Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-03 Vaikka Suomi nyt saa vetoapua maailmanmarkkinoilta, on kasvua valtiovarainministeriön ennusteen mukaan luvassa tulevien vuosien aikana vain noin reilun prosentin edestä. Matalan kasvun olosuhteissa on entistä keskeisempää, että talouspolitiikassa tähdätään työllisyysvaikutusten maksimoimiseen samalla, kun huolehditaan sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja tuloerojen kaventamisesta. Tämä hallitus on epäonnistunut molemmissa. Hallituksen työllisyystavoitteeseen pääseminen edellyttäisi paljon rohkeampia toimenpiteitä vanhempainvapaajärjestelmän uudistamiseksi, työttömyysturvan ja ulosoton byrokratialoukkujen purkamiseksi, työllisyysmäärärahojen lisäämiseksi sekä mittavia panostuksia liikenneinfrastruktuuriin ja korjausrakentamiseen. Hallitus on sen sijaan rapauttanut osaamista ja sosiaaliturvaa 4 miljardin säästöin, kasvattanut tuloeroja veronalennuksin. Sote-uudistuksen myötä se on takaamassa 10 miljardin euron markkinat isoille yrityskonserneille. Arvoisa puhemies! Julkisen talouden suunnitelmasta käy ilmi, että kilpailukykysopimuksen hinta valtiontaloudelle on 800 miljoonaa. Arvoisat ministerit, tästä on järkevä taloudenpito ja järkevä työmarkkinapolitiikka kaukana. Suomalaiset duunarit saivat työajan palkattoman pidennyksen, pienennetyt nettoansiot ja monet heistä lomarahojen leikkauksen melkein kolmanneksella, ja sen lisäksi me saamme kaikki veronmaksajina paikata tämän sopimuksen jättämää lähes miljardin kokoista reikää valtion budjettiin. Koulutukseen ette löydä rahaa, sosiaaliturvaan ette löydä rahaa, mutta palkanalennusten kustantamiseksi löysitte melkein miljardin verran. Myös hävittäjähankintoihin löytyy rahaa, ja kaiken lisäksi sitä paljon parjattua velkarahaa. Työllistäviin investointeihin valtio ei hallituksen mielestä missään nimessä saa ottaa lainaa, mutta hävittäjäostoihin se sitten kelpaa. Pääministeri Sipilän mukaan tätä velkaa ei huomioida velaksi elämisen lopettamisessa. Velaksi eläminen lopetetaan siis siten, että vain päätetään olla huomioimatta tietty osa julkisesta velasta. Eikö tätä samaa periaatetta sitten voida soveltaa työpaikkoja luovaan asunto- ja liikenneinvestointiohjelmaan? Arvoisa puhemies! Kiitosta saa päätös alentaa varhaiskasvatusmaksuja, mutta muuten hallituksen linja ei juurikaan muuttunut puoliväliriihessä. Panostukset olivat pieniä määrärahalisäyksiä samoille kohteille, joista aikaisemmin on leikattu paljon. Ammatilliselle koulutukselle annettiin 15 miljoonaa, kun puoli vuotta aikaisemmin hallitus leikkasi 190 miljoonaa. Opiskelijat saavat nyt 10 miljoonaa, kun opintotuesta leikataan yhteensä 112. Suunta ei muuttunut myöskään, mitä tulee pienituloisten huomioimiseen: Puoliväliriihessä hallitus päätti niin sanotun aktiivimallin käyttöönotosta. Se on työttömyysturvan leikkuri, joka kohtelee työttömiä eriarvoisesti. Mallin järjettömyyttä kuvastaa se, että työtön voi säilyttää oikeutensa täyteen työttömyysturvaan käymällä töissä. Hallitus päätti myös uusista heikennyksistä asumistukeen. Tuen leikkausta on perusteltu sillä, että asumistuki toimisi vuokrankorotusautomaattina. Todellisuudessa vuokrat ovat nousseet nopeammin kuin asumistuki. Myös sellaisina vuosina, kun asumistuen vuokra-normeja ei ole korotettu, ovat vuokrat nousseet kuluttajahintoja nopeammin. Opintotuen asumislisään on tehty parannuksia viimeksi vuonna 2005, tästä huolimatta vuokrat ovat nousseet. Välillä kuuluu jopa ministereitä myöten väitteitä siitä, että asumistuki kattaisi vuokran kokonaan. Tämä ei pidä paikkaansa. Viime vuonna 70 prosentilla vuokralla asuvista yleisen asumistuen saajista todellinen vuokra ylitti normivuokran, jonka perusteella asumistuki lasketaan. Asumistuessa on sekä perusomavastuu että yläraja hyväksytyille asumismenoille. Vaikka olisit niin pienituloinen, että omavastuuta ei ole, on asumistuki enintään 80 prosenttia hyväksytyistä asumismenoista, jotka siis usein ovat pienemmät kuin todellinen vuokra. Tuen heikennykset tulevat nyt kohdistumaan pienituloisiin vuokralla asuviin eivätkä vuokranantajiin. Inhimillisempi keino puuttua ylikorkeisiin vuokriin on kohtuuhintaisen asumisen merkittävä lisääminen sekä vuokrankorotuksia hillitsevien toimenpiteiden selvittäminen. Arvoisa puhemies! Pienituloisetkin suomalaiset kaipaavat hyviä uutisia. Tässä puoliväliriihessä hallituksella olisi ollut mahdollisuus keskittyä inhimillisten uudistusten eteenpäinviemiseen. Kestävä työllisyyspolitiikka luodaan panostamalla koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin. Tuen heikentämisen sijaan työllisyyttä voi edistää myös purkamalla erityisesti työttömiin kohdistuvia byrokratialoukkuja, helpottamalla opiskelua työttömyysturvalla, nostamalla työttömyysturvan suojaosaa sekä nostamalla ulosoton suojaosuuden esimerkiksi 800 euroon