samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Otin tämän puheenvuoron edustaja Parviaisen jälkeen, koska ajattelin, että nyt tulee ponnekas puolustuspuheenvuoro hallituspuolueelta tämän kokeilun puolesta, mutta esititte niin hyviä argumentteja siitä, mitkä kaikki huolenaiheet tässä esityksessä on, että en voi muuta kuin yhtyä edustaja Parviaisen hyvään puheenvuoroon. Itse näen kaksikielisyyden aidosti rikkautena ja pelkään, että tämä esitys nyt asettaa meillä joukon nuoria eriarvoiseen asemaan. He menettävät mahdollisuuden kokonaan kaksikielisyyteen. Kun virkamiesruotsi ja monet muut vaatimukset edelleen yhteiskunnassa säilyvät ennallaan, ovat nämä nuoret eriarvoisessa asemassa. Pelkään myös, että siihen valintaan, kuka lähtee tähän mukaan, voi vaikuttaa perhetausta, voivat vaikuttaa ne mahdollisuudet sillä hetkellä omassa elämässään tehdä valintoja. Voi olla, että tämä houkuttelee juuri heitä, joilla on ehkä kaikkein haasteellisinta koulussa tällä hetkellä. Pidän ylipäätänsä tärkeimpänä sitä, että koulu valmistaisi meidät kaikki mahdollisimman laajaan ja hyvään kielitaitoon, ja ajattelen kyllä, että kuten OAJ tai EK ovat nostaneet esiin, tämä saattaa oikeasti johtaa yleisen kielitaidon heikentymiseen. Senhän me näimme jo, kun ylioppilaskirjoituksista poistettiin pakollinen ruotsin kieli. Itse kaksikielisenä minun on vaikea ymmärtää, että kukaan kokisi rasitteena tämän, että osaa kahta kieltä. Uskon, että suurin ongelma on siinä, että liian harva oppii sen ruotsin kielen hyvin ja elävästi siellä koulussa, jolloin itse näen, että ratkaisu on se, että me kehitämme ruotsin kielen opiskelua. Me kehitämme sitä, miten sitä opiskellaan, ja me aikaistamme reippaasti sitä opiskelua, koska me tiedämme, että nuoret lapset oppivat aivan uskomattomalla tavalla. Mitä vanhemmaksi tulee, sitä vaikeammaksi se muuttuu.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Että tänne tulisi yksi hallituksen esitystä puolustavakin puheenvuoro, haluan käyttää sen. Ymmärrän toki huolenne ja toivon, että nämä huolet eivät toteudu, jos esimerkiksi virkamiesruotsi on voimassa vielä tyyliin 15 vuoden päästä, sitten kun opiskelijoita siinä vaiheessa on. vaiheessa on. Onhan toki monia maita, jotka ovat kaksikielisiä, esimerkiksi Kanada, joissa ei pakollista kielen opiskelua molemmille kielille ole ja siitä huolimatta molempia kieliä paljon opiskellaan ja niitä arvostetaan ja paljon käytetään. Mutta se, minkä vuoksi halusin tämän puheenvuoron ottaa ja ja minkä tuoda esille, kun täällä nostettiin, miten opiskelut hankaloituvat ja oppilaat eriarvoistuvat: Oppilaat voivat eriarvoistua jopa niinpäin, että siellä kouluissa, missä valitaankin esimerkiksi kiinan kieli tai venäjän kieli, kieli, opiskelijoilla on tulevaisuudessa aivan ylivertaiset mahdollisuudet päästä työelämässä eteenpäin, koska oppivat tätä kieltä nuorena. Siitä olen täysin samaa mieltä, että kielten opiskelu pitäisi aloittaa mahdollisimman aikaisin, ja toki haluaisin, että me kaikki eduskunnassa kannustamme nuoria opiskelemaan
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Kun edustaja Kalmari lupasi puolustaa tätä hallituksen esitystä mutta ei kuitenkaan sitten tehnyt sitä, niin kyllä yhden epäkohdan nostitte esille tavallaan ja annoitte semmoisen vaikutelman, että nämä nuoret, jotka sitten pois valitsevat tämän ruotsin kielen, opiskelisivat kiinaa tai venäjää. Mutta valitettavasti kaikki käytössä oleva tieto kertoo siitä, että heidän kielitaitonsa tulee heikkenemään entisestään, ei lainkaan niin, että heidän kielitaitonsa paranee. Kysynkin, miten neuvoisit omia lapsiasi tekemään. Neuvoisitko omia lapsiasi tekemään: valitse pois tämä, sulje itseltäsi tulevaisuudessa ovia, hankaloita omaa opinpolkuasi, sulje etukäteen ovia vuosikymmenten kuluttua tarvitsemistasi tehtävistä?
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Ihmisenä, joka on käynyt koulua ruotsiksi ja opiskellut sekä suomea että venäjän kieltä peruskoulussa vieraina kielinä, kyseenalaistan hieman tämän teesin, jonka mukaan tämä kielikokeilu automaattisesti johtaisi siihen, että nimenomaan venäjän kielen opiskelu Suomessa lisääntyisi merkittävästi. Pidän sitä sinänsä siis tavoiteltavana ja toivottavana mutta näen kyllä itse, että sellaisten oppilaiden kohdalla, joilla on vaikeuksia motivoida itsensä ruotsin kielen opiskeluun, sellaisen vieraan kielen opiskelua, jossa pitää opetella uudet aakkoset ja jonka kielioppi on ainakin verbien osalta merkittävästi vaikeampi kuin esimerkiksi ruotsin kielen kielioppi, en itse pidä järin todennäköisenä. Mikäli tavoitteena on lisätä esimerkiksi venäjän kielen tai jopa kiinan kielen opiskelua, jonka osalta pidän tätä vielä epätodennäköisempänä, että tämä johtaisi siihen, niin kyllä siihen pitäisi silloin puuttua nimenomaan resurssien kautta, että on vapaavalintaisia vieraita kieliä tarjolla, ja ennen kaikkea myöskin asennekasvatuksen kautta eli sen, että tuodaan esille kielten osaamisen merkitys ja laajan monipuolisen kielivalikoiman merkitystä myöskin työelämässä.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-12-11 Det är ju så att ett språk ofta brukar öppna fler språk, och det är väldigt sällan en människa som är rädd för att lära sig ett nytt språk, till exempel svenska om man är finskspråkig, har lätt för att lära sig andra språk, utan det är ju tvärtom, det ena öppnar det andra och man lär sig tänka på ett helt annat sätt. Man kan dessutom tänka att eftersom engelskan är ganska populär så är ju svenskan inte så långt ifrån, det finns många ord som man får helt automatiskt. Det är egentligen ett ganska litet steg. Minun mielestäni ainoa järkevä, jos oikeasti haluamme kehittää kielitaitoa, on, että pyrimme opettamaan kotimaisia kieliä mahdollisimman aikaisin leikin kautta niin, että lapset käyttävät niitä luonnollisesti vaikka päiväkodissa ja varhaiskasvatuksessa jonkin verran. Sitten uskoisin, että se avaa tietä moneen muuhun kieleen myöskin ja kiinnostukseen kieliin. Kielen täytyy olla hauskaa, jotta sitä haluaisi käyttää.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 Tässä puhutaan pois valitsemisesta. Yhtä hyvin voidaan ajatella, että se mahdollistaa valitsemisen sellaiseen kieleen, mihin ainakaan pienemmillä paikkakunnilla tätä nykyä ei ole mahdollisuutta. Esimerkiksi Itä-Suomessa uskoisin, että venäjä on se kieli, mille tulee aika paljon lisäkäyttöä, kunhan tässä matkailu vielä lisää kehittyy ja vientisuhteet
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 sillä paikkakunnalla enemmän hyötyä kuin olisi siitä ruotsin kielen opiskelusta. Mutta minä itse ajattelen näin, että kaikki kielenopinto on eteenpäin, ja kielivalikoiman lisääminen voitaisiin tehdä muilla keinoilla, niin kuin täällä on sanottu. Kokeilu on kokeilu, ja se sitten lähtee nyt eteenpäin. Tuloksia minä aion kyllä seurata erittäin tarkasti, ja minua kiinnostavat ne tulokset sitten sieltä myöhemminkin, ei vain tuosta peruskoulun jälkeen. Ajattelen näin, että perhe, joka nyt tekee tämän kielivalinnan, on kyllä erittäin vahvasti sitoutunut siihen paikkakuntaan, missä sillä hetkellä asuu, sillä muutto toiselle paikkakunnalle voi olla aika hankala tämän jälkeen, tai ainakin se vaatii hirveän paljon ponnisteluja sekä siltä lapselta että myöskin hänen vanhemmiltaan. Tässähän voisi olla sitten yksi myönteinen ajatus se, että tämähän saattaisi mahdollistaa kielen oppimisen ihan eri konsteilla, esimerkiksi vaikka joku yritys saattaisi innostua järjestämään eri tavalla kielen opetusta. Mutta tässä täytyy muistaa, että kustannukset sitten saattavat langeta sille, joka nyt tähän kielikokeiluun osallistuu.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-11 piiriin pääsevät. Tässä on noussut esille näitä huolenaiheita, lähinnä tähän opiskelijoiden ja oppilaiden oikeusturvaan liittyen. Sivistysvaliokunnassa käytiinkin keskustelua siitä, että Opetushallituksen rooli on hyvin tärkeä tiedottamisen osalta. Eli Opetushallituksen tulee jatkossa panostaa tiedottamiseen sekä opetuksen järjestäjille, jotka tähän kokeiluun hakevat, että sitten myöhemmin tietysti myös näille oppilaille ja heidän vanhemmilleen. Sekä näiden oppilaiden oikeuksiin että myöhempiin velvollisuuksiin liittyen täytyy tietenkin olla selvää, että kaikki asiaan liittyvät seikat ovat oppilaiden ja heidän vanhempiensa tiedossa silloin, kun he tähän kokeiluun hakevat. Mutta kokonaisuutena suhtaudun tosiaan tähän kokeiluun positiivisesti. Se olisi voinut olla laajempikin itse asiassa, koska monessa lausunnossa tuli esille se, että näin pienellä kokeilulla ei välttämättä saavuteta kovin tarkkoja tuloksia. Siksi esitimme ensimmäisessä käsittelyssä, että laajuus olisi ollut 5 000 oppilasta, mutta sitä ei sitten toteuteta näin suurena, eli tämä 2 200 tulee, ja toivottavasti siihen saadaan sitten hyvä seurantatutkimus, jotta tästä kokeilusta on aidosti hyötyä. Totean vielä, että täällä on puhuttu venäjän ja kiinan kielistä. Niissä on tosiaan erilaiset aakkoset. Saattaa olla, että paljon työtä vaatii, jos ja kun niitä lähtee opiskelemaan, mutta tietysti tässä on muitakin kieliä, joita oppilas voi valita — saksa, ranska, italia, espanja, monia merkittäviä maailmankieliä — ja uskon ja toivon, että tämä kokeilu tuottaa hyviä tuloksia.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Se, että lapset opiskelevat ruotsia, ei kyllä estä heitä opiskelemasta muita kieliä. Taisin jo äsken mainita, että olin siellä ruotsin tunnilla aika lailla laiska, niin olin muuten saksan tunnillakin ja myöhemmin englannin tunnilla. Mutta millään näistä kielistä minua ei myydä beduiineille tänä päivänä. pärjään niitten kanssa silloin, kun niitten kielten kanssa pitää pärjätä, ja kaikista kielistä on ollut apua toinen toisillensa. Se vain toimii siten, että mitä enemmän kieliä sinä osaat, sitä helpompaa aina seuraavan kielen opiskelu on, vaikka mentäisiin ihan eri kielialueelle, vaikka mentäisiin ihan eri kielisukuun. Kun saa ne harmaat aivonystyrät liikkeelle, niin muita kieliä oppii paljon helpommin. Minä olisin paljon enempi huolissani siitä, jos nyt tämmöinen kielikokeilu tehdään, löytyykö meillä kiinan kielen opettajia tarpeeksi, löytyykö meillä venäjän kielen opettajia tarpeeksi tai löytyykö meillä arabian opettajia tarpeeksi, sitäkinhän Suomessa tarvittaisiin tänä päivänä. Mistä me otamme ne opettajat sinne? Jos tilanne on se, että siellä ei sitten tätä toista kotimaista opiskella, niin mitä sitten tehdään, jos ei saada muodostettua näitä ryhmiä? Mitä tapahtuu ruotsin kielen opettajille? Luuletteko te, että ne tulevat sinne odottamaan, että jos sattuisi, että tänne ei nytten tulekaan muita ryhmiä, niin ehkä saan töitä? En usko, että näin käy. Kyllä näitä asioita pitää katsoa vähän laajemmin. Sitä, että lapsi oppii jonkun kielen koulussa tai pihalla, mieluummin tietenkin pihalla kuin koulussa, koska se on helpompaa ja se on leikinomaista ja sitä kautta se kieli opitaan, minun mielestäni kannattaisi kyllä tukea eikä vastustaa.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Kyllä koko tämän uudistuksen kuva kilpistyy edustaja Parviaisen viimeksi käyttämään puheenvuoroon. Hän on ollut käsittelemässä asiaa sekä perustuslakivaliokunnassa että sivistysvaliokunnassa, ja kun hän sanoo täällä, että hän ei rehtorina voisi suositella tätä yhdellekään lapselle, niin siihen kyllä kilpistyy koko tämä uudistus ja se, mistä tässä on kyse. Se on vastuuton, ja aivan teidän laillanne tulemme seuraamaan tätä erittäin tarkasti. Mutta huoli on vain se, että valitettavasti 2 200 lapsen
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-12-11 minun mielestäni nämä syyt olivat hyvin järkeviä ja paljastivat sen, että tämän kokeilun tarkoituksena ei todellakaan ole kehittää peruskoulua tai perusopetusta. Mielestäni on kyllä tosi ongelmallista, että tässä on joku ihan toinen agenda, joka varmaan on jostain Nuivan manifestin liepeiltä haettu. Mielestäni on surullista, että joku kokee henkilökohtaisista ongelmistaan tai jostain kokemuksestaan johtuen, että Suomen kaksikielisyys on niin vaikea asia. Meidän pitäisi ehkä pohtia nyt sitten sitten tätä suhdetta toisiimme ja rakentaa sitä täällä eduskunnassa. Olen monesti ihmetellyt, minkä takia esimerkiksi kansanedustajat ovat niin vähän kiinnostuneita kielten opiskelusta. Meillähän on eduskunnassa aivan valtavan hienot mahdollisuudet opiskella ruotsia, kiinaa, whatever, mutta hyvin harva käyttää tätä. Ja se näkyy, kun istuu kansainvälisissä kokouksissa tai kun valiokunnat matkustavat. Hyvin harvat puhuvat sujuvasti ja uskaltavat puhua monia kieliä, ja huomaa, että me voisimme olla huomattavasti aktiivisempia kansainvälisissä tilanteissa ja vahvempia neuvottelijoita, jos meillä olisi vahvemmat kielet. Joten ehkä me ryhdymme nyt kaikki sitten opiskelemaan vähän enemmän kieliä ja osoitamme sen, että on hienoa opiskella kieliä, ja seuraamme samalla sitten tämän surullisen, surullisen poliittisen vendettan toteutumista.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 kokeilla sitten. Mutta mielenkiinnolla seurataan sitä, ja todellakin mielestäni meillä pitää seurata sitä myöskin sinne korkea-asteen opintoihin saakka, eli toivottavasti joku nuoremmasta väestä istuu sitten vielä eduskunnassa, kun tämän kokeilun lopullisia tuloksia sitten seurataan. Toivottavasti ainakin Andersson raportoi sitten myöhemmin, mitä on tapahtunut tämän kielikokeilun kanssa.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 heittoon siitä, miksi kansanedustajat eivät opiskele kieliä, ja haluaisin vastata tähän myöskin pienen paikkakunnan näkökulmasta. Itse halusin opiskella ranskan kieltä peruskoulussa. Ei minulla ollut mitään mahdollisuutta. Luin saksan kieltä silloin. Aloitin ranskan opiskelun lukiossa, mutta kun olin pitkän matematiikan lukija ja luonnonvara-alalle suuntautunut, oli erittäin vaikeaa tai ihan mahdoton yhtälö jatkaa sitä saksan kielen opiskelua ja ottaa silti uutta kieltä, jolloin jouduin sitten luopumaan tästä ranskan kielen opiskelusta. erilaisille uusille oppimispoluille, että siinä olisi sitä kehittämistä myös. Jos tämä kokeilu ei kanna, niin sitten sitä ei kannata jatkaa. Mielestäni tällaisia asioita kannattaa Suomen kehityksen näkökulmasta kokeilla, sillä on erilaisia työllistymisväyliä, ja itsekin sitä ranskan kieltä jatkuvasti tarvitsen Euroopan neuvoston kokouksissa.
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-11 ympäristövaliokunnan mietinnössä. Nyt tehtävät muutokset hallituksen toimesta eivät vastaa perussuomalaisten käsitystä hyvästä ja kohtuuhintaisesta asumisesta varsinkaan, kun yleistä asumistukea on jo leikattu kahtena edellisenä vuonna. Kun tähän lisätään yleinen asumismenojen nousu sekä vuokratasojen prosentuaaliset korotukset etenkin vapaarahoitteisilla vuokramarkkinoilla, on kehityssuuntaus huono.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 perusteluissa todetaan, että arviolta 40 prosenttia siitä säästöstä, mitä uskotaan saatavan asumistuen puolella, valuu toimeentulotuen tarpeen kasvuun. Tässä aikaisemmin keskustelimme pitkään työttömyysturvasta, siitä, miten ihmisiä kannustetaan tai lannistetaan. Siinä keskustelussa muun muassa edustaja Alanko-Kahiluoto toi esille sen, että monet sosiaaliturvan tutkijat ovat tuoneet esille sen, että toimeentulotuki on se kaikkein vähiten kannustava sosiaaliturvan muoto, sosiaaliturvan muoto, joka kaikkein vähiten kannustaa ihmistä omalla työllään lisäämään omia ansiotulojaan ja sitä kautta parantamaan omaa tilannettaan, koska toimeentulotuki kaikkein julmimmin leikkaa tukea silloin, jos ihminen onnistuu omia tulojaan kasvattamaan. Näin ollen tämä hallituksen esittämä asumistuen leikkaus myös heikentää
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Ei ole myöskään selkeää näyttöä siitä, että asumistuen taso suoraan vaikuttaisi vuokratasoon, vaikutukset tukien saajiin sen sijaan ovat kiistattomat. Muutos pahentaa eriarvoistumiskehitystä heikentämällä kaikkein haavoittuvimmassa taloudellisessa asemassa olevien väestöryhmien toimeentuloa. Heikennys on myös aikaa myöten paheneva, jos asumismenot kasvavat elinkustannusindeksiä voimakkaammin. Vaarana on, kuten valiokuntakäsittelyssäkin kävi hyvin ilmi, että yhä useampi yleisen asumistuen saaja ajautuu etenevän heikennyksen kautta toimeentulotuen pitkäaikaiseksi käyttäjäksi. Toimeentulotuki on tarkoitettu viimesijaiseksi tukimuodoksi, mutta nyt hallitus ajaa asumistuen leikkauksella ihmisiä toimeentulotuen piiriin, ja tästä ei todellakaan synny säästöjä, vaan lisäkustannuksia.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 herra puhemies! Hallitus on toistuvasti puhunut, miten on tärkeää saada asumistukimenoja pienenemään. Kyllä, mutta ainoa kestävä tapa tehdä se on vähentää asumistuen tarvetta. Se tarkoittaa, että me tarvitsemme enemmän kohtuuhintaisia asuntoja. Määrän lisääminen on yksi keino, mutta ei voi unohtaa myöskään laatua. Kuntien on tehtävä vahvaa tontti- ja maapolitiikkaa, jotta varmistetaan myös se, että ne syntyvät asunnot varmasti ovat myös kohtuuhintaisia. Olen aina epäillyt ja voin sanoa tienneeni, että aivan varmasti asumistuen heikennykset siirtyvät jossain määrin toimeentulotukeen, mutta vasta tästä hallituksen esityksestä opin, että se on jopa 40 prosenttia, joka siirtyy suoraan asumistuen säästöistä toimeentulotukimenoihin. Ja me tiedämme, että toimeentulotuki on tarkoitettu viimesijaiseksi turvaksi ja väliaikaiseksi turvaksi, se on hyvin passivoiva tuen muoto, joka vie ihmiseltä mahdollisuuksia omassa elämässään, ja ei ole suotavaa, että kukaan sille pysyvästi joutuisi. Nyt jo iso osa ihmisistä varsinkin kasvavilla kaupunkiseuduilla, missä asumisen kustannukset ovat erityinen ongelma,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Kannatan myös edustaja Immosen tekemää hylkäysehdotusta. Tässä hallituksen alkuperäisessä esityksessä yleisestä asumistuesta annetun lain muuttamiseksi oli tosiaan osuus, joka koski osa-asuntoa ja alle 20 neliömetrin suuruisen asunnon enimmäisasumismenoa, mutta se on sieltä nyt poistettu valiokuntakäsittelyn aikana. Sen poistaminen oli ehdottomasti oikea ratkaisu, sillä vaikutukset olisivat voineet olla merkittäviä erityisesti opiskelijoiden toimeentuloon. Se on jo nykyisin niin niukkaa, että asumistukeen suunniteltu muutos olisi tältä osin voinut heikentää sitä yhä edelleen ja vielä merkittävästikin. Yleisen asumistuen enimmäisasumismenojen sitominen elinkustannusindeksiin vuokraindeksin sijaan jäi kuitenkin tähän hallituksen esitykseen, mitä en pidä ollenkaan hyvänä asiana. Hallituksen toimenpiteet, kuten lämmityspolttoaineiden veronkorotukset, ovat nostaneet asumisen hintaa muutoinkin. Kiinteistöveron alarajan korotustakin hallitus ajatteli tehdä, mutta se onneksi peruttiin. Tästä näkökulmasta käsin tarkasteltuna tämä yleisen asumistuen muutos ei ole kannatettava.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Suomen metsäkeskuksen metsätietojärjestelmästä annettua lakia. Tarkoitus on muuttaa lakia siten, että julkisten ympäristötiedoiksi katsottavien metsätietojärjestelmien tietojen luovuttaminen olisi mahdollista ilman nykyisiä tietojenluovutusmenettelyjä. Metsätieto ja sähköiset palvelut ‑hanke on osa hallituksen hallitusohjelman "Puu liikkeelle ja uusia tuotteita metsästä" ‑kärkihanketta. Tämän hankkeen tavoitteena on tehostaa metsävaratiedon hyödyntämistä parantamalla tiedon laatua ja liikkuvuutta sekä kehittämällä sähköisiä palveluita. Koska metsien käyttö kasvaa, on tärkeää, että parannetaan myös toiminnan ohjauksessa ja seurannassa tarvittavan tiedon saatavuutta. Tämän avulla voidaan sekä tehostaa metsätaloutta että parantaa kestävän metsätalouden hyväksyttävyyttä. Pidän tärkeänä, että myös satelliittiseuranta on mukana metsienkäytön valvonnassa. Kuvia voidaan hyödyntää laittomien hakkuiden selvittämiseksi. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa on jo ollut pilottikokeilu, missä oli mukana alueita useista kunnista. Metsäkeskus vertasi satelliittikuvausaineistoa metsänkäyttöilmoituksiin, ja neljältä pilottialueelta Suomesta löytyi yhteensä 73 hakattua metsikkökuviota, joista ei ollut toimitettu metsänkäyttöilmoitusta. Tämä laiminlyöntimäärä on noin 0,3 prosenttia satelliitin kuvaamille alueille vuosittain saapuvista metsänkäyttöilmoituksista. Uusilla menetelmillä pystytään osoittamaan entistä paremmin, kuinka hyvin asiat ovat metsäpuolella hoidossa. Tällöin neuvonnalla, koulutuksella ja riittävällä tiedotuksella voidaan vastata tarpeisiin aiempaa nopeammin. Metsätietojen hyödyntäminen ja jalostaminen elinkeinon ja metsänomistajien hyödyksi on jo nyt Suomessa maailmanlaajuisesti katsottuna edistyksellistä. Näkisin myös hyvänä, että metsätalous olisi oppiaineena lukiotasoisessa koulutuksessa. Suomi on metsien maa, ja metsäalan osaamisen pitäisi olla perusasioita lukiosta valmistuttaessa. Tämä lakiehdotus, mitä nyt käsitellään, vahvistaa kotimaisen metsätalouden asemaa kestävän metsätalouden osaajana. Nykyisin pääsääntönä on, että henkilötietojen luovuttaminen metsään.fi-palvelussa edellyttää suostumusta. Jatkossa tällaisen luovutuksen perusteena voisi olla muukin henkilötietolaissa tai muussa laissa säädetty peruste, esimerkiksi sopimuksen täytäntöönpano tai toimeksiannon hoitaminen. Luovutuksen edellytyksenä on se, että luovutuksensaajalla on henkilötietoja koskevien säännösten mukaan oikeus tallettaa ja käyttää tällaisia henkilötietoja. Henkilötiedot luovutettaisiin vain siinä laajuudessa kuin on tarpeen ilmoitettua käyttötarkoitusta varten, ja juuri tässä tulee ollakin tarkka. Henkilötietoja ei saa luovuttaa esimerkiksi suoramarkkinointia varten, mikäli maanomistaja on sen kieltänyt. Luvan myötä tietojen luovuttaminen on sallittua vain siltä osin kuin tiedot ovat tarpeellisia ilmoitettuun markkinointitarkoitukseen.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa herra puhemies! Kuten edustaja Kulmalan puheenvuorosta välittyi, meillä oli erittäin hyvähenkinen keskustelu valiokunnassa. Se, mitä todellakin keskeisesti nostimme, oli se, että henkilötiedoista ei saa tehdä rekisteriä. Sitähän ei synny, kun käytämme tätä hilamuotoista tietoa, alueita, jotka eivät ole kytkettyjä henkilötietorekisteriin, eivätkä metsäsuunnitelmat avaudu, vaan tällä saadaan se puustotieto ja ympäristötieto hyvään yhteiseen käyttöön. Meillähän on metsäsektoria edistetty muutenkin erittäin paljon, esimerkiksi metsäpuolen sukupolvenvaihdoksia on helpotettu, ja yrittäjävähennys auttaa siinä, että puukauppoja syntyy ja metsänomistajalle jää sitten viivan alle vähän enemmän rahaa. Kemera saatiin käyntiin pitkien vaikeuksien jälkeen ja sitä tullaan sitten pitkässä juoksussa
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 korostimme, että ulkomaisia kuljettajia varten tulee laatia selkeää kirjallista ohjeistusta tai esimerkiksi riittävän havainnollista videomateriaalia ja muutenkin tiedottaa ja opastaa Suomessa ajamisen erityispiirteistä ja liikenteen säännöistä — tuo kaikki paitsi asiantuntijakuulemisten pohjalta myös siitä tarpeesta, joka syntyi täällä salissa lähetekeskustelun yhteydessä, koska todella montaa edustajaa huolettivat liikenneturvallisuusnäkökulmat tässä lakiesityksessä. Mitä muuta korostettiin? Korostettiin sitä, että liikenne- ja viestintäministeriön tulee seurata ja arvioida tarkkaan sääntelyn vaikutuksia tulossa olevan turistikauden aikana ja tarvittaessa sääntelyä on mahdollista tarkistaa esimerkiksi vuonna 2018 ajokorttilain suuremman muutosesityksen käsittelyn yhteydessä.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 tuon lakiesityksen ja myöskin sen käsittelyn, mitä liikenne- ja viestintävaliokunnassa tästä asiasta käytiin keskustelua. Eduskunnassahan on liikenne- ja viestintävaliokunnassa tällä hetkellä myöskin isompi ajokorttilainsäädännön uudistus meneillään, ja oikeastaan tämä hallituksen esitys on osa sitä, mutta nimenomaan tämä lakiesitys on haluttu tuoda nopeasti eteenpäin ja saada toimeen pikaisesti, koska Lapissa nimenomaan matkailualan yrittäjät ovat toivoneet tällaista esitystä vietäväksi eteenpäin. Tämä todellakin monipuolistaa matkailua pohjoisessa. Myöskin EU- ja Eta-maiden ulkopuoliset vierailijat, matkailijat pääsevät tutustumaan useampiin paikkoihin Lapissa. valiokunnassa käytiin tätä keskustelua ja kuultiin asiantuntijoita, niin oikeastaan siellä tuli esille, minkälainen ajokortti tarvitaan ja mitä ajoneuvoja voi tällä lakiesityksellä ajaa pohjoisessa. Raskaan liikenteen ajoneuvoista käytiin kaikkein eniten sitä keskustelua, ja itse toivon, että tämä hallituksen esitys nyt johtaa siihen, että henkilöautoja ja myöskin moottorikelkkoja ja mönkijöitä turistit käyttävät siellä. Ihan niin kuin edustaja Taimela toi esille, aika paljon käytiin myöskin keskustelua liikenneturvallisuudesta ja siitä ohjeistuksesta, mitä ulkolaisille sitten
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-11 ja onneksi tämän lähetekeskustelun jälkeen tämä on jonkin verran muuttunut. Ei ole enää sellaista vaaraa, että esimerkiksi Kiinasta tullaan Suomeen ja ajetaan rekalla täällä kesärenkailla talviolosuhteissa. Mutta tässä on tietysti vielä monenlaisiakin ongelmia, jos niin halutaan ajatella. Jos tulevassa tieliikennelain uudistuksessa
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 tai ranskankieliseksi kortiksi ja sen kortin tulee olla käännetty asiantuntevan kielenkääntäjän kautta. Tästä käytiin keskustelua, ja haluttiin mennä siihen lähes yhteispohjoismaiseen menettelyyn, että samoilla kielillä on sitten, että ei tuo mahdollisessa rajanylityksessä tuota ongelmia.
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-16 Ihmisten pitää voida kokea olevansa arvokkaita ja sitä, että heitä kohdellaan myös oikeudenmukaisesti. Me tiedämme myös, että se luo lisää vakautta ja turvallisuutta. Yksinkertaisesti: eriarvoistumiskehitys on nyt katkaistava. Valtiovarainministeri on todennut, että tuloerot kasvavat Suomessa. Kuten tiedämme, jos vain osa voittaa, niin kaikki häviävät. Syksyn mittaan tapaamani ihmiset ovat kertoneet, että heiltä on leikattu eläkettä tai päivärahaa ja lääkekorvaukset ovat pienentyneet.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-16 laskuun. Tämä on se työ, mitä nyt on tehty. Se on ainut tie. Se on ainut tie, että me pääsemme pois siltä tieltä, mitä on jouduttu tekemään viimeisten hallitusten, jo kahden edellisen hallituksen, aikana ja myöskin tämän hallituksen aikana, että me joudumme sopeuttamaan meidän menojamme ja tekemään kipeitäkin leikkauksia. Se on ainut tie. En usko, että SDP:nkään ollessa hallituksessa se leikkaaminen ei varmasti ollut mukavaa. Sen tähden minä iloitsen siitä, että meidän talous on saatu kasvamaan, velkaantuminen vähenee. Se päivä on edessä, että meidän ei tarvitse miettiä, mistä seuraavaksi leikataan. Se päivä on edessä, se on näköpiirissä, mutta meidän pitää tehdä vielä enemmän. Silloin me voimme vielä paremmin auttaa ihmisiä. Mutta nyt paras tapa on auttaa mahdollisimman moni ihminen töihin.
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Tätä suomalaista hyvinvointivaltiota ovat niin naiset kuin miehet rakentaneet vuorollaan vuosikymmeniä. Nyt he katsovat, mitä tämä sukupolvi tekee heidän edestään. Viime vuosina hallitus on leikannut eläkeläisiltä monin eri tavoin. Lääkekorvausten leikkaus, kansaneläkkeen jäädytykset, kiinteistöveron nosto ja monet muut heikennykset ovat pienentäneet juuri eläkkeensaajien käytettävissä olevia tuloja. Eläkkeellä olevat kansalaiset eivät voi myöskään työnteollaan merkittävästi parantaa omaa toimeentuloaan. Puhuitte, Orpo, työnteolla ansaitsemisesta. Eläkeläiset eivät voi tehdä sitä. Heille ei tule palkankorotuksia, sillä hallituksen leikkaukset koskevat heitä kipeästi aina vuoteen 2019 saakka. Arvoisa ministeri Orpo, voisimmeko nyt yhdessä päättää, että nämä pientä eläkettä saavat ihmiset otetaan yhteiseksi sydämenasiaksi ja korjataan heihin kohdistetut leikkaukset? Taloushan kasvaa, ja sitä kuuluu jakaa.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Väitän, että olen itsekin tavannut ja tunnen niitä eläkeläisiä, jotka elävät todella pienillä tuloilla. Olen kuullut kyllä näitä tosielämän, arjen tarinoita siitä, kuinka tiukkaa ja vaikeaa on. Ne lääkkeet, mitä me olemme tähän etsineet: Me turvaamme ensinnäkin meidän tasavertaiset hyvät palvelumme — palvelut ovat kuitenkin niitä, jotka kaikki saavuttavat, ja ne jos jotkut kuuluvat kaikille. Me olemme nostaneet takuueläkettä jo kolmella eri päätöksellä tämän hallituskauden aikana. Mutta, arvoisat edustajat, meidän suomalaiseen hyvinvointiyhteiskuntaamme kuuluu kaksi lupausta yli kaiken. Ne ovat palvelulupaus ja eläkelupaus. Kumpikaan näistä ei toteudu — eli se, että on tasavertaiset hyvät palvelut jokaiselle suomalaiselle, tai se eläkelupaus, että niille 1,5 miljoonalle tämän päivän eläkeläiselle ja tuleville eläkeläisille me maksamme eläkkeet, jotka heille kuuluvat — ilman korkeaa työllisyysastetta, ja siksi jälleen kerran palaan tähän korkeaan työllisyyteen ja siihen, miten se on meidän politiikkamme ytimessä.
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-16 puhemies! Viime vuosina hallitus on tosiaan leikannut eläkeläisiltä monin eri tavoin. Lääkekorvauksia on leikattu, jopa diabeteksen osalta, kansaneläkkeet on jäädytetty, palvelumaksuja korotettu ja monella muulla tavalla heikennetty eläkkeensaajien käytettävissä olevia tuloja. Keväällä me sosiaalidemokraatit esitimme tehtäväksi toimenpideohjelman eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi ja eläkeläisten toimeentulon turvaamiseksi. Esitimme, että tuossa toimenpideohjelmassa selvitettäisiin vaihtoehdot esimerkiksi kansaneläkkeen tasokorotuksen tekemiseksi ja verotuksen muuttamiseksi sekä eläkkeensaajien asumistuen, palvelujen ja palvelumaksujen vaikutukset eläkeläisköyhyyteen kiinnittäen erityistä huomiota vaikeimmassa asemassa olevien
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-16 otamme velkaa tänä vuonnakin 4,5 miljardia, ensi vuonna 3 miljardia, ja jos meidän julkista taloutta ei saada tasapainoon, jos me emme saa työllisyysastetta ylös ja Suomen talouskasvua pysyväksi, me emme koskaan pääse siihen tilanteeseen, että me voisimme miettiä, miten me lisäämme jotain jonnekin. Se vaatii sen, että me pidämme nyt kiinni tehdyistä päätöksistä, me pidämme kiinni kipeistäkin päätöksistä. Vielä ei ole valitettavasti se aika, että meillä olisi jotain jaettavaa.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-16 puhemies! Köyhyyden ja eriarvoisuuden kasvaminen on suora seuraus hallituksen harjoittamasta politiikasta — perusturvaa on heikennetty, indeksiä on jäädytetty ja leikattu, asumistukea ja lääkekorvausten tasoa on heikennetty. Erityisen käsittämätön leikkaus on kakkostyypin diabeteksen lääkkeiden korvaustason laskeminen. Jokainen vähänkin asiaan perehtynyt tietää, että lääkkeiden käyttämättä jättäminen lisää kallishoitoisia lisäsairauksia ja komplikaatioita.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Lääkekorvausjärjestelmä on sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattilan vastuualueella, mutta tunnistan tämän kysymyksen tärkeyden, ja hänen poissa ollessaan haluamme hallituksena kuitenkin tähän vastata. Tämä esiin nostettu aihe liittyi laajempaan kokonaisratkaisuun, jossa asiantuntijoiden työryhmän tuloksena laadimme esityksen, joka liittyi lääkkeiden kokonaiskorvauksiin ja niiden muutoksiin ja, kyllä, myös tiettyjen lääkeryhmien korvaustason heikentymiseen. Meillä on eriasteisia korvausluokkia erilaisista lääkkeistä, ja tuo päätös liittyi siihen, mihin korvausluokkaan mainitut diabeteslääkkeet käytännössä kuuluvat.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Ymmärrän, että rahat ovat tiukilla, ja siksi oikeudenmukaisuus ja sisäinen solidaarisuus korostuu. Nykyinen verojärjestelmä on luonut suursäätiöille eräänlaisen veroparatiisin, jonka puitteissa varakkaat yksilöt voivat paeta verotusta lähes kokonaan. On kohtuutonta, että pienetkin yritykset, jotka toimivat markkinariskin alaisena, joutuvat maksamaan pääomatuloveroa, kun todella vauraat yhdistykset ja säätiöt saavat vakaat pääomatulonsa verottomina. Perussuomalaisten kaavailema uudistus koskisi ainoastaan suurimpia säätiöitä ja hyvin varakkaita yhdistyksiä.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-16 Luottamuksen lisääntyminen myös kansainvälisten sijoittajien keskuudessa on aivan a ja o. Jotta pystymme leipomaan sitä kuuluisaa kakkua, meidän täytyy tehdä nämä perustyöt, jotta me voimme sitten sitä myös jakaa, niin eläkeläisille kuin sairaille, eri tarpeisiin. Pyytäisin pääministeriä arvioimaan talouden kehityksen eteenpäin, koska se on aivan ratkaisevaa nyt 100-vuotisen Suomen historiassa.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-11-16 Me olemme luvanneet turvata palvelut jokaiselle suomalaiselle ja inhimillisen elämän ja toimeentulon jokaiselle suomalaiselle. No, miten me sen pystymme tekemään? Meidän pitää turvata julkisen talouden rahoitus. Millä julkisen talouden rahoitus turvataan? Se turvataan sillä, että meidän työllisyysasteemme saadaan nostettua sinne tavoitteeseen. Alijäämä pienenee koko ajan tavoitteemme mukaisesti. Se on suurin piirtein puolittunut siitä, mistä aloitimme. Mitä talouden jatkuvuuteen tulee, nyt näyttää tällä hetkellä hyvältä, 3,6 prosenttia oli kasvu edellisellä neljänneksellä, mutta töitä pitää jatkuvasti tehdä sen eteen, että tämä kehitys jatkuu ja työllisyysaste nousee. Vain sitä kautta me voimme turvata hyvinvointiyhteiskunnan perusteet.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-16 Nyt me kysymme oikeutetusti, että kun tätä talouskasvua on, minkä perään tekin hehkutitte, olisiko nyt aika näitä hedelmiä palauttaa takaisin niille, jotka ovat vähistään antaneet, ja palauttaa oikeudenmukaisuus. Ja mitä tekee maamme hallitus? Te, valtiovarainministeri Orpo, kiemurtelette siellä ja annatte ymmärtää, että nyt vain säästetään, mutta te itse
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-16 hyvinvointiin eri puolille. Viittaatte tällä 2 miljardin epämääräisellä heitollanne luultavasti veronkevennyksiin. Hallituksen veropolitiikka on yksi keskeisiä keinoja, millä työllisyyttä ja kasvua halutaan luoda tähän maahan. Me olemme suunnanneet 1,3 miljardia työn ja ansiotulojen verotuksen keventämiseen kaikkiin tuloluokkiin, koska haluamme tukea työllisyyttä. Puoli miljardia on suunnattu pieni- ja keskituloisten verotuksen keventämiseen. Se on minusta aivan erinomainen asia ja myöskin kädenojennus pienempituloisille ja sille, että töitä kannattaa ottaa vastaan. Veropolitiikka on johdonmukaista. Ja vielä se, että kun viime kaudella — hallituksessa, jossa kyllä itsekin olimme — teidän kanssanne pohdimme, että puolet menosopeutuksella, puolet veroilla.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-16 Perussuomalaisten tiistaina julkaistussa vaihtoehtobudjetissa onkin tähän helpotusta tuova asumisen halpuutuksen malli, joka sisältää monia toimenpiteitä. Suoraa taloudellista helpotusta perussuomalaiset toisivat niin sanotun muuttoavustuksen käyttöönotolla, jossa työn perässä muuttava ei olisi heti asuntojen kanssa ongelmissa. Lisäksi haluamme peruuttaa hallituksen kaavailemat lämmityspolttoaineiden hinnankorotukset.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-16 Asuminen, sen hinta, kohtuullisen vuokra-asumisen ja ylipäänsä asumisen saatavuus Suomessa, on yksi aivan oleellinen kysymys, johon pitää kiinnittää huomiota ja jonka eteen tehdään töitä. Meillä on tällä hetkellä iso työvoiman saatavuusongelma, kohtaanto-ongelma, ja sen taustalla suurimpia syitä on se, että kohtuuhintaista asumista ei löydy sieltä, missä työpaikkoja olisi, eli tällä hetkellä suurimmat ongelmat ovat pääkaupunkiseudulla ja suurissa kasvukeskuksissa. Ministeri Tiilikaisen johdolla hallitus tekee määrätietoista työtä, että me saamme asuntorakentamista ja kohtuuhintaista asuntotuotantoa lisättyä,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-16 Mietintä on hyvä, mutta konkreettisia toimia tarvitaan, pikaisesti. Eräs lähihistorian suurimpia virheitä oli sähköverkkojen myynti. Se hoidettiin ilman tyylipisteitä kokoomuksen Kataisen ollessa pääministeri ja vihreiden Haaviston vastatessa valtion omistajaohjauksesta. Tämä virhe tuli suomalaisille asujille äärimmäisen kalliiksi. Caruna nostaa hintoja, ja ulkomaiset sijoittajat hierovat käsiään. Voidaan sanoa, että sähköverkon myynti oli epäisänmaallinen teko. Perussuomalaisilla on tähänkin esittää helpotusta. Siirtohinnoittelussa on valtavat ylijäämät, ja Energiavirasto sallii älyttömät tuotto-odotukset. Annamme siis muun muassa Carunan repiä hirveitä hintoja. Siksi perussuomalaiset esittävät sähkönsiirron tuottovaateen laskemista 4,5 prosenttiin. Tämä koskettaa kaikkia kansalaisiamme. Arvoisa ministeri, annatteko suomalaisille helpotusta ja alatte valmistella tätä tuotto-odotusten laskemista? Asumiskustannukset ovat aivan kohtuuttomia tällä hetkellä.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa rouva puhemies! Hallitus on suhtautunut köyhiin väestöryhmiin välinpitämättömästi, eikä köyhyyden vähentäminen ole ollut sen työlistalla. Talouskasvun seurauksena syntynyt liikkumavara on käytetty hyvätuloisille suunnattuihin veronkevennyksiin ja unohdettu heikommassa asemassa olevat. Suhteellisen köyhyyden arvioidaan tämän hallituksen aikana nousseen yli 12 prosentilla. Hallituksen leikkaustoimet ovat kasautuneet samoille ihmisryhmille. Lapsilisien indeksikorotuksen jäädyttäminen ja subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajoittaminen ovat vaikeuttaneet monen lapsiperheen arkea. Lisäheikennystä aiheuttaa lisäksi verotuksen lapsivähennyksen poisto. Lapsiasiavaltuutetun mukaan köyhyys on tämän politiikan seurauksena Suomessa jälleen periytymässä ja syventymässä,
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Aihe on hallitukselle tärkeä ja yhteinen. Koska kysymyksenne kohdistui erityisesti lapsiperheiden kokonaisuuteen, vastaan kysymykseen. On aivan totta, että lapsiperheköyhyys on Suomessa ylisukupolvinen ja laaja ilmiö, josta varmasti kaikki tämän salin eduskuntapuolueet kantavat niin vastuuta kuin huoltakin. On totta, että vaalikauden alkupuolella teimme päätöksiä, jotka heikensivät lapsiperheiden toimeentuloa. Siksi olen hyvin iloinen, että ensi vuoden budjettiin olemme kyenneet tekemään päätöksiä, jotka kääntävät suuntaa. En liioittele niiden vaikutusta enkä ylikorosta niitä voimakkaiksi toimenpiteiksi mutta kuvaan suunnanmuutosta.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-16 Olen hyvin iloinen siitä, että hallitus on tarkastamassa suuntaansa. Esimerkiksi juuri opiskelevien perheiden kohdallahan on ollut hyvin huolestuttavaa se, että samaan aikaan ollaan heikennetty rajusti opintorahaa ja asumistukea, ja tämä on vaikeuttanut selkeästi näiden perheiden opintoihin keskittymistä. Hallituksen välinpitämättömyys lapsiperheköyhyyttä kohtaan näkyy kuitenkin edelleen lainvalmistelutyössä, josta keskeisesti puuttuvat laadukkaat vaikutusarviot. Jos ne olisi huolella tehty, hallitus ehkä olisi huomannut, että sen leikkaukset tuppaavat kasautumaan tietyille ihmisryhmille, kuten eläkeläisille ja lapsiperheille. Kun nuorten ja lasten pahoinvointi kasautuu ja kouluttamattomuus periytyy, on aihetta kysyä: lupaatteko jatkossa tehdä kattavat lapsivaikutusarviot kaikessa lapsiin ja lapsiperheisiin liittyvässä lainsäädännössä, jotta lapsiperheköyhyyden syventyminen saadaan pysähtymään?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Perin tärkeä kysymys, ja aihe kumpuaa jo myös Sipilän hallituksen ohjelmasta. Siellä on lapsiperhepalveluiden muutosohjelma, joka on siis laajapohjainen ohjelma siitä, että palveluiden painopiste käännetään ennaltaehkäisevään suuntaan, monen ajatuksissa sinne, missä ehkä olimme vielä 80—90-lukujen taitteessa, ja parantaisimme vielä siitä juoksuamme. Tuo kokonaisuus pitää sisällään tavoitteen siitä, että lapsivaikutusten arviointi olisi yhä vakaampi ja merkittävämpi osa kaikkea lainvalmistelua.
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-16 Hallituksen oma selvitys nosti maamme keskeisimmäksi sisäisen turvallisuuden haasteeksi entisestään laajentuvan syrjäytymisen — sen, että kansalaiset jakautuvat menestyjiin ja syrjäytyviin. Hallituksen oma politiikka syventää tätä ongelmaa ja syrjäyttää yhä enemmän ihmisiä. Köyhyys, eriarvoisuus ja osattomuus kasvavat voimakkaasti, vaikka taloudessa on saavutettu käänne parempaan. Koulutuksesta ja ihmisten perusturvasta on leikattu valtavasti, ja samaan aikaan hallitus on veropolitiikallaan suosinut hyvätuloisia ja omia eturyhmiään eikä ole tavoitellut tuloerojen kaventamista.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-16 me olemme perehtyneet ja perehdymme erittäin huolella kaikkien ryhmien tekemiin esityksiin. Vihreidenkin esityksessä oli paljon hyvää, oikeita painotuksia, kunnianhimotasoa, siitä kiitos. Mutta teidänkin budjetissanne oli mielestäni se ongelma, että sen tulopuolessa oli osittain sellaisia hyvin epämääräisiä eriä, kuten esimerkiksi harmaan talouden torjunnasta tulevat lisävarat. Eli ei tämä asia, niiden uusien panosten löytäminen, ole niin yksinkertaista, kun meidän pitää pitää tiukasti kiinni siitä, että velkaantuminen saadaan taittumaan. Mutta mitä tulee sitten eriarvoisuuden lisääntymiseen, niin kyllä se nyt vain on niin, että jos työllisyys paranee
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-16 puhemies! Surullinen tosiasia tämän päivän Suomessa on, että edes työllisyys ei suojaa köyhyydeltä. Meillä on laskelmia, joiden mukaan jopa 500 000 suomalaista työssä käyvää — pienipalkkaisia, pätkätyöläisiä, nollatyösopimuksilla olevia ja niin poispäin — elää köyhyysrajan alapuolella. Varmasti haluatte lukuja: 70 000 alle 30-vuotiasta elää alle köyhyysrajan, 100 000 lasta elää alle köyhyysrajan, 350 000 eläkeläistä elää alle 1 000 euron kuukausituloilla. SDP teki laajan kansalaiskyselyn ihmisten ja perheiden toimeentulon vaikeuksista. Saimme jopa 1 000 vastausta siihen, ja siinä nousivat muun muassa asumisen kalleus, juuri tämä työllisyyden ongelma, pienet palkat ja päivähoitomaksut suuriksi tekijöiksi.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa rouva puhemies! Tämäkin on tärkeä kulma tässä eriarvoistumiskehityksessä. Se on selvä asia, selvä fakta, että myöskin työssä käyviä on köyhyysrajan alapuolella. Kun me mietimme niitä suuria kysymyksiä, kun mennään kohti 2020-lukua, minusta meidän pitäisi rohkeasti miettiä myöskin sitä, voisiko esimerkiksi perustulo olla yksi osa ihmisen palkanmuodostusta silloin, kun puhutaan pienipalkkaisesta henkilöstä. Tähän liittyy monia erittäin arkoja ja hankalia kysymyksiä, mutta minun mielestäni niitäkin pitäisi avoimesti käydä läpi. Se ei saa johtaa siihen, että sen takia halpuutetaan sitä työtä.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Keskustelu lähti nuorista ja lapsiperheistä, ja valitettavasti Suomessa tänä päivänä huono-osaisuus, syrjäytyminen, on enemmän periytyvää kuin aikaisemmin, ja näinhän ei pitäisi olla. Kiinnitän huomiota kahteen asiaan: Toinen on nuorten harrastusmahdollisuuksien eriytyminen varallisuuden mukaan. Harrastukset ovat nykyään tavattoman kalliita, ja jollain tavalla tätä tietä pitäisi nuorten osalta tasoittaa. Mutta toinen, vielä vakavampi kysymys on koulutuksesta syrjäytyminen.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin tästä harrastamisesta: On tunnistettu, että on erittäin tehokasta ja hyvää syrjäytymisen ehkäisyä, että lapset ja nuoret pääsevät harrastamaan ja monipuolisten, mielekkäiden harrastusmahdollisuuksien piiriin. Se on totta, että kustannukset ovat nousseet, ja sen takia hallitus on asettanut tavoitteekseen harrastustakuun eli sen, että jokaisella lapsella olisi mahdollisuus vähintään yhteen mieleiseen harrastukseen, ja sitä viedään eteenpäin yhdessä kuntien, kolmannen sektorin ja kaikkien mahdollisten toimijoiden kanssa, jotka vaikuttavat lasten harrastusmahdollisuuksiin. Sen lisäksi nousi esille tärkeä nuorten koulutusmahdollisuuksien edistäminen ja se, että kenenkään koulutuspolku ei saa katketa varattomuuden takia. Koska olemme tästä huolissamme, olen teettänyt selvitystä Opetushallituksessa siitä, mikä on nykytila,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-16 kun kokonainen keskussairaala siirtyy Mehiläisen hoidettavaksi. Sopimuksen pituus on 15 vuotta, ja sen irtisanomisesta seuraisi jopa 100 miljoonan euron lasku. Syynä tähän järjettömään päätökseen on paikallisten huoli siitä, että palvelut siirtyisivät Rovaniemelle tai Ouluun. Keskustalaiset paikallispäättäjät päätyivät siis kannattamaan jättiulkoistusta vastoin keskustaministeri Annika Saarikon tahtoa, koska halusivat säästää palvelut keskustaministereiden ajamilta erikoissairaanhoidon leikkauksilta. Arvoisa ministeri Saarikko, tämän ongelmallisen päätöksen taustalla on siis ennen kaikkea hallituksen heikko sote-valmistelu, kun erikoissairaanhoidon leikkaukset tuotiin sote-uudistuksesta irrallisena kokonaisuutena.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-11-16 Kyllä minusta on syytä rehellisesti tarkastella sitä, minkä kysyjäkin tässä nosti esiin, että aivan varmasti yksi tekijä, joka Meri-Lapissa johti tähän ratkaisuun, oli yleinen epävarmuus sote-uudistuksen vuosia jatkuneessa valmistelussa ja toisaalta myös ajatus siitä, että yritys tarjosi omalla esityksellään mahdollisuuden ikään kuin betonoida nykytilan sellaisenaan riippumatta alueen väestökehityksestä tai kustannusmuuttujista. Tämä esitys oli sellainen, jota mielestäni ei olisi kannattanut edistää, liittyen juuri tulevan maakunnan mahdollisuuksiin toteuttaa palvelut ennen kaikkea perusterveydenhuoltovetoisesti. Taustalla lienee keskustelu maakunnan sisällä, joka on ilmapiiriltään ollut kai, ymmärtääkseni, melko tulehtunut. Yhteistä pöytää
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Tässä ministeri Saarikko vastasi, että tämä päätös betonoi nykytilanteen, mutta kyllähän sellainen muutos tässä on suhteessa nykytilanteeseen, että se myöskin betonoi yhden yrityskonsernin vahvan aseman tässä Länsi-Pohja-ratkaisussa. Ministeri Saarikko, te olette sanonut, että teidän on vaikea ymmärtää, miten yritykset toisaalta vaativat valinnanvapautta mutta samalla havittelevat Länsi-Pohjan kaltaisia alueellisia monopoleja. Meidän näkökulmastamme vastaus tähän kysymykseen on helppo: ne ovat sama asia.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-11-16 Arvoisa puhemies! Kysymyksessänne oli monta ulottuvuutta. Totean ensinnäkin vielä tästä ajankohtaisesta Länsi-Pohjan tilanteesta, että ministeri on nyt pyytänyt valvontaviranomaista Lapissa arvioimaan, onko tuo ratkaisu tehty kaikkien lain pykälien mukaan oikeutetusti. Lisäksi hallitus on eilen päättänyt, ikään kuin vastaa-vien tapausten varalle, jo olemassa olevaa ja eduskunnan hyväksymää niin kutsuttua rajoittamislakia kiristää juuri tällaisten vastaavien ulkoistamisratkaisujen osalta, jotta kokonaiskuva ja luottamus palveluihin voisi säilyä laajemmin. Hallituksenkin tavoite tällä uudistuksella, hyvät edustajat, on turvata lähipalvelut. Meidän painopisteemme on eriarvoisuuden torjunta palveluiden äärellä, integraatio, siis ihmisen katsominen kokonaisuutena niin sosiaali- kuin terveyspalveluiden näkökulmasta, ja erikoissairaanhoitovetoisuuden vaihtuminen lähipalveluihin, jonka ytimessä on helppo vastaanotolle ja palveluiden piiriin pääsy.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-16 jännitteet. Lopullisesti te varmistitte huonon ratkaisun toteutumisen onnettomalla väliintulolla aivan viime metreillä — lupaamanne synnytystoiminnan jatkaminen kahden vuoden ajaksi näytti vain onnettomalta armopalalta. Arvovalta kannattaa laittaa peliin vasta sitten, kun sitä on varmuudella riittävästi. Ministeri Saarikko, koetteko epäonnistuneenne tässä asiassa, ja jos koette, kuinka aiotte korjata omat virheenne?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-11-16 avaukset ja näkökulmat, joita virkamiesteni kanssa halusin esittää, ovat yhteiset koko Suomelle, ja ne liittyvät tähän muutokseen ja kansalaisten yhdenvertaisten palvelujen turvaamiseen koko Lapin alueella ja mainitsemaani perusterveydenhuollon vahvistamiseen. Koska oma ymmärrykseni alueen vuosikymmeniä jatkuneista ehkä eripuraisista ja ongelmallisista asetelmista terveydenhuollon työnjaossa,
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-16 puhemies! Terveysteknologia kehittyy kovaa vauhtia, osastojen vuodepaikat vähenevät ja hoitomuodot kehittyvät, ja totta kai palveluiden täytyy kehittyä samassa tahdissa. Sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistuksessa pyritään turvaamaan kansalaisille yhdenvertaiset palvelut, ja toki samanaikaisesti on myös hallitusneuvotteluissa sovittu erikoissairaanhoidon säästöistä, jotka ovat monille alueille erittäin vaikeita. On selvää, että sairaaloidenkin täytyy tehdä työnjakoa keskenään, ja tällaista tapahtuu monissa maakunnissa, esimerkiksi Etelä-Savossa, jossa Mikkeliin ilmeisesti keskitetään syöpäkirurgiaa ja