 265 euroa. Kyllä aika kohtuuttomat ovat nämä Suomen maksut.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-09 Tässä esityksessä olisi ehdottomasti pitänyt alentaa noita taulukossa olevia summia. Eläkeläisille kasautuu paljon myös lääkkeiden omavastuita, mutta pienituloiset maksavat lääkkeistään suhteellisesti enemmän. Lääkkeitä paljon tarvitsevista merkittävä osa on vanhuksia, ja lähes kaikilla on krooninen tauti ja useita samanaikaisia lääkityksiä. Etenkin pienituloiset ja pitkäaikaissairaat ihmiset jättävät kustannussyistä lääkkeitä ostamatta tai puolittavat annoksia. Sen vuoksi olisin odottanut hallituksen yhdistävän lääkkeiden ja palveluiden ja kuljetuspalveluiden maksukatot yhdeksi maksukatoksi. Nyt ne ovat yhteensä noin 1 600 euroa vuodessa. Mielestäni kohtuullinen summa lääkkeistä, palveluista ja kuljetuksista olisi noin 400 euroa vuodessa. Arvoisa puhemies! Suomen pitää palauttaa arvopohjamme solidaarisuuden periaatteelle. Kaikille ihmisille pitää turvata pääsy laadukkaiden julkisten sosiaali‑ ja terveyspalveluiden piiriin maksukyvystä ja yhteiskunnallisesta asemasta riippumatta. Pienituloisilla ei ole nyt eikä hallituksen asiakasmaksulain voimaantulon jälkeen Suomessa varaa sairastua eikä hoitaa itseään. Ihmettelen, miksi hallitus ei ottanut mallia Ruotsista tässä asiassa, vaikka se kopioi Ruotsia valinnanvapausesityksessään. Ruotsissa nimittäin alle 20-vuotiailta ei peritä lainkaan asiakasmaksuja perusterveydenhuollosta, erikoislääkärillä käynnistä, fysioterapiasta, reseptilääkkeistä ja hammashuollosta. Tämä olisi ollut sellainen esitys, joka olisi saanut tukeni. Ruotsissa asiakasmaksut ovat käytössä vain hyvin pienimuotoisesti. Siellä julkisen verorahoituksen osuus sote-kustannuksista on 84 prosenttia, Suomessa vain 75 prosenttia, eli Suomessa ihmisiltä kerätään asiakasmaksuja huomattavasti enemmän.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 rouva puhemies! Kiitos ministerille esittelystä. Hallituksen puoliväliriihen kärkinähän olivat sivistyksen, koulutuksen ja työllisyyden ja kasvun rinnalla turvallisuus, ja tässä esityksessä käsitellään nyt Rajavartiolaitosta ja muun muassa ulkorajojen valvonnan ja päätöksentekoprosessin tukemista ja tehostamista sellaisissa tilanteissa, kun ulkorajavalvontaan tarvittaisiin yhteisiä voimia lisää. Tämä on erittäin myönteistä, että näitä asioita nyt eduskunnan käsittelyyn tuodaan. kuin toinen esitys, missä myös rikostorjunnasta on kyse, ovat sukua toisilleen. Haluan kiittää ministeri Risikkoa puoliväliriihen hyvistä toimenpiteistä tämän sisäisen turvallisuuden ja myös ulkoisen turvallisuuden osa-alueella. Turvallisuuteenhan lisätään edelliseen kehykseen verrattuna nyt merkittävästi lisää euroja. Puolustusvoimat saavat lisää 50 miljoonaa ja lisäksi sopimussotilaat 2 miljoonaa. Tällä pystymme varmistamaan muun muassa uusien, nopeammin reagoivien joukkojen toiminnan, ja tähän kokonaisuuteen lisätään myös määrärahoja Rajavartiolaitokselle 8 miljoonaa euroa, mikä varmasti tulee nyt enemmän kuin tarpeeseen, kuten myös poliisille tulevat lähes 35 miljoonan euron lisämäärärahat. Samaa kokonaisuuttahan ovat tietysti myös suojelupoliisille tulevat 3,5 miljoonaa euroa. Samaan aikaan myös poliisin, armeijan ja nyt käsittelyssä olevan Rajavartiolaitoksen ja
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-02 Tästä nyt käsiteltävänä olevasta lakiesityksestä olisin kysynyt ministeriltä. Täällä todetaan eroamisi’istä, jotka nyt nousevat, että Rajavartiolaitoksella on tällä hetkellä palveluksessaan noin 2 300 ammattisotilasta ja kriisitilanteessa laitoksen tarvitsemista johtajista noin 25 prosenttia on reservissä. Nyt tämän muutoksen myötä ollaan puuttumassa nimenomaan tähän suorituskykyyn silloin sodan ajan tilanteessa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-02 nämä kaksi pääkohtaa ovat tavallaan teknisluontoisia, koska näistä eläkeikien pidentämisistä on jo aiemmin päätetty ja on selvää, että silloin myös eroamisikiin ja siihen liittyvään lainsäädäntöön tulee puuttua. Mutta suurin kysymys mielestäni koko tässä esityspaketissa on nimenomaan tämä lainsäädäntö koskien Eurooppalaista raja- ja merivartiostoa, joka rakennetaan ja on rakennettu tämän Frontexin päälle. Ja ministeri sivusikin jo tätä poikkeuksellista ja itse asiassa epätodennäköistäkin tilannetta, jossa velvoitettaisiin jäsenmaata ja myös mahdollisesti Suomea vastaanottamaan viraston koordinoimaa tukea alueelleen ilman omaa pyyntöä, ilman valtioneuvoston tai Rajavartiolaitoksen pyyntöä. Ja tässä liikutaan tietenkin valtiollisen itsenäisyyden kannalta hyvin herkällä alueella, koska itsenäisen valtion tehtävä on vastata omista rajoistaan ja se päätösvalta tulee hyvin tiukasti tietenkin itsenäisellä maalla pitää. On tietenkin ymmärrettävää, että näitä hyvin poikkeuksellisia tilanteita voi tulla, mutta jäin sitä pohtimaan, onko tarkoituksenmukaista, että näin vakavassa tilanteessa vain valtioneuvoston yleisistunto sitten ottaisi
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Siinä kuului kokeneen sisäministerin puheenvuoro. Todellakin rajojen valvonta ja siitä vastaaminen on erinomaisen tärkeä suvereenin valtion perusasia. Ja silloin, kun rajoille tulee muita henkilöitä rajavalvontaa tekemään, kysymys on, että se päätös pitää tehdä harkitusti ja siihen täytyy olla vahvat perusteet. Itseänikin askarruttaa se, onko se, onko tämä sellainen asia, jossa on perusteltua, että valtioneuvoston päätös riittää, vai pitäisikö lähteä siitä, että tällaisille päätöksille pitää saada myös eduskunnan hyväksyntä. Monissa ulko- ja turvallisuuspolitiikan asioissa meillä on säädetty aika tarkka menettely eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan ja suuren valiokunnan pitämisestä ajan tasalla ja myös heidän kannan ottamisesta ennen kuin Suomi ottaa omia kantojaan. Sitten jos otetaan kanta, jossa tänne tuodaan ulkomaalaisia auttamaan rajojen valvonnassa, niin se on paljon pidemmälle menevä kanta kuin joku poliittinen lausunto Euroopan unionissa. Toivonkin, että valiokunnat tätä asiaa käsitellessään pohtivat tämän asian hyvin huolella myös siitä näkökulmasta, mikä on kansanvallassa eduskunnan asema. Meillähän on parhaillaan tarkastusvaliokunnassa käsittelyssä eduskunnan budjetti- ja valvontavaltaa koskeva kokonaisuus. Siihen on tehty tutkimustyötä, jossa on käyty lävitse eduskunnan budjetti- ja valvontavallan rajojen muutoksia, ja aika lailla on oltu huolissaan siitä, miten
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 rouva puhemies! Minun mielestäni tämä keskustelu, mitä nyt käydään, on hyvin tärkeä. Itsekin pitkäaikaisena kansanedustajana hyvin usein olen pohtinut eduskunnan valtaa. Sen vuoksi mielestäni tämä esitetty ajatus siitä, että myös tässä pohdinnassa nyt, kun valiokuntaan asia lähtee, tältä näkökulmalta käytäisiin vielä läpi tämä tilanne, on hyvä. Näin näppituntumalta — en tunne yksityiskohtia — voisin helposti olettaa olevani valiokuntakuulemisessa sitä mieltä, että eduskunnan olisi syytä tällaiset ratkaisut kuitenkin sitten tehdä. Mielestäni tämä on iso, tärkeä kysymys, ja luotan siihen, että tätä valiokunnassa katsotaan nimenomaan tästä eduskunnan vallan näkökulmasta. Puhemies! Ehkä muutama sana sana Rajavartiolaitoksen tilanteesta ja resursseista. Mehän olemme hallinto- ja turvallisuusjaostossa jatkuvasti, samoin kuin sosiaalidemokraatteina, kantaneet huolta tietystä rahasummien pienuudesta. Rajavartiolaitos, suojelupoliisi ja poliisi, ovat tuttuja asioita, mistä tässä salissakin olemme useasti puhuneet. Oli erittäin hyvä, että jo tovi ennen kehystä, muutamia viikkoja aikaisemmin, kun kävimme keskustelua, ministeri silloin esimerkiksi näihin poliisin määriin kiinnitti huomiota edellyttämällämme tavalla. Siinähän oli valtava ristiriita, että sisäisen turvallisuuden selontekoa ja kehysmäärärahoja, näitä kahta kun vertasi, kävi niin, että määritellään suusanallisesti tavoitteita esimerkiksi poliisista kuin sitten määrärahat olisivat antaneet perään. Ja siihen nähden tietenkin on äärimmäisen tärkeää, että näitä lisäyksiä niin poliisille, Rajavartiolaitokselle kuin supollekin on tehty, mutta kuten täällä viimeksikin taidettiin puhua, oliko viime viikolla, niin koskaanhan nämä resurssit eivät välttämättä kyllin riittäviä ole, ja silloinhan nostimme esille muun muassa tämän täydennyspoliisikysymyksen. Tietenkin on sitten varmasti hyvä mainita tässä, kun tuolla jaostossa olemme kuulleet, että huoltahan on ollut sitten myös Hätäkeskuslaitoksesta
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Tietysti tästä löytää hyvinkin yhteyden tähän kansainvälisen avunannon ja avun vastaanottamisen lainsäädäntöön, johon ainakin julkisuudessa olleiden keskustelujen pohjalta on etsitty, myös tähän kiireellisyystilanteeseen, tietynlaista parlamentaarista katetta eli järjestelmää, että myös eduskunta tulisi kuulluksi. Ja se on varmasti hyvinkin perustelua myös tässä kohdassa, joka aikanaan sai jonkin verrankin julkista huomiota juuri sen takia, että tämähän lähtee, niin kuin ministeri sanoi, mallista, jossa apua annettaisiin ilman vastaanottajan pyyntöäkin.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 puhemies! Tässä Rajavartiolaitosta koskevassa lainsäädännössä laitetaan täytäntöön EU:n yhteistä raja- ja merivartiostoa koskeva asetus yhteisestä eurooppalaisesta toiminnasta. On hyvä, että EU yhdessä pyrkii vahvistamaan ulkorajojen turvallisuutta ja valvontaa. Se on nyt noussut esille lähinnä tämän muuttoliikekriisin yhteydessä, että tällainen tarve on, ja tähän nyt yhteisin eurooppalaisin toimin vastataan, ja Suomi omalta osaltaan tämän täytäntöön panee. Meillekin tällä voi olla merkitystä, koska Suomi on yksi niitä EU-jäsenmaita, joilla on pitkä EU:n ulkoraja. Tässä tietysti herättää nyt mielenkiintoa, useissa edustajien puheenvuoroissa on kiinnitetty huomiota siihen, että Suomikin voitaisiin velvoittaa vastaanottamaan Frontexin apua rajaturvallisuuteen liittyen, vaikkakaan emme itse olisi tällaista avunpyyntöä esittäneet. Tällekin on olemassa tausta: se on muualta Euroopasta tällainen mahdollinen hypoteettinen tilanne, jota varten tämä asia on näin säädetty, mutta kun ei tiettyä maata kohden voida tällaista tehdä, niin se koskee silloin kaikkia. Kun nyt, puhemies, on menossa lähetekeskustelu, niin pyytäisin kuitenkin ministeriä vielä hieman avaamaan tätä mahdollista tilannetta, jossa voitaisiin velvoittaa jäsenmaa vastaanottamaan Frontexin ja tämän yhteisen raja- ja merivartioston apua ilman jäsenmaan omaa tahtoa. Mikä tämä tilanne olisi, mikä se olisi mahdollisesti Suomen kannalta, ja kuinka me sen kanssa sitten menettelisimme? Puhemies! Ministeri esittelypuheenvuorossaan viittasi myös siihen,
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Käsillä oleva asia vaikuttaa nimenomaan Rajavartiolaitoksen toimintaan ja myös sitten sodanajan tilanteeseen ammattisotilasreservin osalta, nimenomaan tässä eläkeikämuutoksessa. Puolustusvoimien puolellahan tämä muutos tulee vaikuttamaan niin, että ammattisotilasreservi pienenee noin 40 prosenttia. Mikä on ministerin arvio tästä Rajavartiolaitoksen, Rajan puolella? Ja minuakin kiinnostaa, niin kuin edustaja Kärnä tuossa aikaisemmin totesi, mitä seuraamusvaikutuksia on nimenomaan tähän tehtävä- ja koulutuskiertoon ja virkauran vaiheisiin. Tärkeämpää tässä keskustelussa on ollut, ehkä enemmän kuin tämä eläkeikäkeskustelu, nimenomaan tämä sodanajan tilanne ja minkälainen koulutettu määrä meillä on sekä ammattijohtajia että sitten reservissä olevia johtajia. Painetta tulee sekä Puolustusvoimien puolella että Rajan puolella tähän koulutukseen jatkossa.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 erittäin vaikea ymmärtää. Jos suvereeni valtio ei halua maaperälleen ulkolaisia huolehtimaan rajavalvonnasta, miten käytännössä voisi ajatella, että sinne voitaisiin mennä? Se on kyllä mielenkiintoinen kokeilu. Ja kuinka suurilla joukoilla sinne oikein mennään, jos sitä apua ei haluta? Ja sitten missä määrin siinä aletaan lähestyä jo maan miehittämistä tämän rajavalvonnan käytännön toteuttamiseksi? Erikoinen konstruktio, ja en ole nähnyt tätä asiaa koskevaa kunnollista pohdiskelua. Mutta kun tämä on nyt tulossa meidän käsittelyyn ja me joudumme ottamaan siihen kantaa, niin on nyt syytä käydä tämä harjoitelma kokonaisuudessaan lävitse. Katson tässä nyt edustaja Zyskowiczia. Hän oli aikoinaan hyvin aktiivinen, kun käytiin ystävyys-, yhteistoiminta- ja avunantosopimukseen, Suomen ja Neuvostoliiton Suomen ja Neuvostoliiton väliseen sopimukseen liittyvää keskustelua. Tuossa sopimuksessahan oli myös lähtökohta, että voidaan antaa apua, ja sitten oli se kysymys, että pitääkö tuon avun olla toivottua vai voiko auttaja tulla auttamaan, vaikka ei ole toivottukaan apua. Muistelen, että silloin edustaja Zyskowicz kuului, niin kuin itsekin kuuluin, siihen koulukuntaan, että vain semmoista apua voi antaa, jota on toivottu, mutta mikään sopimus ei voisi antaa mahdollisuutta antaa apua ilman että se apu on tervetullutta.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-02 tätä apua pyytämään. Tapauksissa, joissa taho on haluton pyytämään ja saa apua ilman pyytämistä, hän ehkä alkaa toimia tätä apua vastaan. Siihen sisältyvät jopa tällaiset suuremmat työturvallisuusriskit ja tämäntyyppiset, jotka pitäisi tässä ottaa huomioon. Mielellään kuulisin myöskin ministerin ajattelua tästä.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 yhteiskäsityksen näkökulmasta nykyisten puolustus- ja turvallisuusratkaisujen suhteen. Tuntuu siltä osin turvallisuusnäkökulmasta hiukan epäilyttävältä, että syntyisi tilanne, jossa joku ei apua pyytäisi mutta me silti haluaisimme apua antaa. Minkälainen tällainen tilanne olisi Suomen etujen näkökulmasta? Voisiko siis Voisiko siis syntyä aidosti tilanne, jossa me haluaisimme antaa apua jollekin, joka sitä ei haluaisi ottaa vastaan? Siihen kai liittyisi meidän kannalta aika iso turvallisuuspoliittinenkin uhka, joten tuntuu kyllä siltä, että tämä saattaisi olla juuri se puoli, mikä sitten olisi syytä erityisen huolella eduskunnassa tarkistaa.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-02 Itse näen asian niin, että kun olemme päättäneet olla osa Euroopan unionia, kun olemme menneet mukaan Schengeniin ja kun meillä on yhteinen rajavalvonta Euroopassa, niin on äärettömän tärkeää, että pidämme huolta sen järjestelmän kestävyydestä. Mikäli joku maa kieltäytyy täyttämästä tällä sopimuksella maille osoitettuja velvoitteita, on tietysti selvää, että jollakin tavalla jäsenmaiden tulee tähän puuttua ja varmistaa, että se rajavalvonta pitää ja että ulkorajat todella pitävät.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Puutun vielä tähän toiseen asiaan, joka tässä on ollut esillä, joka koskee sota-ajan reservikysymystä. Tästähän puhuimme aikaisemmin Puolustusvoimain henkilöstön puolella. Siinä oli huoli siitä, miten reservitarpeet voidaan täyttää olosuhteissa, joissa eläkeiät nousevat ja sitä väkeä, joka aikaisemmin meni eläkkeelle mutta jota voitiin käyttää useita vuosia reservissä, ei enää samalla tavalla ole. Tämä sama kysymyshän koskee väistämättä myös Rajavartiolaitoksen toimintaa, ja sen takia pyytäisinkin ministeriltä selvitystä, millä tavalla Rajavartiolaitoksen kouluttaman reservin, nimenomaan upseerireservin,
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-02 Näen sinänsä perustelluksi yhteiset pelisäännöt Schengen-alueella, ja on itse asiassa hyvin vaikea edes kuvitella sellaista skenaariota, jossa Suomi jouduttaisiin velvoittamaan ottamaan rajavalvontaansa tukea ilman Suomen omaa pyyntöä, valtioneuvoston tai Rajavartiolaitoksen pyyntöä. Mutta jotakin tilannetta vartenhan näitä sääntöjä sääntöjä ja asetuksia on tehty, ja sen takia mielestäni on hyvin tärkeää miettiä myös ne menettelyt läpi, millä tasolla ja millä tavalla näissä mahdollisissa poikkeuksellisissa tilanteissa meneteltäisiin. Tähän liittyy myös sääntö, että vierailevien virkamiesten, ulkopuolisten, ulkomailta tulevien virkamiesten, jatkossa tulisi kuitenkin toimia Rajavartiolaitoksen ohjeiden mukaan ja suomalaisen virkamiehen läsnä ollessa eli antaa sitä tukea niin, että suomalainen virkamies olisi läsnä, vaikkakin tämä raja- ja artikla mahdollistaa myös sen, että vastaanottavassa jäsenvaltiossa voitaisiin käyttää jopa voimakeinoja ilman omaa kotimaista rajavartijoiden läsnäoloa. Eli aika syvälle sinne suvereenin valtion itsemääräämisoikeuteen tässä puututaan, ja juuri sen takia ajattelen, että näiden pelisääntöjen pitäisi mahdollisia poikkeuksellisia tilanteita varten olla hyvin selkeät ja mielestäni eduskunnan myös mukana tässä. Tämä sama ongelmahan tulisi vastaan, jos me joutuisimme päättämään, että olemme yhdessä muiden maiden kanssa antamassa taas apua jollekin maalle, joka ei haluaisi sitä apua ottaa vastaan,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Tämä ministerin selvitys oli erittäin hyvä, ja siinä myös sitten tultiin näihin ongelmakohtiin. Totean kuitenkin tämän käydyn keskustelun pohjalta, että mielestäni on olennaista, että eduskunta kokonaisuudessaan paneutuu tähän asiaan, ja toivon, että myös eduskuntaryhmät miettivät kantoja. Se, että Suomeen tulee ulkomaisia rajavartijoita, ei ole mikään läpihuutojuttu. Kun meillä on yleisesti tämmöinen hyvin lakiorientoitunut, juridinen tapa suhtautua asioihin ja myös virkakunta lähtee siitä, että hyväksyttyjen lakien mukaan toimitaan ja he ovat sitoutuneet lainsäädännön tarkkaan noudattamiseen, niin on erittäin suuri merkitys sillä, mitkä nämä menettelytavat ovat ja mikä tässä on säädetty menettelyksi. Tarkoitan siis sitä, ettei voi syntyä tilannetta, jossa virkakunnassa mahdollisesti tulkittaisiin jonkun tällaisen lain pohjalta eri tavalla sitä, voiko tänne ulkolaisia rajavartijoita ilmestyä vai ei, eri tavalla kuin mitä jollain muulla päätöksentekoon oikeutetulla taholla asiasta ajatellaan. Sitten ajattelen myös niin, että tällä on suuri yhteys siihen keskusteluun, jota on käyty tästä ulkomaisen avun antamisesta ja vastaanottamisesta ja siihen liittyvistä menettelytavoista, joista eduskunnassa on selvästi
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Myös minä haluan kiittää ministeriä tuosta vastauksesta. On erittäin tärkeätä käydä läpi ne menettelyt, että jokainen ymmärtää, mitä siitä seuraa, mikäli tämä lakiesitys hyväksytään. Tänne voitaisiin lähettää yhteisellä päätöksellä EU:n rajavalvontaviranomaisia, siis ei keitä tahansa, vaan yhteisen Euroopan unionin toimivaltaisia rajavalvontaviranomaisia. Tätä asiaa on syytä pohtia, totta kai, Suomen omasta intressistä käsin. Meille tämä on merkityksellinen kysymys, kuten sanottu, olemme yksi jäsenmaa, jolla merkittävä ulkoraja on. Mutta asiaa on pohdittava myös siitä näkökulmasta, mitä me tällä saamme yhteisesti EU:n hyväksi ja mitä seurauksia sillä sitten olisi, että tällaista menettelyä ei mahdollistettaisi. Kokemukset vuodelta 2015 ovat paljonpuhuvia, ja siitä tämä johtopäätös yhteisestä raja- ja merivartiovirastosta ja sen toimivaltuuksista on tehty. Eli tätä on pohdittava sekä Suomen oman kansallisen intressin näkökulmasta että yhteisen eurooppalaisen turvallisuusintressin turvallisuusintressin näkökulmasta. Puhemies! Ministeriltä vielä haluaisin kysyä tästä, kun te puhuitte pitkään tästä turvapaikanhakijoitten palauttamisesta ja siihen liittyvästä Frontexin toimivallasta ja resursseista: Onko teidän nähdäksenne nyt tällä uudella raja- ja merivartiostolla riittävät edellytykset puuttua jo ikään kuin ennalta, koska tämän hetken tilannehan on se murheellinen tilanne, että turvapaikanhakijoita kiikkerillä aluksilla Välimeren ylitse saapuu ja valitettavan moni menehtyy tuolla matkalla? Onko nyt tämän jälkeen tällä uudella viranomaisella edellytyksiä puuttua siihen, niin että yhä harvempi
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-02 lakiesitys on kokonaisuutena pitkälle harkittu ja myös pitkään valmisteltu kokonaisuus, ja sen ansiosta saadaan selkeämpi ja myös osittain uusia toimivaltuuksia sisältävä sääntely Rajavartiolaitoksen suorittamaan rikostorjuntaan ja toimintamahdollisuuksiin. Se ongelma, joka tässä matkan varrella on esiintynyt, liittyy viranomaisten toimivaltuuksien rajoihin ja siihen, millä tavalla rikostorjuntaa jaetaan poliisin ja Rajavartiolaitoksen ja Tullin kesken, mutta mielestäni tässä on kyllä päästy hyvään ja tasapainoiseen kokonaisuuteen, koska on ihan selvää, että esimerkiksi salaiseen tiedonhankintaan liittyvät toimivaltuudet ovat Rajavartiolaitoksen rikostorjuntatoimenpiteiden, tehokkuuden ja työturvallisuuden kannalta kannalta välttämättömiä, ja sen takia on hyvä, että tätä sääntelyä selkeytetään. Osittainhan tässä tapahtuu myös laajentamista, esimerkiksi tieliikenteen valvontaan liittyen, ja nimenomaan sen kohdalla tarvitaan myös arvoisa puhemies, että on kyllä tavattoman hyvä asia, ja siitä kiitän hallitusta ja ministeriä, että Rajavartiolaitos sai nyt mahdollisuuden lisäresursseihin, koska varsinkin itärajan valvonnan osalta ja muidenkin Rajavartiolaitoksen kriittisten velvollisuuksien osalta oltaisiin kyllä oltu hyvin vaikeassa tilanteessa aivan muutaman vuoden kuluttua. Näilläkään resursseilla ei merkittäviä parannuksia pystytä suorittamaan, mutta varsinkin tässä nykyisessä tilanteessa niiden
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Tämähän on pääsääntöisesti erittäin kannatettava ja hyvä paketti, joka järkevöittää kyllä toimintaa suhteessa voimassa olevaan lainsäädäntöön. On tullut esille, että tässähän Rajavartiolaitoksen tehtäväkenttää jonkun verran laajennetaan liittyen tähän liikennevalvontaan ja merilain valvontaan, mikä varmasti on ihan perusteltua, mutta on hyvä muistaa samassa tilanteessa, että ei myöskään laajennuksia tule tehdä niin, että ydintoiminta elikkä rajaturvallisuus rajaturvallisuus vähentyisi. Kuitenkin Rajavartiolaitoksella tulee olla edelleen ne resurssit, joilla se pystyy ydintehtävästään elikkä rajaturvallisuudesta ja rajavalvonnasta selviytymään. Siihen nähden on kyllä ihan paikallaan kiittää hallitusta, että se hieman helpotti nyt kehysriihessä Rajavartiolaitoksen tilannetta. Varmaan edelleen siellä olisi kyllä lisätarvetta tulevaisuudessa, jotta myös sitten tilanne valtakunnan rajoilla saadaan pidettyä kunnossa.
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Suomalaiselle koulutukselle on kysyntää maailmalla, ja tämän me tiedämme. Juuri tästä koulutusviennin mahdollistamisesta on kysymys tässäkin hallituksen esityksessä, eli mahdollistetaan IB-lukiokoulutuksen vientiä EU- ja Eta-maiden ulkopuolelle. Tärkeää on huomata se, että tässähän ei mahdollisteta lukukausimaksuja tai muutoksia tähän meidän suomalaisen koulutuksen perusteeseen, vaan tämä on ikään kuin lisätulon mahdollisuus tällaista IB-tutkintoon johtavaa tilauskoulutusta järjestäville lukioille. Mahdollinen tuotto sitten kohdennetaan sen lukion omaan koulutustoimintaan, ja kaikki siitä sitten hyötyvät. hyötyvät. Toisen asteen koulutusvientiä edistävä työryhmä lähti nimenomaan urheilijoille suunnatusta IB-koulutuksesta, ja tässä on nyt laajempi näkökulma, mikä on hyvä asia, mutta on toki hienoa, jos tämä urheilijoiden erityinen koulutustarve säilyy siellä mukana. Tässä yhteydessä, kun lukiolain muuttamisesta keskustellaan, lienee mahdollista kiittää hallitusta myös puoliväliriihessä tehdystä päätöksestä ja kirjauksesta käynnistää tällainen laajempi lukiouudistus. Tälle on todellakin tarvetta. Hallitus tekee muilla koulutusasteilla
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Askel kerrallaan kohti koulutusviennin täydellistä avaamista. Voi kysyä, voisimmeko ottaa jopa nopeampia askeleita. Muun muassa Australiassa on laskettu, että heidän koulutusvientinsä arvo on noin 16 miljardia US-dollaria, ja se antaa osviittaa siitä, minkälaisia mahdollisuuksia myöskin Suomella olisi tässä. Australian kohdalla on vielä kysymys hyvin pirstaleisesta järjestelmästä, kun Suomessa on hyvin yhdenmukainen ja, voi sanoa, helposti kaupallistettavissa ja tuotteistettavissa oleva koulutusjärjestelmä. Tässä kohdin tietenkin, jos ajatellaan lukiokoulutusta, on maltillinen, hyvä ja hallittu askel se, että IB-koulutuksen puolella tehdään tilauskoulutusmahdollisuus tilauskoulutusmahdollisuus ja sitä myötä ei jouduta näiden kielikysymysten kanssa sitten taistelemaan niinkään paljon kuin muun koulutuksen kanssa. Toisaalta tästä herää myöskin kysymys, millä me varmistamme jatkossa, että meillä on sitten myöskin opettajia tarjota riittävässä määrin. Vaikka on osaltaan käyty keskustelua siitä, että opettajien koulutusmääriä pitäisi vähentää, sanoisin mieluumminkin niin, että jos me saamme koulutusvientimarkkinoita
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Tämä lienee niitä hallituksen koulutusta koskevia esityksiä, joita voi ottaa ilolla vastaan. Suomalainen koulutushan kiinnostaa maailmalla. Kiitos hyvin harjoitetun kansallisen koulutuspolitiikan tunnetuista puutteistaan huolimatta meillä on kuitenkin erittäin laadukas koulutus ja se se kiinnostaa maailmalla. Tärkeää tässä hallituksen esityksessä nyt on se, että tähän ei tuoda näitä lukukausimaksuja. Lukion IB-koulutus on tällaista suosittua koulutusta, mutta tämä kuitenkin kohdentuu nyt vain EU- ja Eta-maiden ulkopuolisille kansalaisille, ja heidän tämänhetkinen osuutensa on määrällisesti hyvinkin pieni: puhumme noin 100 nuoresta opiskelijasta. Mutta kyllä minä näen, että mahdollisuuksia on merkittävään kasvuun. Ja kyllä minä kannustan lukioita niin kuin ammatillisia koulutuskeskittymiäkin ja koulutuksen kuntayhtymiä aktiivisesti ponnistelemaan myöskin tämän koulutusviennin
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-02 on kuitenkin muistettava, että Suomi on edelleen koulutuksen supervalta ja suomalainen koulutusjärjestelmä on kansainvälisen kiinnostuksen kohteena. Tämä on erittäin hyvä päänavaus, tämä lukiotason IB-koulutuksen vientimahdollisuus. Ja sikäli on ikävää, että kun tämä on tällainen päänavauslaki... En tiedä ministerin kiireitä tarkalleen, mutta olisi ollut suotavaa, että ministeri olisi ollut itse tässä paikalla, koska tämä on tietyssä mielessä historiallista — vaikka tämä on aika vaatimaton askel, niin tärkeä askel tässä otetaan. Kun me elämme sellaista aikaa, jolloin yhteiskunnan eri sektorit ovat täynnä strategioita ja hankkeita ja erilaiset strategiat ovat sitten
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 puhemies! Kyllä tässä olisi nyt ministerille paikallaan ollut olla täällä paikalla, sillä harvoin kuuluu myös tältä puolen salia ylistäviä sanoja hallituksen koulutuspolitiikkaan liittyvistä lakiesityksistä. Tässä on nyt todellakin käsittelyssä sellainen lakiesitys, jota voi mielihyvin puoltaa. Pitkään olemme puhuneet koulutuksen kansainvälistämisestä, Suomen koulutusviennistä, sen sisältämistä mahdollisuuksista. Näistä puheista kun mennään käytäntöön, niin tullaan näihin asioihin, muun muassa nyt tähän esitykseen, joka on pieni askel mutta — kuten sanottua täällä — historiallinen askel, kun IB-luvan omaaville lukioille mahdollistetaan tilauskoulutuksen järjestäminen myös EU- ja Eta-alueen ulkopuolisille lukio-opiskelijoille, tärkeä askel. Ja tätä tämä konkreettinen lainsäädäntö on, kun näistä kauniista juhlapuheista koskien koulutusvientiä ja kansainvälistymistä mennään sitten lainsäädäntöön. Se, mistä olisin ministeriltä halunnut ehkä kysyä — ja jätettäköön tämä nyt sitten lähetekeskustelukysymykseksi — on se, kuinka nyt meidän upeaa lukiokoulutusta myydään ja markkinoidaan. On yksi asia tehdä mahdolliseksi ostaa tilauskoulutusta Suomesta ja toinen on myydä se maailmalle. Se vaatii varmasti resursseja, ja on hyvä tietää, kuka tästä vastaa. Tuskin lukiot itse, vai vastaavatko? Vastaako siitä Opetushallitus vai kuka? Vai Suomea muuten maailmalle vievät organisaatiot? Tämän on hyvä olla selvillä, jotta lukioissa voidaan keskittyä siihen, mikä heille on tärkeintä, eli laadukkaan lukio-opetuksen
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa rouva puhemies! En tiedä, missä ministeri Grahn-Laasonen tällä hetkellä on, mutta olen täysin vakuuttunut siitä, että hänellä on varmasti pätevä este, koska muuten mikään ei olisi pidätellyt häntä olemaan poissa tästä istunnosta, jossa esimerkiksi edustaja Gustafsson antoi vahvaa kiitosta ja tukea ministerin toiminnalle tämän esityksen osalta. Mutta itse asiasta haluan sanoa, että kun me kysymme itseltämme ja toisiltamme, mikä on Suomen tunnetuin brändi maailmalla, mikä on se asia, johon te positiivisessa mielessä törmäätte joka kerta, kun eduskunnan valiokunnat esimerkiksi ovat eri puolilla Eurooppaa tai maailmaa, niin minun oman kokemukseni mukaan se on nimenomaan Suomen koulutuksen korkea taso ja laatu. Sen takia en itse oikein ymmärrä sitä, minkä vuoksi tämä koulutusviennin mahdollistaminen on edennyt näin hitaasti. Muistan, kun jo viime vaalikaudella esimerkiksi ministeri Gustafssonin aikaan tästä oli paljon puhetta — ja taisi olla jo sitä edellisellä vaalikaudella. En ymmärrä, miksi on edetty näin hitaasti ja miksi tässäkin vaiheessa todettiin, että tämä on pieni askel ja näitä pieniä askeleita ilmeisesti pitää ottaa vielä monta lisää. Toivoisin, että vauhti olisi kova, että mahdollistaisimme suomalaisille oppilaitoksille koulutusviennin hyvin laajasti, koska olen varma, että suomalaiselle koulutukselle ja koulutusosaamiselle on maailmalla kysyntää.
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 ja lähteä markkinoimaan ja myymään suomalaista koulutusta. Voi sanoa, että meillä on päästy ihan hyvin alkuun jo korkeakouluissa, meillä on hyvin päästy jo jollain tavalla alkuun ammatillisella puolella. Lukioissa otetaan tällä kertaa yksi pieni askel, mutta samaan aikaan siellä on huutava kysyntä suomalaiselle peruskoululle. Miksi me emme tuotteista suomalaista peruskoulua esimerkiksi franchise-malleilla, jolloin me pystymme myöskin skaalaamaan suomalaista peruskoulua mahdollisimman laajoille markkinoille? Meillä on paljon myöskin, voi sanoa, opittavaa kaupallisella puolella, että millä tavalla kaupallistetaan suomalaisia koulutustuotteita. Tällä hetkellä se on vähän semmoista leikkaa—liimaa, hetkellistä ja hetkeksi lämmittää, mutta tässä on syytä löytää uudenlaisia kaupallisia malleja, joilla me pystymme pitkäjänteisesti keräämään pitkistä sopimuksista esimerkiksi franchise-tyyppisillä malleilla Suomelle uusia vientituloja. Näen tässä erittäin merkittävät mahdollisuudet, kunhan vain saadaan se oma tuotepaletti kuntoon ja vähän otetaan kaupallista osaamista lisää meidän ministeriönkin
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! Minusta on hyvä, että hallitus teki tämän merkittävän ratkaisun koulutusviennin lainsäädännöllisestäkin tuesta, jota viime hallitus ei pystynyt tekemään. Se liittyy siihen, sallimmeko me sen, että nämä suomalaiset koulutuksen järjestäjät voisivat ottaa ulkomaalaisten opiskelijoiden opiskelusta maksun joko meillä tai muualla. Ja sitä ei pystytty tekemään viime hallituskaudella siitä huolimatta, että viime hallituskaudella ensimmäistä kertaa suomalaisen koulutuspolitiikan historiassa nähtiin, että koulutus voi olla myös vientituote. Silloin kun vienninedistämisohjelmaa tehtiin, ensi kertaa otettiin tämä vahvasti esiin. Ja minä olen iloinen siitä, että pienin askelin näitä muutoksia nyt tapahtuu. Mutta on muistettava, että tänään me keskustelemme tässä esityksessä oikeastaan kahtalaisesta kiinnostavasta kulmasta. Ensinnäkin osa edustajista totesi, että on hienoa, että suomalainen lukiokoulutus ja suomalainen koulutus nyt laitetaan maailmalle tällä esityksellä. Mutta IB-lukiot eivät noudata aivan samanlaista niin sanottua ohjelmaa, mitä noudattaa suomalainen lukiokoulutus, enkä pidä sitä pahana, koska se on eri tarkoituksiin tehtävää. Mutta ei tällä nyt suomalaista koulutusta kovinkaan maailmalle viedä, mikä on kuitenkin helppo tässä tunnustaa, ja tämä volyymi tulee olemaan niin pieni, enemmänkin kysymys on siitä, että jos me haluamme nähdä, että toisen asteen koulutus on mahdollista myydä maailmalle, sen suurin potentiaali on ammatillisen koulutuksen tuotteistamisessa. Siis erityisesti Afrikassa on valtava kiinnostus suomalaisen ammatillisen koulutuksen ostamiseen, ja siihen emme valitettavasti ole vieläkään pystyneet tarttumaan. Ymmärrän ne vaikeudet, joita hallituksella tässä asiassa on, mutta siitä olisi pitänyt lähteä liikkeelle. Ja olen pahoillani, että olen ilonpilaaja tässä,
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 todellakin, että me puhumme tästä koulutusviennistä ja koulutusviennin hankkeesta, ja se on täydellinen tosiasia, että monet yksittäiset organisaatiot — yritykset ja julkiset — yksistään ovat sitä tehneet. Emme me ole tehneet koko tarinaa koulutusviennistä. Hyvä, että tämä ammatillinen koulutus tuli tässä myöskin esille, mutta minulla on myöskin vähän toisia kokemuksia ihan toisen asteen lukiokoulutuksesta, jopa yläkoulun ja muitten osalta. Nyt esimerkiksi Euroopassa on herännyt aikamoinen kiinnostus, millä tavalla lukiokoulutusta voitaisiin kopioida tai saada mallia Suomesta, jolloin myöskin tälle koulutussektorille on yllättävänkin paljon ollut kiinnostusta, ja siellä on sekä Italia että Slovakia. Slovakialla esimerkiksi viime viikolla meidän valiokunnan reissulla oli selkeä kiinnostus tähän, ja nyt täytyisi tehdä kaikki sen eteen,
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-02 koulutus tunnetaan maailmalla hyvin, tosin ihan kaikkea geografisesti ei tiedetä. Muistan tässä vajaa kymmenen vuotta sitten, kun Pisa-tulokset olivat juuri tulleet ja olin Saksassa käymässä pääsiäisviikon edellä. Silloin on opettajilla pitkä loma, ja Berliinissä jossakin oluttuvassa tapasin lomailevia opettajia. He kehuivat suomalaista koulutusjärjestelmää ja sitten sanoivat, että onhan teidän helppo satsata koulutukseen, kun teillä on sitä öljyrahaa niin paljon. No niin, se siitä, eli pitää vissiin Saksassa opettajat laittaa maantiedon tunnille uudestaan. Mutta aivan samalla lailla kuin Eta-alueen ulkopuolisten lukukausimaksuista puhuttiin, aivan samalla lailla portti- ja mörköteoriaa tuodaan tähän, että tulisi myös suomalaisille lukio-opiskelijoille lukukausimaksut. En tähän jaksa uskoa, enkä myöskään siihen, että koulut ahneuksissaan keskittyisivät tähän rahaa tuovaan opetukseen ja sitten laiminlöisivät muun opetuksen, jättäisivät retuperälle. Tähän en jaksa uskoa. Edustaja Krista Kiuru, puhuitte aivan oikein, siis liittyen afrikkalaiseen ammatilliseen koulutukseen, mitä mahdollisuuksia Suomella voisi olla, mutta entistä tärkeämpänä näkisin, että Suomessa ryhdyttäisiin kouluttamaan Afrikkaan
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Arvoisa puhemies! On aina mieltä ylentävää, kun on näin hyvää yhteisymmärrystä salin eri laidoilla ja hallitus saa ansaittua kiitosta hyvästä esityksestään. Vielä varmuudeksi, kun täällä on lukukausimaksuista keskusteltu ja tuotu ne esille ikään kuin huolena, niin tämän hallituksen esityksen osalta minkäänlaista syytä huoleen ei kyllä ole. Heti hallituksen esityksen alussa, taitaa olla jopa toisessa lauseessa, sanotaan aivan selvästi, että tämä muutos ei mahdollistaisi lukukausimaksujen perimistä opiskelijoilta,
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-02 On syytä nyt ehkä eduskunnan pöytäkirjoihin todeta se, että ei se ole mikään sattuma, että Suomessa koulutuksen taso on ollut pitkään ja on edelleenkin verrattain korkea. Me olemme harjoittaneet täällä aidosti kansallista koulutuspolitiikkaa, jota on kansallisella lainsäädännöllä, hyvällä opettajakoulutuksella ja erilaisilla ohjausjärjestelmillä paimennettu. paljon kollegoja Euroopasta, maailmalta, Pohjoismaistakin, jotka ovat ihmetelleet sitä, miten te olette kyenneet pitämään Suomessa kansallisesta koulutuspolitiikasta kiinni. Kun Pisa-tutkimustulokset tulivat, olin Pariisissa OECD:n sihteeristön vieraana ja he haukkoivat henkeään. Kun teillä ei ole kilpailua täällä, ei ole tarkastajia eikä muita, miten te teette meillä ovat vastuulliset poliitikot yhdessä osaavien virkamiesten kanssa tehneet tätä koulutuspolitiikkaa. En nyt malta olla korostamatta sitä, että kyllä sosiaalidemokraattien työn- ja kädenjälki on ollut historiallisesti kaikkein merkittävintä. — No, täällä tulee vasemmistoa ja maalaisliittoa ja näin, ja ehkä nyt viime vuosina kokoomuskin on pikkuhiljaa tullut tähän letkaan mukaan. Minusta se kannattaa todeta isommassa perspektiivissä. Sitten ihan tähän koulutusvientiin edustaja Zyskowiczille: Tässä hallituksen perusteluissa todetaan se, miten vuosina — apua, — apua, nyt minä kadotin täältä ne kohdat, mutta joka tapauksessa vuodesta 2003 lähtien joka kolmas neljäs vuosi on tehty koulutusvientiä edesauttavia päätöksiä. Mutta kieltämättä ongelma on ollut tutkintomaksujen periminen, jossa vasta nyt päästiin korkea-asteen kohdalta eteenpäin.
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Kyllä sitä vauhtia olisi kaivannut kovempaa, mutta joku vanha sananlasku sanoo, että hitaasti hyvää tulee. Siltä osin ehkä on paikka aina välillä miettiä, miten ne hallitut askeleet tehdään, että jos otetaan liian iso haukkaisu, niin voidaan sitten menettää mainettakin. Tässä kohdin hallituksen esitys on oikein hyvä esimerkki siitä, että tehdään semmoinen pieni raotus kokeillaan vähän tuotteistaa ja katsoa, millä tavalla sitä lähdetään viemään markkinoille. Mutta samaan aikaan on myönnettävä, että heti, kun näyttää sille, että tässä se on se meidän juttu, jolla me voimme saada lisää Suomelle työtä ja kasvua, niin meillä tulee olla valmiudet myöskin lainsäädäntöä muuttaa vauhdilla, ei niin, että sitä sitten mietitään vuosikaupalla, vaan meillä pitää olla kyky myöskin nopeasti tehdä muutoksia. Voi sanoa, että tämmöinen mörköjen katselu mieluumminkin pitäisi tässä kohdin kääntää, että mörköjen sijaan nähdään mahdollisuuksia, mahdollisuuksia ennen kaikkea sitä kautta, että tässä on mahdollisuus tehdä uutta työtä, saada uusia verotuloja, vahvistaa meidän osaamistamme, eräällä tavalla laittaa se positiivinen pyörä entistä vahvemmin käyntiin. Tässä ei ole kysymys pelkästään siitä, että myydään lukiokoulutusta, mutta tähän liittyy myöskin lukuisa joukko erilaisia yrityksiä, jotka työllistävät suomalaisia. Otetaan esimerkkinä vaikka meidän sovelluksia tekevät
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-02 Yliopisto-lehdessä on käyty tästä Pisa-tutkimuksesta ainakin kymmenen vuotta vaihtelevaa keskustelua ja yritetty selittää, miksi nämä Suomen tulokset ovat erinomaisia. Yksi syy näyttää asiantuntijoiden piirissä olevan se, että Suomessa lasten elokuvia ei dubata vaan siellä lukee tekstit, mikä vahvistaa nuorten ihmisten, lasten halukkuutta oppia lukemaan ja kirjoittamaan. suomen kieli kirjoitetaan käytännössä samalla lailla kuin äännetään. Suomessa väestö on erittäin homogeenista, minkä johdosta keskiarvot, jotka ovat ratkaisevia Pisa-tutkimuksessa, tulevat kohtuullisen korkeiksi automaattisesti. Miksi tätä vientiä ei ole saatu toimimaan, se on sitten toinen kysymys. Miksi ne, jotka menestyivät Pisa-tutkimuksissa myös kaksikymmentä vuotta sitten, eivät ole pystyneet kaupallistamaan tätä meidän erinomaista osaamistamme? Se johtunee monesta asiasta, mutta veikkaan, että asia ei ole ihan niin yksinkertainen eikä meidän pidä ehkä olla niin hyvään