samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 jäsenenä, joka päätti poistaa varallisuusveron tuloratkaisun yhteydessä vuoden 2004 syksyllä. Haluan kuitenkin puolustaa sitä ratkaisua siltä osin, että samalla kun varallisuusverosta luovuttiin ja menetettiin 80 miljoonan euron tulot, tehtiin päätös laittaa osingot verolle. Osingot tulivat verolle, mikä tuotti lähes 500 miljoonaa euroa. Siis toisin sanoen tultiin tilanteeseen, jossa yli 400 miljoonaa euroa tuli valtion kassaan rahaa niiltä, joilla on varaa maksaa. Nyt kysynkin pääministeriltä: voisiko ajatella sen tyyppistä rakenneuudistusta, joka jatkaisi tätä kehitystä,
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Jos edustaja Heinäluoma viittaa tällä luokalla pienten yritysten saamiin pienimpiin osinkoihin, niin pidän sitä kyllä äärimmäisen tärkeänä kannustimena yrittäjyyteen ja erittäin tärkeänä osana siinä politiikassa, johdonmukaisessa politiikassa, jossa kannustetaan ihmisiä yrittäjyyteen ja sitä kautta työllistämään ihmisiä, nostamaan työllisyysastetta.
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-08 Eläinsuojelulakia on valmisteltu pitkään. Uudistuksen on toivottu tekevän Suomesta tuotantoeläinten hyvinvoinnin edelläkävijämaan ja mallimaan. Valitettavasti hallituksen esitysluonnos ei vastaa näihin odotuksiin kaikilta osin. Nautojen ja sikojen hyvinvointi varmistetaan mahdollistamalla jaloittelu, liikkuminen ja ulkoilu. Lakiluonnos ei kuitenkaan ole tuomassa merkittävää parannusta tuotantoeläinten olosuhteisiin. Sen kummemmin parsinavettoja kuin porsitushäkkejäkään ei olla kieltämässä.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2017-06-08 Uusi eläinsuojelulakiluonnos, joka nyt on esitelty ja lähtee tuossa syksyn korvalla lausunnolle, on laki eläinten hyvinvoinnista. Tällä halutaan korostaa sitä, että jokaisen suomalaisen tehtävänä on huolehtia eläinten hyvästä hoidosta, oli kysymyksessä sitten harraste-eläin tai oli kysymyksessä tuotantoeläin. Tämä lakiluonnos pitää sisällään erittäin paljon merkittäviä muutoksia, jotka modernisoivat jo jälkeenjäänyttä lakia, joka meillä tällä hetkellä on voimassa. Siihen tulee monia, monia parannuksia eläinten hyvinvointiin. Mutta pitää myöskin muistaa se, mikä meidän rakenteemme tuotantoeläinpuolella Suomessa on. Se poikkeaa monella tavalla muista Pohjoismaista, puhumattakaan nyt sitten, jos kauemmas mennään. Mutta tällä lailla tulee monia, monia hyviä asioita kivunlievitykseen. Siellä tulee myöskin selvät määräajat
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-08 puhemies! Eläinsuojelulaissa käsitellään tuotantoeläinten lisäksi myös lemmikkieläimiä. Liian pitkälle menevälle jalostamiselle asetettavat rajoitukset ovat tervetulleita. Lakiehdotuksessa ei silti, odotusten vastaisesti, esitetä toimia kissojen ja koirien tunnistusmerkinnän ja rekisteröinnin vahvistamisesta. Niin kutsutulla siruttamisella voitaisiin tehokkaasti puuttua haitalliseen pentutehtailuun. Samalla kadonneiden lemmikkien löytäminen helpottuisi.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa rouva puhemies! Tämä rodunjalostuksen ja jalostuksen eteenpäinmeno väärään suuntaan halutaan tällä lailla topata. Se on ihan selvä, olen siinä kysyjän kanssa samaa mieltä. Tästä on jo joitakin huonoja esimerkkejä olemassa tuolla lemmikkieläinpuolella. Tällä halutaan nyt selkeästi puuttua
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 puhemies! Sivistyneen yhteiskunnan mitta on varmasti se, miten pidämme huolta niistä, ketkä eivät kykene itse itsensä puolesta puhumaan, ja siinä mielessä on tärkeää, että eläinsuojelulakia uudistetaan kunnianhimoisin tavoittein. Eläinsuojelujärjestöt esittivät kuitenkin huolta tämän suhteen, ja heidän mielestään nämä tavoitteet eivät ole riittävän kunnianhimoisia ja täällä on selkeitä puutteita, muun muassa jatkuvan juomaveden saanti eläintenpitopaikoissa. Toivon, että näihin tulee parannusta sitten, kun tämä esitys tulee eduskuntaan. Puhemies! Haluaisin myös nostaa tässä yhteydessä esille kysymyksen eläinsuojeluvaltuutetusta. Viime kaudella oli eläinsuojeluvaltuutetun virka, jonka sosiaalidemokraatit halusivat hallitusohjelmaan ja toteuttivat, ja tämä hallitus nyt sitten siitä luopui.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2017-06-08 määräaikaa ei sitten jatkettu. Katsotaan sitäkin tilannetta. Mutta mitä sitten tulee näihin muihin säädöksiin, niin pitää muistaa se, että meillä laki luo pohjan tälle kaikelle, jota sitten täydennetään alempiasteisilla säädöksillä, asetuksilla ja niin edelleen, ja tästä muodostuu se iso kokonaisuus, tämä eläinten hyvinvointilaki, joka nyt sitten kaiken kaikkiaan eläimille mahdollisuuksia turvaa, niin kuin se turvaa. Kaikkein tärkein asia on se, että meillä ihmisillä, ihan jokaisella, on oma vastuu ja oma vastuuntunto eläimistä ja siitä, että niitä kohdellaan ja pidetään hyvin. Se on meidän kaikkien vastuulla. Siinä yksi virkamies ei voi kovin paljoa tehdä, mutta me jokainen voimme tehdä paljon, ja siihen haastan ihan jokaista suomalaista, että me kohtelemme kaikissa tilanteissa kaikenlaisia eläimiä hyvin.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-08 Suurin osa kuluttajista, melkein 100 prosenttia suomalaisista, haluaa, että eläimiä kohdellaan tulevaisuudessa vielä paremmin kuin tänä päivänä. Tässä tulee nyt ongelma, koska lihantuottajat, muun muassa sianlihantuottajat, saavat todella alhaista hintaa sianlihasta, melkein alhaisinta koko EU:ssa. Kuinka tämä yhtälö tehdään niin, että molemmat ovat tyytyväisiä, että eläimet saavat hyvän
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2017-06-08 puhemies! Erittäin tärkeä huomio on se, minkälainen mahdollisuus kannattavaan tuotantoon on olemassa, ja tämä tasapaino ei tällä hetkellä Suomessa ole kunnossa. Viljelijät ovat erityisessä taloudellisessa ahdingossa, kannattavuus on heikko, ja tähän on meidän väkisinkin ja pakosti saatava muutosta. Tämä korreloi ihan kaikkeen siihen, mitä me eläinsuojelulta, ympäristönsuojelulta vaadimme. On selvää, että suomalainen tuotanto, olkoon se mitä laatua tahansa, on korkealuokkaista, on jäljitettävää, on eettistä ja on kestävää, ja sen pitää näkyä myöskin hinnassa, mitä tuottajat tuotteistaan saavat. Nyt se ei valitettavasti sitä tee: mennään aivan liikaa hintavedolla ja sillä, että hinta määrittelee kaiken. Ruoalla — kun tässä puhuttiin tuotantoeläimistä — on hinta, mutta sillä on myös arvo, ja mitä paremmin me kohtelemme eläimiä, mitä paremmin me hoidamme ympäristöasioita, mitä enemmän me olemme kestäviä,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-08 myynti tulevat kohdistumaan niille maille, jotka huolehtivat parhaiten eläimistään. En usko, että Aasian markkinoilla on kovinkaan nopeasti ja ripeästi kysyntää siitä, kuinka täällä kohdellaan eläimiä, mutta varmasti lähimarkkinat tulevaisuudessa arvostavat sitä, että eläimiä kohdellaan hyvin. Kysyisin: onko ajateltu nyt vahvasti sitä, että voitaisiin lähteä vapaaehtoiseen digitaaliseen valvontaan niin tiloilla kuin teurastamoilla,
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2017-06-08 puhemies! Tähän viimeksi mainittuun: Olen aivan samaa mieltä, elikkä sen takia nämä kirjaukset tässä laissa ovat, ja niitä vielä täsmennetään alempiasteisilla säädöksillä. Se on ihan selvää. Mitä tulee näihin muihin toimenpiteisiin, mitä ala voi itse tehdä, eri järjestöt voivat tehdä: Kannustan siihen ilman muuta. Mitä avoimempaa meillä tämä toiminta on, sen luotettavampaa se on, ja se ihan varmasti heijastuu myöskin markkinoille. Nämä korreloivat ja kulkevat käsi kädessä ilman muuta.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-06-08 ajoi Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean lähes tuhon partaalle. Hallitukselta odotetaan nyt päätöstä, joka takaa viraston korkean ammattitaidon ja antaa työntekijöille vihdoinkin aidon työrauhan. Keskiviikkona 17.5. saimme lukea mediasta ministeri Mattilan kompromissiesityksestä, että Fimean päätoimipaikka jäisi sittenkin Helsinkiin, mutta tästä on jo melkein kolme viikkoa aikaa. Kello käy — mikä on tilanne nyt?
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-08 yhteistyön sekä Etyjin kohdalla että myös Euroopan neuvoston työskentelyn kohdalla. Tämän yhteistyön vakiintumista Etyjin piirissä tervehditään ilolla. Yhdessä toimien NB8-maat voivat vahvistaa vaikutustaan järjestön laajaan toimintakenttään kuuluvissa kansainvälisissä kysymyksissä. Arvoisa puhemies! Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan toimintakertomus tekee osaltaan tunnetuksi neuvoston tärkeää työtä ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamiseksi ja kehittämiseksi. Käsitellessään Suomen valtuuskunnan toimintakertomusta viime vuodelta ulkoasiainvaliokunta korosti järjestön merkitystä ja perustehtävien tärkeyttä erityisesti nyt, kun oikeusvaltiokehitys, sananvapaus ja muut järjestön perusarvot ja periaatteet ovat haastettuina myös vakiintuneissa demokratioissa. Erityisesti Turkin tilanne kehittyi huolestuttavaan suuntaan vuoden 16 aikana. Ulkoasiainvaliokunta yhtyy niihin Euroopan neuvostossa esitettyihin vakaviin huoliin, jotka liittyvät Turkin lisääntyneisiin rajoituksiin sanan- ja kokoontumisvapauksien osalta, oikeuslaitoksen riippumattomuuden vähentymiseen sekä kurdeihin kohdistuneisiin väkivaltaisuuksiin. Ulkoasiainvaliokunta erityisesti painottaa myös parlamentaarikkojen koskemattomuuden poistamista poistamista ja heihin kohdistuneita pidätyksiä erittäin ongelmallisina. Oikeusvaltiokehityksen tukemiseksi Euroopan neuvoston jäsenmaissa valiokunta painottaa järjestön monitorointikomitean työn merkitystä. Kertomusvuonna oikeusvaltiokehitys muun muassa Puolassa johti siihen, että maa nostettiin monitorointikomitean työlistalle. UaV korostaa, että nyt on pyrittävä komitean ja Puolan kuten myös muiden seurannassa olevien jäsenmaiden tiiviillä yhteistyöllä siihen, että oikeusvaltiokehitys saadaan takaisin oikeille raiteille. Valiokunta pitää hyvänä, että Suomen valtuuskunnan jäsenet ovat olleet aktiivisia monitorointikomitean työssä. Valiokunta pitää huolestuttavana kehityssuuntaa, jossa Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttäminen on puutteellista yhä useampien jäsenvaltioiden taholta. Järjestön periaatteiden ja päätösten kyseenalaistaminen ja järjestön toiminnan hankaloittaminen vaativat pohtimaan järjestön toimintaedellytyksiä. Tärkeä osa monitorointia ja ylipäätään Euroopan neuvoston työtä on vaalien tarkkailu, ja on hyvä, että tämä työ jatkui myös kertomusvuonna aktiivisesti. Se on harmillista, että yleiskokous ei saanut kutsua tarkkailla Venäjän duuman vaaleja. Tämä on yksi osoitus Euroopan neuvoston ja Venäjän välisten suhteiden lukkiutuneesta tilanteesta, ja on vaikea nähdä suhteiden normalisoitumista niin kauan kuin Ukrainan kriisiin ei löydy poliittista ratkaisua. Arvoisa puhemies! Ulkoasiainvaliokunta haluaa kiinnittää huomion myös Euroopan neuvoston työhön naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja lopettamiseksi. On hyvä, että tämä tärkeä aihe oli yksi yleiskokouksen vuoden 16 kärkiteema.
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Kiitos tästä mahdollisuudesta pitää tämä lyhyt puheenvuoro jo tässä yhteydessä. Sitten seuraavassa asiakohdassa käyn tarkemmin läpi tätä meidän Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan toimintakertomusta. Todellakin jo tässä yhteydessä suuri kiitos siitä, että ulkoasiainvaliokunta on halunnut uudistaa kansainvälisten valtuuskuntien kertomusten käsittelyä järjestämällä Euroopan neuvoston, Etyjin ja Pohjoismaiden neuvoston kertomusten kuuleminen samanaikaisesti tuolla valiokunnassa. Tämä edistää tiedonvaihtoa valtuuskuntien suunnasta ulkoasiainvaliokunnan suuntaan mutta myöskin valtuuskuntien kesken. Euroopan neuvoston valtuuskunta yhtyy tähän tavoitteeseen ja voi todeta, että tietoa Euroopan neuvoston yleiskokouksen täysistunnoista, jotka ovat neljä kertaa vuodessa, toimitetaan jo nykyisellään ulkoasiainvaliokunnalle sekä ennen että istuntojen jälkeen. Tällainen valiokunnan ja valtuuskuntien välinen dialogi on äärimmäisen tärkeää, jotta me pysymme täällä perillä myöskin ajankohtaisista asioista, joita käsitellään näiden toimintakertomusten yhteydessä. Euroopan neuvostossa tällä hetkellä puhuttavat, aivan niin kuin Etyjin puolella, Turkin tilanne, eurooppalainen yleistilanne, pakolaiskriisi, tyttöjen ja naisten oikeudet, myöskin Venäjän tilanne. Venäjähän ei ole osallistunut yleiskokouksen istuntoihin tämän Ukrainan kriisin johdosta. Alun perin itse lähtivät pois, ja sen jälkeen annettiin sanktioita niin, että tällä hetkellä he eivät todellakaan tähän yleiskokouksen istuntoon osallistu, missä siis keskustelua käyvät maiden parlamentaarikot keskenään. Ja on todella tärkeää, että jollain tasolla kuitenkin meillä säilyy tämä dialogi maiden välillä myöskin niiden maiden kohdalla, joissa
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-08 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön arvoissa ja toiminnassa korostuvat turvallisuus, ihmisoikeudet, demokratia ja sananvapaus. Haluan itse korostaa myös ympäristökysymyksiä, jotka tulevat tässä kertomuksessa jossain määrin näkyviin. Ympäristökysymykset, Pariisin ilmastosopimus ja USA:n rooli ovat nousseet keskusteluun entistä enemmän. Ympäristökysymykset ovat myös yhteydessä pakolaisuuteen ja sitä kautta muun muassa turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin. Ukrainan kriisi pysyy agendalla edelleen, valitettavasti. Etyj tarjoaa vuoropuhelulle alustan, tekee siinä suhteessa merkittävää työtä. Vaalitarkkailun merkitys on Etyjin työssä iso. Vapaat vaalit ovat demokratian peruskivi. Vaaleihin liittyy uhkia, kasvavia uhkia, esimerkiksi disinformaation käyttö, entistä aggressiivisempi puhetapa, viestintävälineitten suoranainen väärinkäyttö, joka myös osittain tässä kertomuksessa näkyy. Haluan itse kaikissa mahdollisissa tilaisuuksissa, kuten tässäkin, korostaa toimittajien aseman turvaamista. He tekevät tärkeää työtä. Heidän tehtävänsä on välittää oikeaa tietoa kriisipesäkkeistä, ja kaikki se, mikä vaarantaa toimittajan työn, on tuomittavaa. Naisten roolin edustaja Paloniemi puheenjohtajana toi esille. Meillä on erinomaista työtä rauhanvälityksessä: edustaja Haavisto, presidentti Ahtisaari, muutaman nimen mainitakseni. Mukaan mahtuu tulevaisuudessa myös vahvoja rauhanvälittäjänaisia Suomesta.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-08 rauhan rakentamisessa ja Etyjissä laajemminkin, ja toivottavasti tuo rooli on tulevaisuudessakin vähintäänkin yhtä vahva kuin nyt ja toivottavasti vahvempikin. Ukrainan kriisistä on tässä muutamissa puheenvuoroissa todettu, että ulkoasiainvaliokunta piti tärkeänä vuoropuhelua kriisin ratkaisemisessa. Tietysti täytyy todeta, että kyllä sen kriisin ratkaisun avaimet ovat Venäjän käsissä, joka vuonna 2014 valtasi Krimin toiselta itsenäiseltä maalta, ja tämä on tietysti tämän lopullisen ratkaisun avain, että Venäjä kunnioittaa itsenäisen valtion asemaa. Tietysti huolestuttava uutinen Ukrainasta oli sekin, että myös Etyjin amerikkalaistarkkailija kuoli siellä tapahtumissa. Tämäntapaiset uutiset tietysti ovat huolestuttavia. Arvoisa puhemies! Toinen huoli koskee Turkkia. Turkin sisäinen tilanne on ongelmainen, ja tietysti pitää pystyä tukemaan sitä, että kehitys olisi mieluumminkin toiseen suuntaan kuin siihen, mihin Erdogan on sitä nyt tällä hetkellä viemässä. Turkilla on kuitenkin myös merkittävä rooli Daeshin näkökulmasta ja pakolaiskriisinkin näkökulmasta, ja sen takia on tärkeää vahvistaa vuoropuhelua Turkin kanssa ja pyrkiä löytämään sellaista tietä,
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-08 Jos Euroopan alueella seurattaisiin Suomen tapaa toimia, olisi maailma huomattavasti turvallisempi paikka. Maailma ei tällä hetkellä ole niin vakaa kuin me kaikki haluaisimme. Siksi tarvitsemme suomalaista vakautta ja osaamista rauhan rakentajana. Suomella on etuoikeus, että se on voinut näihin tehtäviin valita ja osoittaa henkilöitä, joilla on pitkä parlamentaarinen kokemus ja kansainvälinen näkemys, niin kuin edustaja Kanervalla ja nyt sitten myös edustaja Paloniemellä. Ulkoasiainvaliokunta oikein toteaakin, että rauhanvälityksen merkitys Suomen ulkopolitiikan yhtenä painopistealueena on kasvanut, ja pitää hyvänä, että Suomen valtuuskunta on kertomusvuonna panostanut myös Etyjissä järjestön rauhanvälityskapasiteetin kehittämiseen. Tulin viime yönä Israelista, missä on edelleen tämä Lähi-idän hyvin merkittävä tulehtunut tilanne, ja näkisin, että Suomella voisi olla merkittävämpi ja painavampi rooli Lähi-idän konflikteissa ja siinä keskustelussa, joka siellä on hyvin tulehtunut. Suomi on tunnetusti ollut Israelin ystävä aina, meillä on valtava kansalaisjärjestöjen verkosto, jotka toimivat aktiivisesti niin täällä Suomessa kuin Israelissakin. Arvoisa puhemies! Tässä heitänkin vähän palloa Etyjille ja siinä toimijoille
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 Meillä on kaikki syyt olla tästä ylpeitä ja suomalaisina, niin poliitikkoina kuin kansalaisinakin, satsata tämän yhteistyön tulevaisuuteen. Etyj edustaa pyrkimystä ratkaista riidat ja erimielisyydet rauhanomaisella tavalla, samalla kun se edustaa myös sitoutumista demokraattisiin arvoihin ja näihin arvoihin kuuluvaan kansanvaltaan, vapaisiin ja rehellisiin vaaleihin. Etyjin toiminta myös vaalitarkkailussa on todella tärkeä asia, jotta ylläpidetään korkeata normistoa ja varmistetaan, että kaikki Etyjin maat käyttäytyvät perusoikeuksia kunnioittaen myös vaaleissa. Samalla kun tiedämme tämän järjestön hienon historian ja myös merkittävän työn, jota parlamentaarikot ovat tehneet Etyjin toiminnan hyväksi, joudumme toteamaan, että viime vuodet ovat olleet kyllä aika vaikeita. Etyj on ollut tilanteessa, jossa sen on ollut vaikea toimia konflikteissa ja vaikea tehdä sitä työtään, jota varten se osaltaan perustettiin vuonna 75 täällä Helsingissä — tämä liittyy myös Ukrainan kriisiin ja tämän tämän kriisin ratkaisuun. Ja me olemme nähneet myös vaalitarkkailussa taka-askeleita. Tiedämme, että vuosi sitten pidetty Etyjin parlamentaarinen yleiskokous täällä Helsingissä jäi kovin vajaaksi eikä kyennyt täyttämään tätä todellisen vuoropuhelun välinettä. Nyt meillä on Suomesta ehdokkaana Etyjin uudeksi pääsihteeriksi meidän kaikkien arvostama kokenut parlamentaarikko — myös Etyj-asioissa — edustaja Kanerva. Täytyy sanoa, että edustaja Kanerva hoiti
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 puhemies sallii keskustelun molemmista mietinnöistä tässä samassa yhteydessä, niin haluan puhua hieman molempien valtuuskuntien työstä ja erityisesti näiden kahden yhteistyöstä, enkä niinkään nyt mene näihin asioihin, jotka sinänsä ovat molempien valtuuskuntien työssä erittäin tärkeitä ja keskeisiä. Haluan minäkin osoittaa kiitokseni kaikille niille tässä eduskunnassa toimiville edustajille, jotka toimivat myöskin näissä kansainvälisissä tehtävissä. Mielestäni tämä on asia, johon meidän pitäisi kiinnittää enenevästi huomiota. Olen hieman huolissani siitä, että monesti kansanedustajat kokevat nämä kansainväliset, välillä hieman reissuamistakin vaativat vaativat tehtävät ikään kuin lisätyönä, kun ne ovat pikemminkin sitä ihan oikeaa työtä, jota meidän myös kuuluu täällä tehdä. Koen, että kaikki ne edustajat, jotka omaa aikaansa ja asiantuntemustaan näille asioille antavat, ansaitsevat kyllä kiitokset koko eduskunnan puolesta. Arvoisa puhemies! Haluaisin todeta myös sen, että tälle kansainväliselle parlamenttien väliselle yhteistyölle on tilausta kyllä nyt enemmän kuin koskaan. Olemme hyvin epävarmassa, epävakaassa maailmanpoliittisessakin tilanteessa, ja myös meidän oman maanosamme alueella on lukuisia konflikteja tai erimielisyyksiä käynnissä, ja tähän me tarvitsemme yhteistyötä. On nimittäin paljon helpompi aloittaa riitoja, osoittaa sormella, syyttää toista, kun ei tunne, ei tiedä erilaisten asioiden, erilaisten kulttuurien ja poliitikkojen taustoja. Kun lisäämme tätä ymmärrystä, yhteistyö on helpompaa ja todennäköisesti pystymme ennakoimaan ja ennalta ehkäisemään kriisejä. Puhemies! Ihan lopuksi haluan vain todeta, että mielestäni valtuuskuntien välistä yhteistyötä tulee edelleenkin tiivistää, ja hyvä että sitä tehdään, mutta myös muuta työtä eduskunnan sisällä. Toivon, että eduskunnan kansainvälisten asioiden foorumi, joka näitä asioita pohtii, ottaa yhteyden myös ministeriöihin päin, jotta myös ministeriöissä nähdään tämä tärkeä työ, jota eduskunnan valtuuskunnissa tehdään.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-08 Olisin muutamaan asiaan kiinnittänyt huomiota tässä kertomuksessa ja sen käsittelyssä — ja ehkä ylipäätään parlamentarismin merkitykseen nyt Euroopassa. Täällä on mainittu ongelmallisia alueita, Turkin tilanne, Venäjän tilanne ja näin edespäin. Minusta on hirveän tärkeää, että sekä Euroopan neuvoston että Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puitteissa me puhumme parlamentarismin puolesta, monipuoluejärjestelmän puolesta, joka yllättäen näyttää meidänkin alueellamme olevan siellä täällä uhattuna. Suomella on tässä paljon tarjottavaa, hyvä suomalainen malli, myöskin tasa-arvon osalta, kuten tässä on aikaisemmin todettu. Kysymyksessä, millä tavalla parlamentaarikkojen toimintaa sitten pitäisi rajoittaa näissä organisaatioissa tai joskus estää heidän osallistumistaan, olen hyvin konservatiivi. Jos katsoo Suomen perustuslakia jo sieltä Ruotsin vallan ajalta, niin meillä on ollut periaate, että kansanedustajaa ei voi estää osallistumasta valtiopäiville. Luen tähän valtiopäiville osallistumiseen myös tämän yleiskokousten toiminnan, ja siinä mielessä tärkeätä on, että se tarjoaa keskustelufoorumin näille eri toimijoille, aidon keskustelun foorumin myöskin niille toimijoille, joita aika ajoin kritisoidaan. Viittaan tässä edustaja Guzeninan puheenvuoroon. Olisin sitten, arvoisa puhemies, vielä nostanut esiin yhden alueen, jota tässä ei ole mainittu, ja se on Balkan. Etyjin parlamentaarinen yleiskokous kokoontui Makedoniassa. Meillä oli siellä hyvä kokous, mutta siellä käsittelyssä nousi kyllä hyvin esiin maan sisäiset ongelmat ja koko Balkanin eräänlainen potentiaalinen konfliktipesäke edelleen. Ottaisin esiin myöskin Kosovon tilanteen ja Kosovon vahvistamisen osaksi kansainvälistä yhteisöä tässä yhteydessä. Se on haaste sekä Etyjille että Euroopan neuvostolle, että voimme tämän hyväksyä. Tiedän, puhemies, että aika on täältä puhuttuna rajallinen, mutta jos sallitte vielä viimeisen
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Kyllä se näin on, että Suomi on ollut eurooppalaisena vaikuttajana kokoaan suurempi niin Etyjissä kuin Euroopan neuvostossa. Euroopan neuvoston monitorointikomiteahan kokoontui pari viikkoa sitten täällä Helsingissä Pikkuparlamentin auditoriossa, ja siinä yhteydessä pidettiin seminaari, jossa presidentti Halonen piti keynote-puheenvuoron. Hän nosti esille sen ison huolen, joka kaikkialla Euroopassa jaetaan ainakin niiden keskuudessa, jotka vielä uskovat oikeusvaltioperiaatteeseen, demokratiaan ja ihmisoikeuksiin. Se hänen huolensa ja kaikkien muiden huoli siinä salissa liittyi siihen, että oikeusvaltioperiaate, demokratia ja ihmisoikeudet käsitetään niin kovin eri tavalla tällä hetkellä esimerkiksi Euroopan neuvoston 47:ssä jäsenmaassa, mistä kertoo paljon se, että nyt kuukausi sitten pidetyssä yleiskokouksen istunnossa Strasbourgissa Euroopan neuvosto päätti äänin 113—45 palauttaa Turkin monitoroinnin kohteeksi. Tämä monitorointijärjestelmähän on itse asiassa presidentti Halosen alulle laittama, sen takia sitä kutsutaankin Halonen Orderiksi, ja tähän viittasin siinäkin, että olemme päässeet vaikuttamaan hyvinkin paljon tähän eurooppalaiseen kehitykseen toimimalla näissä kansainvälisissä yhteistyöelimissä. Vielä haluan todeta, että edustaja Haavisto nosti erittäin tärkeän kysymyksen. Se on tämä Balkanin tilanne. Vaikka se ei ole tällä hetkellä niin kovasti uutisotsikoissa, siellä tilanne ei ole lainkaan selkeä. Olen itse Serbian maaraportööri ja matkustan sinne heinäkuussa kahdeksi viikoksi. Tässä Kosovon tilanteessa, serbien ja kosovolaisten välisessä konfliktissa, on iso riski, että tilanne siitä kohtuullisen stabiilista, mikä se tällä hetkellä on, tulee heikkenemään. Kun Euroopan rajojen sisällä tapahtuu tällaista kehitystä sen lisäksi, että meillä on Puola, Unkari ja tuolla rajan
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-08 Etykin 1975 perusteella ja monien siitä johtuvien muistojen ja näyttöjen perusteella erittäin likeinen. Sen vahvuus varmastikin on ollut sen laajapohjaisuudessa, ja se lienee niitä harvoja yhteisöjä, jotka ovat saaneet ja voivat saada jotakin aikaan tämän viheliäisen Ukrainan ongelmankin hallitsemisessa ja kenties joskus myös ratkaisemisessa. Niitä yhteisöjä ei kovin monia tässä maailmassa ole. Se on ollut hienoa, että suomalainen osaaminen on saanut käyttöä tässä rauhanvälitysprosessissa, joka tulee jatkumaan. Se ei ole mikään helppo prosessi. Se on juuri niin kuin edustaja Kanerva tuossa hyvässä analyysissaan kertoi: elämme vaikeita aikoja myös sen takia, että ongelmat ovat tavattoman monimutkaisia ja ne kertyvät historian saatossa, kietoutuvat toisiinsa ja pahenevat. Itse asiassa niitten aukaiseminen vaatii kyllä kärsivällisyyttä ja todella rauhanvälitysosaamista, Etyjin kaltaistakin osaamista. Täällä on annettu tunnustusta Suomen Etyj-valtuuskunnan toiminnalle, nykyvaltuuskunnalle ja myös valtuuskunnalle varhemmilta ajoilta. Tähän on hyvin helppo yhtyä, ja meidän
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-08 Vaalitarkkailu on oleellinen osa Etyjin yleiskokouksen toimintaa, kuten täällä on moneen kertaan todettu. Tarkkailuraporteista käy ilmi niin myönteinen demokratiakehitys kuin demokratiakäsitteeseen liittyvät laajemmatkin ongelmat. Vaalitoimituksen merkitys demokratian mittarina on mielestäni sisäistetty hyvin Etyjin jäsenmaissa. Vaalilainsäädäntöä on tarkistettu ja äänestäjillä on valinnanvaraa. Mutta kysymys kuuluu: Onko hyvä vaalilainsäädäntö aina tae siitä, että oikeusvaltioperiaate toteutuu? Onko monipuoluejärjestelmä tae vaihtoehdoista? Miten vallassa olevat tahot ja puolueet toimivat? Entä miten taloudelliset seikat vaikuttavat?
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-08 jykevällä puheella kantaa sähköiseen äänestykseen, ja tämä on asia, joka on myös tässä salissa aikaisemmin ollut jonkin verran esillä. Se on ollut esillä kansainvälisillä foorumeilla eri vaaleissa kasvavassa määrin. Digitaalisuus on mahdollisuus, se on mahdollisuus Suomelle, mutta kaikki, mikä on mahdollista, ei ole kuitenkaan aina tarpeellista. Äänestysaktiivisuus ja äänestysaktiivisuuden pieneneminen ei uskoakseni ole etupäässä tekninen kysymys, tekninen ongelma, joka voidaan ratkaista digitaalisin keinoin. Kysymys on jostain syvemmälle menevästä. Sinänsä digitaalista äänestämistä vastaan minulla ei ole mitään, mutta siihen liittyy nähdäkseni niin paljon merkittäviä riskejä,
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-08 vakiintuvat, ovat niin syvällä, että niitä vastaan toimimisesta tulee yleinen moralisointi vastaan. Suuren yleisön kannalta ehkä molempien järjestöjen kohdalla on vähän se ongelma, että niitä tunnetaan aika heikosti. Niiden välistä suhdetta tai niiden välisiä erojakaan ei oikein kunnolla tunneta. Yleiskokouksethan eivät ole kauhean operatiivisia, vaan kyllä ne operatiiviset toimet ovat sitten pääasiassa hallitusten välistä toimintaa, eri viranomaisten välistä toimintaa. ehkä meidän Suomessakin pitäisi pieneltä osaltamme pyrkiä etenkin selkiyttämään näiden tehtäviä, mikä näitten parlamentaaristen yleiskokousten rooli näiden järjestöjen toiminnassa
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Suomihan tunnetaan maailmalla hyvin maltillisena ja kokonaisvaltaisesti ajattelevana toimijana, ja tämä on ehdottomasti meidän etumme. Haluan tässä yhteydessä mainita, että Suomi tulee toimimaan Euroopan neuvoston puheenjohtajana marraskuusta 2018 toukokuuhun 2019. Siinä on ehkä sitten mahdollisuus tehdä tunnetuksi paitsi Euroopan neuvoston toimintaa myöskin Etyjin toimintaa, koska näiden järjestöjen yhteistyö on äärimmäisen tärkeää. Jo sitä ennen, kun nyt yleiskokouksen kesäkuun istunnossa on jälleen paljon tärkeitä asioita agendalla, haluan nostaa sen, että siellä on yksi päivä kokonaan nimetty pakolaiskriisille ja maahanmuuton haasteille. Silloin käsittelyssä on myöskin meidän edustaja Huovisen kotouttamista käsittelevä raportti. Hän on tehnyt aivan valtavan työn, matkustanut ympäri Eurooppaa, ottanut selvää asioista. Hänen raporttinsa on todellakin siellä käsittelyssä ja nyt jo etupainotteisesti on saanut
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 sen jälkeen, kun edustaja Kanerva selvitti näitä omia vaalitarkkailuun liittyviä kokemuksiaan. Kanervan havainto näistä sähköisen äänestämisen mahdollisista ongelmista on kyllä otettava hyvin vakavasti. Meillä oli viime viikolla täällä vieraana Yhdysvalloista useampikin senaattori. Edustaja Vanhasen kanssa saatoimme olla mukana heidän kanssaan keskustelussa. Täytyy sanoa, että oli kyllä aika lailla, etten sanoisi, järkyttävää huomata, että maailman vahvin valtio, Yhdysvallat, joutuu pohtimaan sellaista asiaa kuin ovatko heidän vaalijärjestelmänsä ulkoisille vaikutteille alttiita. Kun kaikki on kuitenkin demokratiassa kiinni luotettavuudesta, siitä uskosta, että ihminen äänestäessään vaikuttaa samalla painoarvolla kuin joku toinen, että sitä järjestelmää ei ei sisältä eikä ulkoa mitenkään sorkita, tämä amerikkalaisten huoli ja heidän kertomansa esimerkit siitä, mitä on tapahtunut, laittavat kyllä miettimään. On tavattoman tärkeätä, että meidän vaalimme pidetään järjestäytyneellä tavalla ja säilytetään luottamus kansanvallan toimivuuteen. Tällä pohdiskelulla on sitten kyllä seurausvaikutuksia, jos sanotaan, että ensimmäinen on se, että on syytä miettiä, onko järkeä lähteä kaikkiin innostuksiin. Niin kuin täällä edustaja Kiuru oikein sanoi, niin kaikki se, mikä on mahdollista, ei välttämättä ole tarpeellista tai, lisäisin, järkevää. Se on yksi asia, mutta sitten on tässä toinenkin asia, että kyllä meidän täytyy vähän katsoa sitä myös, kuinka innokkaasti me näitä valtiollisen elämän kivijalkoja, niiden paikkoja heittelemme. Tämä liittyy esimerkiksi kysymykseen siitä, onko järkevää ryhtyä siirtämään eduskuntavaalien paikkaa ja yhdistämään niitä väliaikaisesti joihinkin muihin vaaleihin, kuten nyt on ajateltu Eurooppa-vaaleihin. Jatkan vielä hyvin lyhyesti. Sitten toinen asia, joka liittyy tähän kysymykseen näistä
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-08 osuuteen, jonka edustaja Kanerva esille nosti ja lähinnä tämän sähköisen äänestämisen, halusin sen takia itsekin osallistua, kun muistan tässä salissa itse aikanani kannattaneeni sähköistä äänestämistä. Oma lähestymiskulmani oli silloin nimenomaan huoli siitä, että meillä äänestysaktiivisuus on laskenut, ja oman näkemykseni mukaan äänestäminen pitäisi tehdä entistä helpommaksi. Itse uskon siihen, että on toki erotettava kaksi eri asiaa, sähköinen äänestäminen, jota Suomessa on jo kokeiltukin, missä siis äänestäjän pitää mennä fyysisesti paikalle ja vain nopeutetaan laskemista, ääntenlaskentaa, ja sitten toisena se malli, missä netissä äänestäminen on mahdollista, jota Viro esimerkiksi on käyttänyt. Nimenomaan tähän nettiäänestämiseen liittyy näitä näitä vaikuttamismahdollisuuksia mutta myös sähköiseen äänestämiseen laajemminkin. Jos ajattelee sitä huolta, että meillä ääntenlasku kestäisi kauan, jos katsotaan nyt, millä tavalla esimerkiksi viime kunnallisvaaleissa vaalitulos Suomessa saatiin valmiiksi, niin ei se ole meidän isoin ongelmamme. Ne vaalitulokset saadaan käytännössä kaikki jo sen illan aikana vahvistettua sataprosenttiseen ääntenlaskuun.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-08 esiin kolme ainakin minun asiantuntemukseeni vedoten sellaista asiantuntijaa, joita kuuntelen näissä sähköiseen äänestämiseen liittyvissä yhteyksissä. Ensimmäinen on F-Securen tutkimusjohtaja Hyppönen, toinen on kyberasiantuntemuksellaan paljon julkisuudessa oleva Jarno Limnéll, ja kolmas, jonka mielipiteitä olen tottunut kuulemaan ja sitä kautta luottamus on kasvanut, on kansanedustaja Kasvi. He ovat kaikki hyvin kaukana toinen toisistaan sinänsä, mutta heillä on yksi yhteinen piirre, ja se on se, että heillä on poikkeuksellisen voimakas varoitus tästä sähköiseen äänestämiseen siirtymisen järjestelmästä, kaikilla heillä. Ja he ovat kuitenkin Suomessa henkilöitä, joita on vaikea ohittaa asiantuntijuudessa, kun puhutaan tämänkaltaisista asioista. Vaalitarkkailuhan on hyvin laaja käsite. Siinä pitäisi katsoa äänestäjärekisterit, vaalilainsäädäntö kaiken kaikkiaan, vaalirahoitus, ymmärrettävästi median rooli kaikessa tässä. Eli siinä on paljon asioita, jotka muodostavat sen kokonaisuuden, ei itse vaalitapahtuma, ja sen vuoksi tietysti tämä prosessi aina vaalien tarkkailussa on hyvin tärkeä, kuinka sen kanssa eletään ja kuinka sen kanssa toimitaan. Yhdyn siihen — oliko se edustaja Vanhanen, joka puhui siitä — mikä ero on parlamentaarisella toiminnalla ja hallitusten välisellä toiminnalla. Havainto on täysin oikea ja perusteltu, se on luonnollisesti näin. Mutta sitä parlamentaarisen työn vaikuttavuutta lisää se, mikäli sen työskentelyn agenda on koko lailla sama kuin niiden asioiden käsittely, mitä hallitusten välisellä foorumilla kulloinkin läpikäydään. Parlamentaarinen puoli ei voi olla pelkkä draiveri,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-08 ehkä sitä lukiessaan miettii, että onko se tärkeä paperi, niin minun mielestäni se on äärimmäisen tärkeä paperi. Muistan, kun vuonna 1975 tuossa Mannerheimintien toisella puolella pidettiin Etykin huippukokousta, jossa maailman johtajat olivat koolla. Kukapa silloin olisi arvannut sen kokouksen seurauksia ja mihin se johtikaan. Mikä tekijä siinä oli tärkeä? Tärkeäähän oli tietenkin, että kansakunnat saatetaan yhteen rauhanomaisessa merkityksessä ja tehdään sopimuksia, jotta edistetään rauhaa ja sitä kansojen välistä vuorovaikutusta, jota nyt tällä hetkellä tämä parlamentaarinen valtuuskunta Suomen puolesta tekee. Olen todella iloinen siitä, että suomalaiset tässä valtuuskunnassa ovat hyvin näkyvissä rooleissa, kuten edustaja Ilkka Kanerva omalta osaltaan vahvasti on tehnyt. Toivotaan, että näissä merkeissä suomalaiset saavat yhä merkittävämpiä asemia, koska ne kokoukset, missä eri maiden parlamentaarikot kohtaavat, keskustelevat keskenään ja vaihtavat mielipiteitä, varmasti edistävät demokratiaa ja varmasti edistävät sitä avoimuutta, mikä kuitenkin sitten loppujen lopuksi murtaa ne tunkkaiset muurit, joita joissakin valtioissa vielä tälläkin mantereella on, sellaisia käytäntöjä, jotka eivät sovi demokratiaan, ja niitä pitää tietenkin aina vastustaa. Tällaiset parlamentaariset yleiskokoukset ja siellä tapahtuva mielipidevaihto ja se julkisuus, minkä se kyseinen toimija siellä kussakin maassa aikanaan aina saa, ovat äärimmäisen arvokkaita,
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-08 Kyseessä on siis tuttavallisemmin sanottuna Yle-laki, ja kuten totuttua, Suomen käytännön mukaisesti tämäkin on valmisteltu parlamentaarisesti, parlamentaarisen ryhmän kautta. Valiokunnan keskustelun myötä totesimme tämän parlamentaarisen ryhmän toiminnan ja yksimielisyyden tavoittelun olevan erittäin tärkeä asia Yleisradion toiminnan kannalta. Eli tämän takana on siis parlamentaarinen ryhmä, joka on ollut yksimielinen, ja myös tämä mietintö on yksimielinen, kuten on totuttu. Valiokunta on roolinsa mukaisesti käsitellyt Yleisradion asioita usein, ja useaan otteeseen, useissa yhteyksissä, valiokunta on pitänyt tärkeänä Yleisradion roolia tässä yhteiskunnassa. Mietintöön on kirjattu muun muassa: "Valiokunta pitää Yleisradio Oy:n merkitystä tasapuoliselle tiedonvälitykselle, sananvapaudelle ja kansanvallan tukemiselle keskeisenä ja toistaa aikaisemmin mainituissa mietinnöissään lausumansa." Elikkä näihin on otettu useaan otteeseen matkan varrella kantaa ja näitä pidetty tärkeinä. Tämän parlamentaarisen ryhmän linjauksissahan on muutakin kuin tämä hallintoneuvoston roolin vahvistaminen. Valiokunta pitää näitä hyvinä, esimerkiksi sitä, että se työnjako on nyt selvä sinänsä, että hallintoneuvosto ohjaa sitä toimintaa ja valiokunta luonnollisesti valvoo hallintoneuvoston toimintaa ja teknisestä valvonnasta vastaa sitten Viestintävirasto. Tämä yksimielisyys on tosiaan semmoinen kulmakivi, mitä tässä on noudatettu koko ajan. Ja kun keskustelu ohjautui tämän parlamentaarisen ryhmän jälkeisen julkisuuskeskustelun kautta tähän riippumattomuuden vaalimiseen ja korostamiseen, niin totesimme tosiaan, että isompi merkitys ja isompi asia tämän riippumattomuuden takeen kannalta on se, että näitä valmistellaan parlamentaarisesti ja ne ovat yksimielisiä, kuin se, että lakiin kirjoitetaan erilaisia kuvioita. Eli yksimielisyys on koko riippumattomuuden tärkein kulmakivi, näin keskusteluissa on todettu ja asiantuntijakuulemisissa myös. Toinen asia, mihin ollaan kiinnitetty huomiota tässä mietinnössä, on se, että valiokunnan aikaisempienkin näkemyksien mukaisesti Ylen tulee lisätä niin sanottuja indie-ostoja eli ulkopuolisia riippumattomia tuottajia. Tämän esityksen mukaan näitä ostoja pitää lisätä 30—35 prosentilla vuoteen 2022 mennessä. Tässä yhteydessä niiden ostettujen ohjelmien — tosin luonnollisesti myös Ylen omien ohjelmien — laadullisiin kriteereihin tulee kiinnittää huomiota, ja myös tilaajavastuuta korostetaan näiden ohjelmahankintojen yhteydessä. Elikkä Yle on vastuussa koko tuotannosta, ja tilaajavastuu on tärkeä asia. Erikseen vielä mainitaan alueellinen toiminta, mitä ollaan usein korostettu — näin teemme tässäkin mietinnössä. Haluan lopuksi vielä sanoa sen,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 että tässä liitteenä onkin uusi esitys tästä Yle-veron suuruudesta, ja pyydetään työryhmän jäseniltä alle vuorokaudessa kannanottoa "kyllä tai ei" tähän työryhmän puheenjohtajan lähettämään kirjeeseen. — No tämä ikävä kyllä on täysin totta. — Jään nyt kysymään, mikä käsitys meillä on parlamentaarisesta työskentelystä ja mikä sitoutuminen siihen, jos työryhmän työ ilmoitetaan päättyneeksi, ja se kerrotaan myös julkisesti, ja sitten yhtäkkiä sähköpostiin alkaa ilmestyä kirjeitä, jotka viittaisivat siihen, että työryhmän työ jatkuu, ei kuitenkaan kokouksella vaan ilmoituksella, että pitää ottaa kantaa vajaassa vuorokaudessa asiaan, jota työryhmässä on kyllä käsitelty, mutta on jouduttu toteamaan, että nimenomaisesti työryhmän puheenjohtaja on katsonut, että ei ole mahdollista sopia vuoden 2019 rahoituksesta.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies ja arvoisat paikallaolijat! Täällä otettiin kovasti puheeksi perussuomalaisten edustaja Turunen, ja oikeastaan siksi otin puheenvuoron, kun hän itse on jossakin estyneenä muissa tehtävissä ja halusin kuitenkin tuoda vähän toisenlaisen näkökulman tähän. Lueskelin tuossa hänen kesäkuun alussa mediassa antamaansa haastattelua Suomen Uutisille. Hän ryhmän puheenjohtajana kertoo, että tämä ryhmä, jota hän johti, ei päässyt hänen näkemyksensä mukaan yhteisymmärrykseen siitä, mikä oli toimeksianto. Edustaja Turusen näkemyksen mukaan toimeksianto ei ollut näin laaja, että olisi voitu lähteä pohtimaan tätä indeksiasiaa, vaan nimenomaan tavoitteena oli se, että katsottaisiin tämä Yle-veroasia. Täällä edustaja Heinäluoma kyseli vähän sen perään, miksi hallitus lähtee tämmöisiä asioita tekemään. En ota kantaa siihen, miten se olisi tullut tehdä, mutta taustallahan on se ajatus, että pienituloiset saisivat enemmän alennusta Yle-verosta elikkä tuloeroja kavennettaisiin ja olisivat sitten suurempituloiset maksaneet enemmän. enemmän. Kyselitte tämän perään. Ainakin näin minä olen perussuomalaisten eduskuntaryhmän jäsenenä ymmärtänyt, että meillä on vielä ihmisiä, joiden lähes ainoa vero on tämä Yle-vero, ja olisi haluttu näin, että voi työssänsä ansaita sen 1 000 euroa käteen. Tämä on se selitys, minkä minä olen saanut, ja minusta se on hieno ajatus, me pääsisimme enemmän siihen, että tämä eriarvoisuuden ja tuloerojen kasvu — tai ero — vähenisi. Minusta se on se peruste, mistä tässä puhuttiin. Näin ymmärrän näistä edustaja Turusen kommenteista, että tämä olisi ollut se syy, minkä takia ei voitu edetä, kun tarvitaan yksimielisyyttä. Tämän mediassa olevan tiedon mukaan hän tosiaan katsoi, että se toimeksianto ei ollut näin laaja, että olisi voitu mennä siihen. Tähän sähköpostiasiaan en osaa ottaa mitään kantaa enkä haluakaan sitä arvioida. En ole itse kyseisen ryhmän jäsen. Mutta tuosta riippumattomuudesta haluaisin sanoa sen verran, että se on erittäin tärkeä yhteiskunnassamme sellaisille toimijoille, joiden toiminnan edellytetään olevan riippumatonta. Se koskee meitä, syyttäjiä, tuomioistuimia, laillisuusvalvojia ja mediaa. Medialla on tärkeä rooli siinä, että he valvovat meidän riippumattomuuttamme. Me joudumme antamaan sidonnaisuusilmoituksia, ja meitä valvotaan meidän toiminnassamme, ja on erittäin hyvä, että se on mahdollisimman läpinäkyvää. Mutta ehkä siitä olen hieman eri mieltä, että että tuntuu joissakin puheissa aivan kuin Yleisradio olisi sellainen instituutio, jonka rahoitukseen ei voida ollenkaan kajota puuttumatta sen riippumattomuuteen. Meidän on hyvä muistaa viime vuosilta useamman vuoden ajalta valtionhallinnon tehokkuusohjelmat, jotka ovat koskeneet itsenäisiä virastoja ja erityisesti myös tuomioistuimia. On ajateltu myös, missä myös, missä menee raja sille tuomioistuimen riippumattomuudelle, jos ajatellaan ihan sitä toimintaa. En oikein ihan näe, miksi Yle olisi semmoinen instituutio, missä ei saisi mitään järkeistää tai tehostaa. En tiedä, tarkoititteko puheenvuoroissanne tätä, mutta vähän semmoinen tunne tuli, että se on semmoinen
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 nyt saisi asianmukaisen lopputuloksen, että olisi joitakin järkeviä poliitikkoja, jotka ottaisivat ja katsoisivat vähän tätä eestaas-vatkausta, että onko tässä enää mitään järkeä ja herättääkö tämä luottamusta sen paremmin eduskuntaan, hallitukseen kuin Yleisradion päätöksentekijöihinkään, jos tätä vatkausta jatketaan ja näitä ylösnousemuksia alkaa syntyä asiassa kuin asiassa. Tämä on siis vakava vetoomus, että tämä asia otettaisiin ihan asialliseen käsittelyyn ja palautettaisiin normaaliraiteille eikä tällaiselle reitille eestaas, sivuun, toiselle puolelle sivuun, jolla se nyt tällä hetkellä tuntuu olevan. Tämä ei ole kunniaksi myöskään koko tälle talolle. Enkä erityisesti pidä tästä asiasta puhumisesta, en tähän ilta-aikaan mutta en muutoinkaan, että tällaisia työryhmäasioita joutuu täällä käsittelemään, mutta pakkohan nämä on sanoa, ei näitä myöskään voi salaisiksi julistaa, kun tällaista vatkausta
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 On kyllä todella helppo yhtyä tähän vetoomukseen, minkä edustaja Heinäluoma täällä äsken esitti. Eri puolueista on kuitenkin löytynyt parlamentaarisia työryhmiä, joissa ollaan viisaasti yhdessä nähty tämä vastuu, keskinäinen luottamus ja päästy eteenpäin yhdessä sopien parlamentaarisesti. Minä olen täysin hämmentynyt tästä tilanteesta, mikä on tänään taas täällä meillä edessämme. Olin hämmentynyt jo siitä — en ole työryhmän jäsen — kun rupesin lukemaan yhtäkkiä uutisia, joissa kerrottiin tämän työryhmän työn keskeytymisestä ja annettiin kaiketi vähän vääriä todistuksiakin, mistä itse asiassa siellä oli kysymys, ja nyt sitten tulee näitä ylösnousemuksia ja kuinka ollakaan, todellakin valitettavasti juuri kun eräällä puolueella puoluekokous lähestyy. Eli Eli isolla, vakavalla asialla tällainen leikittely, mikä täällä on nyt käynnissä, tuntuu todella pahalta. Ja samalla tavalla, puhemies, voisin kyllä sanoa, että ei tämä tällainen peli kerta kaikkiaan vetele, että jonain toisena päivänä on toista mieltä ja toisena toista mieltä. Tämä on iso asia, ja tässä pitää tämän yhtenäisen linjan pitää kaiken kaikkiaan. Puhemies! Vetoan nyt täällä salissa oleviin hallituspuolueiden jäseniin, että viheltäkää tämä peli poikki ja palatkaa normaaliin päiväjärjestykseen. Tällainen asia ei todellakaan ole mitenkään kunniaksi tälle kaikelle. Meidän on pakko tämä täällä nostaa ja nämä asiat puhua, ja toivon, että tätä keskustelua nyt jollain tavalla myös julkisesti seurataan, ettei sitten jälleen kerran tule jotain yllätyksiä
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Aluksi kommentti valiokunnan puheenjohtajana: Tästä riippumattomuudesta kun ollaan keskusteltu, niin asiantuntijakuulemisessa valiokunta vielä vahvisti sen näkemyksen, että Ylen riippumattomuus on ollut niin itsestään selvä asia, selvä asia, ettei sitä ole edes tarvinnut kirjata mihinkään, koska kaikki ymmärtävät sen merkityksen. Toistan vielä sen, että Ylen riippumattomuuden osalta merkityksellisin asia on se, että asiat käsitellään parlamentaarisesti ja ne ovat yksimielisiä. vähempiosaisilla on enemmän ostovoimaa ja kykyä hallita elämäänsä rahallisesti paremmin. Tästä syystä kehysriihessä hallitus totesi, että tätä Yle-veron sisäistä tasapainottamista, tavallaan progressiivisuutta, on syytä muuttaa. Nyt ihmettelen hieman edustaja Heinäluoman puheita siitä, kun kyse on nimenomaan ollut tästä Yle-veron progressiivisuudesta, siis siitä, että Yle-veroa ei kerätä köyhemmältä kan-sanosalta ja rikkaampi kansanosa maksaa suhteessa enemmän eli progressiivisuutta lisätään. Ylen rahoitukseen, toistan, Ylen rahoitukseen ei olla puuttumassa. Ylen rahoitukseen jos puututtaisiin, niin totta on se, että silloin pitää yhteisesti sovitun mukaan Ylen hallintoneuvostolta pyytää lausunto. Mutta nyt ei oltu puuttumassa Ylen rahoitukseen, ainoastaan veron progressiivisuuteen ja siihen, että köyhä ei joudu maksamaan ja tämä kompensoidaan sillä, että hyväosaiset maksavat. Tämä kuulostaa siltä, että salin toinen puoli riemusta huutaen hyväksyisi tämän asian. Parlamentaarinen ryhmä kutsuttiin periaatteiden mukaisesti koolle, koska Ylen toimintaa mielestäni kuuluu käsitellä parlamentaarisesti ja yksimielisesti. Toimeksianto oli vain ja ainoastaan se, miten Yle-veron progressiivisuutta muutetaan — ei siis rahoitusta. Jostain ihmeen kumman syystä tämä ei kelvannut yhdelle puolueelle. Yhdelle puolueelle ei kelvannut se, että vähätuloisemman kansanosan tilannetta helpotetaan. tunnen edustaja Turusen hyvin, ja hänellä on tämmöinen oikeudenmukaisuus kyllä mukana päätöksenteossa, ja pidän sitä ihan hyvänä, että hän yrittää edelleen koota tätä parlamentaarista ryhmää, jotta saataisiin oikeudenmukaisemmaksi tämä maksuosuus tässä tilanteessa, missä yhteiskunnassa nyt Edelleen tämä asia, mihin viitattiin, eli että 2019 olisi tilanne auki: Eihän se ole auki. Indeksijäädytys on, jollei sitä yksimielisesti päätetä aukaista. Joten se on sovittu, tilanne ei ole auki, ja nyt ihmettelen tosiaan niitä puheenvuoroja, mitkä antavat tästä tilanteesta hieman väärän kuvan. Tilanne on sovittu, tilanne ei ole auki, ja Ylen hallintoneuvostolta ei ole pyydetty lausuntoa, koska Ylen rahoitukseen ei ole oltu puuttumassa — ainoastaan helpottamista köyhemmän kansanosan osalta.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 Joten kyllä, Yle-veroa voidaan tältä osin porrastaa pienituloisia suosivalla tavalla. Mutta ehtomme oli, että täytyy samalla sopia tämä vuosi 2019, koska Satosen työryhmän päätös oli, että vuoden 2018 syksyllä arvioidaan mahdollisuuksia toteuttaa vuoden 2019 indeksikorotus. — Ei, ei siinä niin lue. Siinä lukee, että arvioidaan
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Siis tämä on nyt mielestäni kammottavaa. Mitä enemmän tätä keskustelua kuuntelee, sen enemmän tulen huolestuneeksi tästä asian tilasta. Täällä jo valiokunnan puheenjohtajakin, joka äsken käytti aika viisaan esittelypuheenvuoron, missä korostettiin parlamentaarisuutta, korostettiin yksimielisyyttä, alkaa täällä nyt sitten käymään senkaltaista argumentaatiota, että ikään kuin SDP:llä olisi jotain sitä vastaan, että voidaan porrastaa, jos hyviä malleja löytyy. Tässä äsken kuulimme, mikä on totuus: siellä on edustajien Heinäluoma ja Kiuru lausuma, missä tämä kerrotaan. Että ei nyt tässä salissa sentään mennä totuuksien ulkopuolelle tällä tavalla. Nyt on kysymys isosta periaatteesta, siitä, sovitaanko Yle-asioista yhteisesti vai eikö sovita. Ja tällä kaudella me olemme aivan liian monta kertaa nähneet tätä temppuilua, että milloin missäkin kehysriihessä ja milloin missäkin Säätytalon nurkassa hallituspuolueet keskenään sopivat ja sitten yrittävät jollain tavalla paikata, jälleen kerran,