samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Niilo Keränen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-14 Arvoisa rouva puhemies! Valtuutettujen puheenjohtaja Sarkomaa esitteli tämän kertomuksen varsin hyvin, joten minä otan vain muutamia asioita nyt tässä esille. Kelan valtuutettujen tehtävänähän on valvoa Kelan toimintaa. Valtuutetut pystyvät tekemään myöskin esityksiä Kelaa taikka sosiaaliturvalainsäädäntöä koskevista esityksistä ja kehittämisestä. Valtuutettujen ei pidä puuttua, eikä valtuutettujen tehtävä ole puuttua, Kelan operatiiviseen toimintaan. Kela tekee itsenäisesti päätökset, Kelalla on ulkoinen hallitus, joka koostuu hallitusammattilaisista ja sidosryhmistä, ja hallitus tekee Kelan operatiiviset päätökset. valtuutetut suorittavat pääasiassa yleiskokouksissaan mutta myöskin tutustumalla Kelan erilaisiin toimintoihin ja erilaisiin toimipisteisiin. Kokouksissa käydään läpi Kelan toimintaa, ajankohtaisia asioita, etuusjärjestelmiä ja rahoitusta ynnä muuta. Arvoisa puhemies! Otan esille vain pari asiaa, kun edustaja Sarkomaa esitteli asian varsin hyvin: Kuluvana tarkasteluvuonna 2017 alkuvuodesta Kelan valtuutetut seurasivat erittäin tarkasti perustoimeentulotuen siirtämistä Kelalle ja sitä, miten se onnistui. Ongelmat saatiin onneksi kohtuullisen nopeasti kesään mennessä ratkaistuksi. Myöskin sote ja erityisesti soten ict-asiat ovat olleet valtuutettujen keskustelujen kohteena. Kuten edustaja Sarkomaa sanookin, valtuutetut keskustelivat myöskin Kelan kehittämisestä, ja se johti siihen, että tämän vuoden puolella asetettiin selvitystyöryhmä. Arvoisa puhemies! Se taksiasia käsitellään sitten ensi vuonna seuraavan kertomuksen yhteydessä.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-14 puhemies! Nämä edustaja Sarkomaan esittämät uudistukset ovat todella tarpeellisia, ja kannustan todellakin niissä ripeästi etenemään. Mutta kiinnitän huomiota siihen, että käsittelemme nyt Kelan valtuutettujen toimintakertomusta. Näitä valtuutettuja on 12, ja niiden joukossa ei ole vasemmistoliitolla eikä kristillisdemokraateilla edustajaa. Kun Kela on eduskunnan alainen laitos ja kansalaiset ottavat erilaisissa asioissa — esimerkiksi vuonna 2017 tuossa perustoimeentulotukea koskevassa asiassa — yhteyttä sitten edustajiin, kun kuvittelevat, että edustajat pystyvät niitä asioita ratkaisemaan, kun kerran valvovat Kansaneläkelaitosta, niin esimerkiksi kristillisdemokraateilla tai vasemmistoliitolla ei ole ollut omaa edustajaa siellä valtuutettujen joukossa, emmekä me voi hallitukselta kysellä emmekä kirjallisia kysymyksiä jättää, koska taas ministeriökään ei siitä vastaa. Tähän mielestäni täytyisi todellakin saada korjaus, jotta se valvonta olisi todellista. Arvoisa puhemies! Sen vielä totean, että mielestäni
Puhuja: Juha Rehula
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-14 Tästä johdantona: sitä valtaa ja voimaa, joka valtuutetuilla on, sietää pohtia, ja sietää kysyä, onko sitä oikeasti ja aidosti. Kela toimii hämmästyttävänkin hyvin siihen nähden, että Kelan päätökset koskettavat jokaista suomalaista ennemmin tai myöhemmin, tavalla tai toisella. Ne massat käsittelymäärissä ovat sitä kokoluokkaa, että ongelmista huolimatta Kelaa voi monessa asiassa kiittää. Minulle jäi hieman epäselväksi, puhuiko valtuutettujen puheenjohtaja, kansanedustaja Sarkomaa puheenvuoronsa loppupuolella omissa nimissään vai valtuutettujen nimissä,
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-14 Arvoisa puhemies! Vuosi 2017 oli todellakin Kelalle poikkeuksellisen vaikea. Toimeentulotuen siirto ei sujunut ilman ongelmia, ja siksi onkin tärkeää, että Kelan valtuusto teki asiasta erillisen selvityksen. On todettava, että Kelasta on tullut merkittävä kilpailuttaja. Olemme myöskin viime vuoden aikana kuulleet esimerkiksi kuntoutuksen osalta surullisiakin tarinoita kilpailutuksen seurauksista. Koen, että jatkossa Kelan valtuutettujen on saatava selvitystä paremmin myös Kelan kilpailutuksista. Viimeisimpänä kilpailutettiin Kela-kyytien välityskeskuksia, ja lopputuloksen me tiedämme.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-14 että olisi ne hissitaksit, puhelinjonot loppuisivat, soittaja pääsisi puhelimessa läpi tilaamaan sitä taksia, ja sitten myös siihen, että taksikyydit olisi mahdollista ottaa sille taksinkuljettajalle elikkä ei ole sitä ota tai jätä ‑ajatusta?
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-14 Arvoisa rouva puhemies! Ei todellakaan mennyt kuin Strömsössä tämä toimeentulotuen Kela-siirto ja Kelan aloittaminen siinä asiassa. Onneksi Kelan valtuutetut tarmokkaan puheenjohtajansa, edustaja Sarkomaan johdolla ottivat erittäin vakavasti tämän hankalan tilanteen ja pyrkivät kaikin tavoin edistämään sitä, että toimeentulotuen maksatus Kelasta toimisi asianmukaisesti ja ajallaan. On sietämätön tilanne, että itse asiassa kaikkein köyhimmät ihmiset, joiden kohdalla toimeentulotuki tulee kyseeseen, joutuivat yli asetettujen aikaraamien jonottamaan tätä heille kuuluvaa tukea.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-14 lain yhdenkään pykälän muuttumatta hyvin rajuja uusia toimeentulotukipäätöksiä vuodenvaihteessa. Tuli ilmi tapaus, jossa etävanhempi, etäisä, piti kolmea alaikäistä lastaan kahtena pidempänä viikonloppuna perjantaista maanantaihin asti luonaan, jolloin Kela teki sellaisen päätöksen, että vuodenvaihteesta eteenpäin tämä isä saa niiltä viikonlopuilta toimeentulotukea alta sata euroa vähemmän kuin aiemmin. Mikään laki ei ole muuttunut, vaan Kela teki omatoimisesti tällaisen päätöksen eli rappaa ei pelkästään siltä toimeentulotukea saavalta isältä vaan myöskin niiltä lapsilta. Toinen asia: Kyllä kai Kela-kyyteihin, Kela-takseihin, niiden kokonaiskoordinaatioon täytyy jollakin olla
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-09-14 Perustoimeentulotuen Kela-siirron ajan ministeriöstä sitä on koko ajan seurattu, ja siitä on mahdollista kyllä saada myös Kelalta tietoa. Totean kuitenkin näin, että toimeentulotuen näkökulmasta asia kuuluu peruspalveluministerille ja tämä Kela-siirto on varmasti ministeriössä tarkassa seurannassa. Kelan hallintokulut kuuluvat sitten sosiaali- ja terveysministerin puolelle, ja myöskin tätä sitten budjetin näkökulmasta seurataan. Tähän hallintoon liittyen, mitä valtuutettujen puheenjohtaja totesi — kiitoksia esittelypuheenvuorosta tästä toimintakertomuksesta vuodelta 2017 — kyllä olen myös samaa mieltä, ettei mikään hallinto voi jäädä paikoilleen, ei ole mikään kiveen hakattua. Aika muuttuu, ja hallinnon on myös muututtava ajassa. Yksin se ei ole minun päätettävissäni, minkälainen selvitys hallinnosta tehdään, mutta pidän sinänsä kyllä kannatettavana sitä ajatusta, että tarkastusvaliokunta tästä myös lausuisi osaltaan, ja myöskin tätä selvitystyötä on tehty. Ymmärrän kyllä, että taksikyydit puhuttavat juuri nyt paljon, enkä usko, että kukaan — ei Kela, ei suomalainen virkamies, ei hallitus eikä kukaan — on ajatellut sitä, että tässä oltaisiin haluttu mitään sotkua, kaaosta saada aikaiseksi. Näin ei minun mielestäni kyllä voi olla. Mutta katson sosiaali- sosiaali- ja terveysministeriön näkökulmasta asiaa. Kyllä me sen huolen aikanaan esitimme, ja alun perin myöskin sosiaali- ja terveysministeriön olisi pitänyt ehkä viisaampana säilyttää aiempi Kela-taksijärjestelmä sellaisenaan liikennepalvelulain voimaantulosta huolimatta. Yksi iso kysymys liittyy sote-uudistukseen ja siihen, missä aikataulussa uudistuksia ja Kelan kehittämistä viedään eteenpäin. Onhan toki selvää, että jos teemme valtavan sosiaali- ja terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen reformin yhdessä maakuntauudistuksen kanssa, Kela merkittävänä toimijana on myös siinä pidettävä rinnalla, ja ne muutokset on mielestäni tehtävä niin, että ne kulkevat mukana tämän ison uudistuksen kanssa.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-14 Olen erittäin pahoillani siitä, että tämä ei ole sujunut, ja meidän valtuutettujen on myöskin arvioitava, selvitämmekö tämän kilpailutuksen: oliko kilpailutuksessa jotakin, joka olisi voitu tehdä paremmin. Kilpailuvirasto sitä jo selvittää, sen tiedon saimme eilen kyselytunnilla. Myöskin on katsottava, onko tarpeen tehdä lainsäädäntömuutoksia. Tämä keskustelu osoittaa sen, että Kelan valvontaan ja ohjaukseen liittyviä säännöksiä on arvioitava. On katsottava, miten Kelan valvonta toimii, ja kannatan sitä, että jatkossa olisi kaikista eduskuntaryhmistä myöskin kansanedustajat. Mutta toivon, että saamme sen parlamentaarisen työryhmän ja yhdessä voimme tätä kokonaisuutta katsoa. Ja totean vielä, että toivon, että niitä välttämättömiä lainsäädäntömuutoksia, jotka ovat ministeriössä, saataisiin eteenpäin.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Kiitoksia tästä keskustelumahdollisuudesta, sillä kaupunkipolitiikka tarvitsee keskustelua ja kaupunkipolitiikkaa tarvitaan tällä hetkellä, kun me tiedämme, että koko Euroopassa, maailmanlaajuisesti ja myöskin Suomessa kaupungistuminen etenee, ja sitä ei pidä tietenkään estää. Suomessa oletettavasti seitsemän suurinta kaupunkia tulevat kasvamaan miljoonan verran vuoteen 2050 mennessä. Meillä on tässä kohtaa muutamia keinoja, joita ei nyt ainakaan pidä torpata vaan joita pitäisi enemmän tukea ja joista ministerikin mainitsi nämä MAL-sopimukset elikkä sen, että yhä edelleen, tulevaisuudessakin, pitää olla mahdollisuus kunnilla, kaupungeilla ja sitten valtiolla sopia, mitenkä erityisesti raideliikennehankkeita rakennetaan yhdessä tai niin, että valtio rahoittaa, jolloinka velvoitetaan sitten kuntia hoitamaan asuntorakentamista, ja näin saadaan työpaikkoja siitä eteenpäin. Julkinen liikenne tulee oletettavasti näihin kaupunkikeskuksiin keskittymään. Kaupunkikeskukset ovat niitä — ovat ne sitten maakuntien keskuskaupunkeja tai näitä suuria kaupunkeja — jotka vetävät meidän talouskasvua. Ja nyt minulla on hieman huolta siitä, kun C21 kokoontuu muun muassa tänään ja sieltä on myöskin lähetetty viestiä valtiovarainministeriöön, että heillä on huoli heidän investointikyvystään tulevaisuudessa,
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-21 rakentui yhtenäisenä, elikkä meillä on syytä tietysti kuunnella kaikkia osapuolia — jos tässä nyt halutaan osapuoliksi kaikkia sanoa. Ei ole väärin, että jokainen puhuu omasta puolestaan, Suomessa on puhumisen vapaus, ja me nimenomaan tarvitsemme sitä tietoa, missä päin minkäkinlaista kehitystä tulee. Ja kun tulen itse tuolta pienestä maakunnasta, Kainuusta, niin täytyy sanoa, että sitä työvoimaa tarvitaan myös joka puolella Suomea. Meillä viime vuodesta on kasvanut 400:sta 900:aan avoimien työpaikkojen määrä, eivätkä ne ole pelkästään metallialan yrityksiä, vaan siellä tarvitaan osaamista ja muuta. Suomea rakennetaan osaamisen kautta. Sen takia minä puhun sen puolesta, että jokaisessa maakunnassa tulevaisuudessa on myös
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 ovat ihan tavallisia kuntia. Yhteiskunnan kannalta niillä on erittäin suuri merkitys, ja monet näistä yrityksistä potevat koulutetun työvoiman pulaa. Monilla paikkakunnilla miehille löytyy töitä, välttämättä lähialueilta ei taas löydy naisille töitä, tai päinvastoin. Tämän asian korjaaminen voidaan hoitaa ainoastaan koulutuksella ja esimerkiksi sillä, että näihin yrityksiin voidaan opiskelijoita rekrytoida nykyistä paremmin, koska sen jälkeen heillä on paremmat mahdollisuudet sijoittua kyseisiin yrityksiin. Näitten yritysten työvoiman tarve on sillä tavalla tärkeätä yrittää hoitaa, koska näille yrityksille vaihtoehto ei ole maakuntakeskus tai pääkaupunkiseutu vaan se vaihtoehto on sitten siirtymisen osalta Suomen rajojen ulkopuolella. Sen tähden toivoisin, että tässä keskustelussa löytyisi ituja, joilla voitaisiin konkreettisesti osoittaa apua siihen, mitenkä näiden jalostusarvoltaan merkittävien
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-21 suurten kaupunkien, maakuntakeskuskaupunkien, seutukaupunkien ja maaseudun kanssa. Me olemme kuitenkin pieni maa, ja yhteistuumin ja yhteisvoimin meidän täytyy kyllä tätä maata rakentaa, ja tämä vastakkainasettelu on kaikista pahinta myrkkyä, mitä voidaan tehdä. Siksi katsonkin, että kun meillä on tämä suurten kaupunkien ohjelma, sitten TEMissä on kaupunkiohjelma menossa ja sitten on lisäksi vielä tämä seutukaupunkien ohjelma, niin jossain vaiheessa nämä täytyy sillä tavalla synkronoida, että tämmöistä vastakkainasettelua ei tule. Puhun itse näistä seutukaupungeista nyt muutaman sanasen, kun olen tässä seutukaupunkiohjelmatyöryhmässä mukana tätä seutukaupunkiohjelmaa tekemässä. Nämä seutukaupungit ovat maakuntien kakkoskaupunkeja mutta itse asiassa suomalaisen talouden hyvinkin pitkiä vetureita. Edustaja Paatero sanoi, että nämä suuret kaupungit ja maakuntien keskuskaupungit vastaavat tästä Suomen taloudesta, mutta itse asiassa, kun tarkemmin katsotaan, näiden seutukaupunkien rooli taloudessa on iso. Tietysti tämä elinvoima seutukaupungeille tulee niitten yrityksien kautta, mutta nostaisin ihan tähän nopeasti vielä, kun ehdin — 15 sekuntia — tämän uuden tavan tähän koulutukseen, niin että nämä yritykset saavat
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-21 avauspuheenvuorossa oli sen verran virkistäviä ajatuksia, että jatkan samalla virkistävällä ja ajatuksia herättävällä linjalla. Nythän on niin, että näistä kahdesta suuresta reformista sote-uudistus on ollut laho siitä lähtien, kun kokoomus ajoi siihen väkisin ennenaikaisen valinnanvapauden, kun taas sitten maakuntauudistus ei ole ainakaan kokonaan huono — meillä pääkaupunkiseudun ja Uudenmaan ulkopuolisessa maassa se on jopa kehityskelpoinen. Sama lakki ei käy melonille ja banaanille, se on tässä maakuntauudistuksessakin todettava. Mutta nyt on niin, että hallituspuolueet tekevät avointa kauppaa näistä kahdesta asiasta, jotka eivät sinänsä edes kuulu toisiinsa. On ilmaistu, että kokoomus ottaa maakuntauudistuksen, jos saa valinnanvapauden, keskusta päinvastoin. Sinisille käyvät molemmat, kunhan kukaan ei kaada hallitusta ja vie maata uusiin vaaleihin, joissa lähtisivät ministeri- ja edustajapaikat. Nyt kun sitä kauppaa käydään, niin käydään sitten. On nimittäin minun mielestäni kansakunnan kohtalonkysymys pitää erityisesti sosiaaliperäinen maahanmuutto hallinnassa. Se on sitä erityisesti kaupunkien kannalta gettoutumisen ja muun välttämiseksi mutta myös koko maan. Hallituksella on hyvä 80 kohdan maahanmuuttopoliittinen ohjelma, jota se kuitenkaan ei ole toteuttanut. Mitä nyt hallitus sanoisi, jos tarjoaisinkin täältä oppositiosta kannatuksen tälle maakuntauudistukselle sillä edellytyksellä, jos hallitus toteuttaa täysimääräisenä tämän maahanmuuttopoliittisen ohjelmansa?
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-21 Viitaten vastakkainasetteluun: minä en ole sitä viime aikoina niinkään tässä salissa aistinut, mutta näistä puheenvuoroista, joita edustajat Honkonen ja Mäkipää pitivät, olin sitä hieman kuulevinani ja pidin sitä hieman erikoisena siitä syystä, että he ovat hallituspuolueiden edustajia, jotka sitten haukkuvat keskittämispolitiikkaa, jota näkevät eri paikoissa, kun kuitenkin he ovat hallituksessa. Käytän esimerkkinä vaikkapa käräjäoikeuslaitoksen uudistuksia tai sitä, mitä on tehty sairaalaverkolle Suomessa — no, se on toinen kysymys. Mennään positiivisiin asioihin. Mielestäni MAL-sopimusten kaltaisia instrumentteja kannattaa kehittää edelleen ja olisi tosi suotavaa, että voisimme esimerkiksi digitalisaation edistämiseen saada jatkossa lisää vastaavia työkaluja, koska maakunnissa on meneillään ihan mielenkiintoisia valokuituhankkeita, joita meidän kannattaa edistää maakuntien elinvoiman turvaamiseksi. Olen huolissani siitä, että tulevassa maakuntauudistuksessa, kun samaa sapluunaa toteutetaan hyvin erilaisissa maakunnissa, jotka ovat niin väestömäärältään kuin elinkeinorakenteeltaankin kovin erilaisia, ja elinvoima on turvattava maakuntatasolla, voi käydä helposti niin, että tämä yksi ja sama sapluuna ei toimi joka paikassa. toivon, että jatkossa keksitään vielä keinoja kannustaa maakuntia löytämään omia vahvuuksiaan ja myöskin hyödyntämään niitä mahdollisimman hyvin. Se olisi tärkeää. Samalla tietenkin olen huolissani siitä, miten kasvukeskukset pystyvät huolehtimaan jatkossa investoinneistaan. Tätä palautetta tulee paljon, ja varmaan ministerillä on siihen näkemyksiä olemassa.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-21 puhemies! Itse asun Länsi-Euroopan harvimmin asutulla alueella, missä asukkaita on peräti 0,15 asukasta neliökilometriä kohden. Siksi nämä ajankohtaiskeskusteluesittelyssä esitellyt aiheet tuntuvat hyvin läheisiltä ja kannatettavilta. Mutta niillä on valitettava ristiriita kyllä sen kanssa, mitä hallitus on tehnyt tämän kauden aikana — ajatellaanpa vaikka postipalveluitten alasajoa, taksiuudistusta, joka uhkaa viedä viimeisenkin palvelun sieltä syrjäisimmältä kylältä, ja koulutusleikkauksia, jotka pitkällä aikavälillä ovat kaikista tuhoisimpia. Lapin matkailu elää vahvinta nousukauttaan, esimerkiksi kaikilla keskeisillä lentoasemilla on investointipaineita. Vaikka juuri on tehty investointeja Rovaniemellä, Ivalossa ja Kittilässä, mikä osoittaa sen volyymin kasvun, niin pitäisi pystyä huolehtimaan siitä, että nämä vahvat matkailijavirrat vuotavat myöskin syvälle maaseudulle, ja se ei onnistu muuten kuin pitämällä huolta koko tieverkosta, investoinneista ja sen ylläpidosta kaikkina vuodenaikoina. Mutta Lapissakaan ei pidä laskea yhden kortin, matkailun, varaan, pitää pystyä kehittämään myöskin teollista perustaa. Siksi onkin ollut ihan käsittämätöntä seurata, miksi esimerkiksi Kemi on joutunut vääntämään, taistelemaan oman satamansa investoinnista, väylän syventämisestä, niin pitkään, kun kaksi läheisintä, isompaa satamaa ovat omat investointipäätöksensä jo saaneet. Kemin satama on pohjoisen Suomen teollisen perustan avainkysymys.
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa puhemies! Ymmärsin näin, että tässä keskustelussa halutaan löytää yhteisiä linjauksia tai yhteistä poliittista tahtoa kehittää koko maata. Silloin minun mielestäni lähtökohdan tulisi olla se, että sekä tunnistamme että tunnustamme, että meillä on hyvin erilaiset alueet tässä maassa, ja silloin mielestäni kaikissa uudistuksissa, kaikessa lainsäädännössä, kaikissa eri poliittisissa linjauksissa ja ohjelmissa tulisi huomioida nämä hyvin suuret eroavuudet. Minun mielestäni yksi suurin ongelma tällä hetkellä on, että maakunta‑ ja sote-uudistuksessa ei tunnisteta, että meillä on hyvin eri lähtökohdat lähteä näihin uudistuksiin, vaan se sama malli pakotetaan kaikkiin alueisiin, ja se ei tue tätä, mihin meidän tulisi pyrkiä ja mihin pyrimme myös tässä keskustelussa. Näen, että kaikki ne muut toimenpiteet — erilaiset kaupunkipoliittiset ohjelmat, panostukset ynnä muuta — eivät tuota tulosta, ellemme tunnista näitä erilaisuuksia näissä isoissa uudistuksissa, ja minun mielestäni se on kohtalonkysymys, saadaanko muutoksia maakuntalakiin, rahoituslakiin, jotta voidaan tukea pääkaupunkiseutua, pienempiä
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-21 väliltä. Itse tulen Pohjanmaalta, ja tuoreissa mittauksissa on hyvin monta kuntaa siellä, nimenomaan ruotsinkielisellä Pohjanmaalla, jotka onnellisuusmittauksissa pärjäsivät tosi hyvin. Pääosin meidän elinkeinoelämä voi hyvin, työllisyysaste on hyvä, ja siellä on kuntia, joissa työttömyys on tosi alhaisella tasolla — joku on sanonut, että siellä ovat ihmiset enemmän töissä itse asiassa kuin he haluaisivat. Mutta sitten on joitakin asioita, mitkä pilaavat myös meidän onnemme. Olette varmaan huomanneet viime aikoina, kun on uutisoitu siitä, miten sudet liikkuvat ihmisten pihoilla ja jopa koulu‑ ja lastentarha-alueilla. Tätä tapahtuu nyt toistuvasti useimmissa kunnissa ja kaupungeissa, ja mihin tämä johtaa? No, se johtaa siihen, että ihmiset alkavat pelkäämään. He eivät uskalla päästää lapsiaan leikkimään yksin ulos. He eivät uskalla päästää lapsiaan kouluun vaan joutuvat nyt joka aamu ja iltapäivä kuskaamaan lapsiaan kouluihin tai lastentarhoihin. Tämä on suuri haittaava tekijä ihmisille, jotka haluavat asua maaseudulla.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 kehyskuntapolitiikkaa, seutukuntapolitiikkaa, maaseutupolitiikkaa ei pidä asettaa vastakkain. Elämisen edellytyksiä pitää olla eri puolilla maata. Se on oikea lähtökohta. Toiseksi, me tarvitsemme positiivista rakennemuutosta jokaisessa maakunnassa, olkoon sitten tämmöisen siltaohjelman tapainen, jossa elinkeinoelämä, kunnat, yliopistot, kansalaisjärjestöt tekevät sen maakunnan kehittämisen yhteisen tulevaisuuden ohjelman. Kolmanneksi, sote-uudistuksen jälkeen kunnille jää elinvoimaisuustehtäviä, elinkeinopolitiikan tehtäviä ja tarvitaan kuntayhteistyötä maakuntienkin sisällä. Neljäs liittyy siihen. Työvoiman
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 jokaisessa eduskuntaryhmässä on käyty läpi niitä infraehdotuksia, mitä tämä työryhmä on esittänyt. Totuushan on se, että maaseutu, jonka kehittyminen on koko Suomen kannalta merkittävää, ei voi kehittyä, jos bitti ja rekka eivät pysty kulkemaan. Sen lisäksi on monia muita ajatuksia noussut siellä parlamentaarisessa työryhmässä, jotka eivät välttämättä maksa juuri mitään,
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-21 Suomen voi varmaan jakaa ainakin suuriin kaupunkeihin, seutukaupunkeihin, kehyskuntiin, kaupunkiläheiseen maaseutuun ja harvaan asuttuun maaseutuun, ja näillä kaikilla pitää olla omat keinonsa, miten niitten elinvoimaa turvataan. Niitä on ihan turha asettaa vastakkain. Seutukaupunkien osalta täällä esimerkiksi edustaja Mustajärvi puhui siitä, että on tapahtunut keskittymistä. Se on totta, että 1800-luvulta asti on tapahtunut keskittymistä. Sen 15 vuoden aikana, kun me olemme tässä talossa olleet, hallituksen väristä riippumatta tiettyjä hallinnon tehtäviä on siirtynyt seutukaupungeista maakuntakeskuksiin — riippumatta siitä, minkä värinen hallitus meillä on ollut olemassa.
Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-21 Tämän ajankohtaiskeskustelun tavoitteena on purkaa maaseutukuntien ja kaupunkien välistä jännitettä, ja hyvä niin. Siksi ihmettelenkin kyllä, miksi edustaja Honkonen puolusti niin kiivaasti maakuntauudistusta. Perustettavissa maakunnissahan ylintä valtaa käyttävät nimenomaan vaaleilla valittavat maakuntavaltuustot, ja keitähän näihin maakuntavaltuustoihin tullaan valitsemaan? Ei tarvita kummoista selvänäkijää ennustamaan, että maakuntien keskuskaupungit saavat maakuntavaltuustoihin kokoaan suuremman edustuksen ja pienemmät kunnat eivät välttämättä saa valtuustoon yhtäkään edustajaa.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-21 Tarvitaan erilaista politiikkaa eri alueille, ei vastakkainasettelua. Meillä on nyt keskustavetoinen hallitus, mutta silti politiikka on ollut alueellista eriarvoisuutta kasvattavaa: postipalvelut heikkenevät, taksipalvelut kallistuvat, junavuoroja on lakkautettu, erikoissairaanhoitoa pakkokeskitetty, käräjäoikeuksia suljettu. Ei näitä päätöksiä ole tehnyt Vapaavuori vaan keskustavetoinen hallitus. hallitus. Arvoisa puhemies! Me tarvitsemme sote-uudistuksen, joka antaa maakunnille valtaa päättää omista palveluistaan ja omasta taloudestaan alueen omien tarpeiden näkökulmasta. Hallituksen sote-maakuntamallissa todellista itsehallintoa ei kuitenkaan valitettavasti tule, kun ei ole verotusoikeutta eikä valtaa päättää palvelutuotannon rakenteesta, markkinamallia pakkosyötetään maakunnille ja maakunnille myös pakkosyötetään tilaaja—tuottaja-mallin mukainen hallintaorganisaatio.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-21 YK:n onnellisuustutkimuksessa Suomi on maailman onnellisin maa, ja kun katsotaan, mitä Ilta-Sanomissa luki viime viikolla, niin kun maailman onnellisimmassa maassa katsotaan niitä 12:ta kuntaa, missä ollaan kaikkein onnellisimpia, niin silloin olemme jo Pohjanmaalla. Tämä on tietenkin hieno asia, ja tästä olen hyvin ylpeä itse — vaikkakin sudet nyt siellä kävelevät, ja se on myös ongelma, mutta se ei ole tämän keskustelun pääagenda. Arvoisa puhemies! Minäkin yllätyin tästä edustaja Honkosen puheesta, koska tilanne on nyt se, että keskustalla on pääministerin salkku, keskustalla on valta vaikuttaa, ja nyt tällä hallituskaudella ollaan kuitenkin keskitetty toimintoja. Niiltä seutukunnilta, joissa asiat ovat menneet hyvin, on myös otettu mahdollisuus vaikuttaa omaan sairaalatoimintaansa, käräjäoikeudet on keskitetty ja niin edelleen. Minkä takia puhutte yhtä ja sitten ette kuitenkaan toimi niin kuin meidän pitäisi saada edellyttää, että keskusta toimisi?
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 kaupunkeja, seutukaupunkeja, maakunnissa, joilla on omat ongelmansa. Sitten on maaseutu, missä valitettavasti on aika paljon semmoisia alueita, mistä väestö häviää ja palvelut vähenevät ja maaseudulla asuvien ihmisten asuntojen, kiinteistöjen hinnat romahtavat, ja tämä vaikuttaa näitten ihmisten arkeen. Me tarvitsemme kokonaisvaltaista politiikkaa, jossa nämä osa-alueet toimivat yhdessä keskenään. Tämä tarkoittaa
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 olemme liian paljon näissä asioissa ikään kuin juoksuhaudoissa, niin että kypärä nipin napin näkyy. Tästä vastakkainasettelusta kyllä pitäisi päästä eroon, jotta voitaisiin rakentaa yhteisen edun aluepolitiikkaa, tämmöinen win-win-win-win-ohjelma, joka voisi toteutua sitten pitkällä aikajänteellä tästä eteenpäin. Haluan kiinnittää vain yhteen seikkaan huomiota, se on akuutti pulma, se on kriittinen kohta, se on kysymys osaavasta työvoimasta meidän yrityksillemme, joita on eri puolilla maata ja monenlaisissa kaupungeissa, myös ihan puhtaalla maaseudulla. Moni vientiyritys meidänkin seudullamme, muun muassa Ponsse, kärsii siitä, että ei ole saatavilla enää osaavaa työvoimaa, ja avainasemaan silloin nousee ammatillisen koulutuksen tilanne ja se, mitä siellä voitaisiin tehdä mahdollisimman nopeasti. Kysynkin: onko
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-21 maakuntauudistukseen liittyy myös merkittävä mahdollisuus, kun ajatellaan kaupunkeja ja harvempaan asuttuja seutuja. Kun sote-kulut siirtyvät maakunnille, niin pienten kuntien mahdollisuus houkutella ja ottaa vastaan esimerkiksi eläköityviä kansalaisia kasvaa johtuen siis siitä, että sote-kulut menevät maakunnalle ja esimerkiksi verotulot eläkkeistä tulevat kunnille. Tämä on semmoinen näkökulma, joka on tullut ympäristövaliokunnassa esille, ja se näkökulma kannattaa tuoda myös julkisesti entistä enemmän näkyville, koska siinä on ihan selkeä mahdollisuus. Kysynkin ministeriltä: onko tähän kiinnitetty huomiota?
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-21 maaseudulla. Nyt työllisyyspalveluiden kuntakokeiluja on onneksi vireillä eri puolilla Suomea yhdeksällä eri alueella, muun muassa Pirkanmaalla Tampereella ja sen kehyskunnissa, mistä itsekin tulen. Siellä näistä työllisyyspalveluista on saatu tähän mennessä hyviä tuloksia, vaikka ne ovat olleet käynnissä vasta hieman yli puoli vuotta. Osin työttömyyden laskussa on varmasti kyse maailmantalouden hyvästä vireestä, mutta ainakin itselleni on tullut hyvää palautetta myös työttömiltä näistä palveluista, joissa he saavat kunnista hyvää, henkilökohtaista palvelua eivätkä niinkään kasvotonta puhelinpalvelua TE-keskuksista. Ongelma on kuitenkin se, että kokeilu on nyt päättymässä jo tämän vuoden lopussa.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-21 Erittäin tärkeä ja ajankohtainen keskustelu. Nyt haluaisin avata tähän vielä enemmän, mitä tarkoittaa se, kuinka seutukunnat ja alueet voivat kehittyä. Se tarkoittaa kyllä sitä, että kuinka meidän korkeakouluopetus suhteessa elinkeinoelämään kohdentuu eri puolilla maata. Täytyy surullisena todeta, että meillä Satakunnassa, jossa on metallinjalostusta, kemianteollisuuden toiseksi suurin keskittymä ja erittäin voimakas elintarviketeollisuus ja metsäsektori, ei valmistu ammattikorkeakoulussa yhtään diplomi-insinööriä näille alueille.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 puhemies! Suomalaisen yhteiskunnan kehittämisen kannalta on ratkaiseva tekijä se, pysymmekö yhtenäisenä kansakuntana. Tällä hetkellä talouskasvu perustuu hyvin vahvalti metsäteollisuuden vahvaan nousuun, joka on generoinut ympärilleen metalliteollisuutta, kemianteollisuutta, kuljetuksia ja niin edelleen. Kotimainen raaka-ainevaranto Suomessa, mitä meillä on käytettävissämme, on varmasti maailman parasta luokkaa, katsottiinpa asiaa miltä suunnalta tahansa. Meillä on puhtaat pohjavedet, meillä on metsävarat, kallioperän rikkaudet, maatalous. Pitää muistaa tänä päivänä se kylmä tosiasia, kun juuri saimme lukea sen eurooppalaisen tutkimuksen ruuan puhtaudesta Euroopassa, että siellä on antibioottijäämiä lähes kaikessa lihassa, salmonella on iso ongelma, on kaikenlaisia jäämiä erilaisista torjunta-aineista, mutta Suomessa tätä ongelmaa ei ole. Meillä on siis hallussamme kaikki menestymisen avaimet, kun meillä vain riittää yhteisymmärrystä tämän hyvän hyväksikäyttämiseen koko kansakunnan hyväksi, koska nythän talous kasvaa joka puolella Suomea. Pidetään tämä asia eduskunnassa
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-21 Vahvat kaupungit ja elinvoimainen, puhtaan luonnon ja kestävästi käytettävät luonnonvarat ylläpitävä maaseutu ovat varmastikin Suomen menestykselle molemmat aivan välttämättömiä. Kestävää politiikkaa niin kaupungeissa kuin maaseudullakin voidaan tehdä muun muassa kiertotalouden ja resurssiviisaiden ratkaisujen edistämisen kautta niin asumisessa, liikenteessä, elinkeinotoiminnassa kuin vaikkapa julkisissa hankinnoissakin. Yhä useampi suomalainen myös haluaisi asua kaupunkien sijaan tuolla puhtaan luonnon keskellä maaseudulla. Kun tässä maakuntauudistus esille otettiin ja kun puhdas luonto on edellytys niin ruuantuotannolle asukkaiden pitovoimana ja vetovoimana kuin vaikkapa matkailupalveluillekin, niin
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa puhemies! Parasta aluepolitiikkaa on sellainen politiikka, jossa päättäjät antavat alueiden ihmisille ja yrityksille heidän omiin vahvuuksiinsa perustuvat välineet onnistua siellä omilla alueillaan. Kun kuuntelin Honkosen puheenvuoroa, jossa kyllä olin haistavinani vastakkainasettelua, niin on pakko sanoa, että viime aikoina tehdyt päätökset esimerkiksi käräjäoikeuksista, poliisiasemista, Savonlinnan opettajankoulutuslaitos iski voimakkaasti Etelä-Savoon, sairaalakysymykset Vaasassa ja muualla — eivät tässä suhteessa alueiden näkökulmasta ole olleet hääppöisiä. Yhdyn siihen, että elinvoimaiset kaupungit tarvitsevat vireää maaseutua ja toisinpäin, eivät vastakkainasettelua. Annetaan kaupunkien kasvaa. Mutta, arvoisa ministeri,
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa herra puhemies! Kiitos asiallisesta, tärkeästä keskustelusta. Täällä moni edustaja — edustaja Kalli, edustaja Turunen, edustaja Satonen, edustaja Kääriäinen ja moni muu — kysyi osaavan työvoiman perään ja mitä hallitus on siihen suunnittelemassa. Paljonkin on suunnittelemassa. Meille on annettu tehtäväksi tuoda yhdessä opetusministerin kanssa lisää työkaluja tämän muuntokoulutuksen lisäksi. Muuntokoulutuksen laajentaminen on yksi, mistä ollaan keskusteltu. Mutta olen tavannut monia toimijoita alueilta, missä heillä on idea. Esimerkkinä Pohjanmaalta on metallifirma, jossa on pulaa työntekijöistä, ja heillä on idea, että voisivatko he ammatillisesti kouluttaa kaikille siihen yhteiseen tarpeeseen ja tämä taivutettaisiin tämän ammatillisen koulutuksen reformin kautta niin, että se taipuu myös siihen. Meille on hyvin tärkeää se, että me emme nyt siiloudu tässä ajattelemaan, että tämä on jotenkin vastakkaista, vaan kuunnellaan alueita ja heidän tarpeitaan. Tämä on ainakin minulla ollut se lähtökohta, ja uskon, että se on koko hallituksen lähtökohta. Tällä on kiire, ja me tarvitsemme nopean toiminnan työkaluja tähän asiaan ja vastaamaan tähän. Mutta sitten tämä iso kysymys, tämä iso kysymys, miten nämä alueitten eroavaisuudet otetaan tässä huomioon: Tässä kasvupalvelu-uudistuksessa meillä oli tavoite löytää sellainen malli, joka mahdollistaa maakunnan ja kuntien tehokkaan yhteistyön, ja semmoinen löytyi. Se on allianssimalli. Pirkanmaalla ja Tampereella on erittäin hyvä työllisyyskokeilu, ja edustaja työllisyyskokeilu, ja edustaja Savio kysyi sen jatkosta. Me olemme käyneet tosi hyvää keskustelua pormestari Lylyn ja alueen toimijoiden kanssa. Siellä on tehty erinomaista työtä. Me emme ole oikeastaan mistään muusta olleet eri mieltä kuin järjestämisvastuusta. Nämä kokeilut eivät mene hukkaan, vaan nämä kokeilut ovat hyvä silta tuleviin pilotteihin, jotka käynnistyvät syksyllä, ja niihin pilotteihin on tullut jo hakuja, ja olen kannustanut alueita: miettikää niitä omien alueitten vahvuuksia. Niitten kautta näitä kasvupalvelu-uudistuksia viedään eteenpäin.
Puhuja: Lasse Hautala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 ja myöskin kuntien puolella talous kehittyy myönteisesti — ylijäämää yli 500 euroa per asukas. Se antaa kunnille mahdollisuuden parantaa omia palvelujaan, ja kun kuntien palvelut paranevat, niin se houkuttelee siellä ihmisiä asumaan. Mutta ylitsepääsemättömän tärkeää on se, että siellä on koulutuspaikkoja. Kuten edustaja Kääriäinen täällä omassa puheenvuorossaan totesi, nyt on ne ajat, jolloinka tulee tähän koulutukseen satsata, että ne yritykset saavat niitä työntekijöitä.
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-21 alue- ja kaupunkipolitiikasta. On sinällään harmillista, että se, että tällä hetkellä Helsingissä järjestetään kaupunkipolitiikan seminaari, nähdään uhkana eikä mahdollisuutena. Mielestäni on erittäin hyvä, että kaupungit keskustelevat keskenään ja pyrkivät lisäämään välistään yhteistyötä. Esimerkiksi maankäytön suunnittelussa olisi, vaikka meillä on hyvät MAL-sopimukset tällä hetkellä olemassa, paljon kehitettävää. Jos ajattelemme esimerkiksi pääkaupunkiseutua ja metropolialuetta, meillä on täällä kolme maan suurinta kaupunkia, joiden välillä edelleenkin pitäisi yhteistyötä mielestäni parantaa, ei missään nimessä heikentää.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-21 meidän maaseutupolitiikka oli lähes yksinomaan maatalouspolitiikkaa. Elämä maaseudulla on toki paljon muuta kuin pelkästään maataloutta. Tänä päivänä sen tajuaa jokainen. Varsinainen asiani liittyy turismiin, joka on maailman voimakkaimmin kasvava teollisuudenala. Nimenomaan Suomella on loistavat edellytykset turismin maana, ei pelkästään Lapissa vaan myös esimerkiksi alueella, jolta itse tulen. Meillä on nimenomaan luontomatkailussa rajattomat mahdollisuudet. Mutta onko meidän henkinen infrastruktuuri
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Liikenneinfran ratkaisuilla on valtavan suuri merkitys sille, voidaanko koko maa pitää asuttuna, ja esimerkiksi Itä-Suomi on nyt jäänyt jälkeen liikennehankkeiden rahoituksessa aivan selkeästi. Puhemies! Myös alueellistamispolitiikalla on oma merkityksensä, ja alueellistamispolitiikka tuntuu kärsineen kyllä nykyisen hallituksen aikana melkoisen alasajon. Ainakin päätöksiä on kovin vähän ja olemassa olevienkin päätösten toteuttaminen, otetaan nyt esimerkkinä vaikka Fimean siirtäminen Kuopioon, on ollut tuskaisen vaikeaa.
Puhuja: Mats Nylund
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-21 Poimin vähän esimerkkejä. Jo vuonna 2005 talous kasvoi parhaiten Kymenlaaksossa ja Keski-Suomessa. Tämän vuoden aikana, voin mainita, Lapin, Kainuun, Keski-Pohjanmaan, Pirkanmaan ja Varsinais-Suomen maakunnissa yritysten liikevaihdon kasvu on ollut keskimäärin 13—17 prosenttia, ja Pohjanmaalla yritysten vienti vetää todella hyvin — meillä on koko Suomen alhaisin työttömyys‑ ja korkein työllisyysaste.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 herra puhemies! On hyvä kuulla tässä salissa, että vastakkainasettelun aika on ohitse. Se on ollut jo kauan sitten tuolla maaseudulla, kun on tavannut mökkiläisiä, ja varsinkin Suomen metsänomistajista suurin osa on kaupunkilaisia. Huoli on siitä, miten ne maaseudun palvelut siellä toimivat, yhtä lailla kuin tästä, kuten Rinne otti esille, miten meidän pääomat siellä kestävät. Yhtä lailla on kaupunkilaisella mökinomistajalla kuin sillä yrittäjälläkin se huoli. Erinomainen asia, että nyt kuitenkin seutukaupunkiohjelmaa ollaan rakentamassa, ja se tärkein osa, mikä siinä on, on uudistumiskyky tai uusiutumiskyky, mihinkä mielestäni liittyvät ne pääomat, se koulutus ja varsinkin se paikallinen osaaminen, miten me saamme kiinni sieltä, ja se sitoutuminen niihin asioihin
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-21 Puhemies! Nyt ollaan päinvastaisessa tilanteessa, jossa pitäisi yhteiskunnan löytää ketteryyttä edes tiedostamatta, puhutaanko kaupungeista vai maaseudusta. Monet nyt tähän positiiviseen rakennemuutokseen liittyvät yritykset toimivat sekä kaupungissa että maaseudulla erityisesti ottaen huomioon laajan alihankintaverkoston, joka tässä meidän tapauksessamme ulottuu Itä-Suomen rajoille saakka. Tämä kertoo siitä, kuinka keinotekoista on puhua vain yhdestä puolesta tässä. Me tarvitsemme ohjelmaa tähän asiaan, ja tässä julkisesti nostan hattua ministereille Lintilä ja Lindström, jotka ovat hyvin rakentavasti olleet selvitysmies Ahon työtä tukemassa ja viemässä eteenpäin.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Tässä on varmaan hyvä tamperelaisen sanoa, että tällaisten positiivisten rakennemuutosalueiden tukemista tarvitaan ehdottomasti, esimerkiksi Tampereella tämä T3-hanke sekä kolmas raide Tampere—Helsinki-välille. Tätä kakkosmetropolin asemaa nostaisin, ja ihan samalla lailla on hyvä, että eri puolilla Suomea toimitaan. Siinä, puhemies, minun huoleni onkin, että tämä hallitus on monesti toiminut juuri hyvinkin keskittävällä tavalla ja ikään kuin aluepolitiikkaa on ollut siinä suhteessa haasteellista ymmärtää, kun puhumme junaliikenteestä, kun puhumme posteista, kun puhumme sairaaloista, kun puhumme esimerkiksi käräjäoikeuksista tai näistä kaikista. Toisaalta voin sanoa, että politiikan sanat ja teot menevät ristiin.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 ”Tää on tyhjien talojen maa / jossa kotien arvo on nolla / joutuu ihmiset asumistehtaisiin muuttamaan / pakko velkavankeudessa olla.” Eli nyt muuttoliikkeen vuoksi ei kärsi ainoastaan maaseutu vaan myös tyhjenevät pienemmät kaupungit, ja iso kysymys on se, ministeri Tiilikainen, mitä tapahtuu näille kiinteistöille, mitkä tyhjenevät näissä muuttotappiokunnissa. täällä on todettu, että kansantuotetta tehdään maakunnissa, Pohjanmaalla muun muassa ja Pirkanmaalla, ja siellä tarvitaan osaavaa työvoimaa. Koulutuksen kautta sitä on saatava ja ennen kuin koko työväki on vain suurissa kaupungeissa. Me tarvitsemme ehdottomasti — tuen edustaja Viitasen näkemystä
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-21 Kiitos keskustelualoitteesta, edustajat Honkonen ja Mäkipää. Maaseudun elinvoima on osa Suomea. Ei maamme olisi näin hieno, omalaatuinen itsensä, jos koko väestö pakkautuisi vain vetovoimaisimpiin kasvukeskuksiin. Me tarvitsemme elinvoimaista maaseutua, myös tiloja, jotka tuottavat kauppojemme hyllyille korkealaatuisia ja puhtaita kotimaisia elintarvikkeita. Matkailun näkökulmasta maaseutu on tärkeä ja tarjoaa monille turisteille ainutkertaisia elämyksiä, mikä tekee hyvää yhteiskunnan tulopuolelle työn ja veroeurojen myötä. Suomalaisilla tulee olla jatkossakin mahdollisuus asua maaseudulla, mikä tarkoittaa sitä, että valtion on pidettävä huolta myös pienempien paikkakuntien palvelutarjonnasta. Emme saa antaa EU:n sanella meille epäedullisia muutoksia myöskään maa- ja metsätalouspolitiikan osalta. Byrokratia on silti tällä hetkellä todella vahvaa, ja se on huono asia myös maaseudulle ja maataloudelle.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 tunnistaa se, että eihän toisen menestyminen ole toiselta pois vaan mehän olemme osa tätä kokonaisuutta. Suomen taloudellisen kasvun ja muunkin hyvinvoinnin kannalta keskeistä on se, että annetaan eri osatekijöiden menestyä heidän omista lähtökohdistaan. Tämä koskee niin suurempia kaupunkeja, pienempiä seutukeskuksia kuin myös sitten tätä harvaan asuttua maaseutua.
Puhuja: Eero Reijonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 puhemies! Suomessa varmasti on erilaisia ohjelmia aivan riittävästi. Minusta on tärkeätä kuitenkin, että näiden ohjelmien pohjalle löytyisi yhteinen näkemys siitä, miten kehitetään aluepolitiikkaa. Parasta aluepolitiikkaa minusta on se, että tuetaan työpaikkojen syntymistä sinne, missä luonnonvarat ovat ja missä vielä on työvoimaa. Tässä on paljon tehtävissä. Toimivat liikenneverkot ovat keskeisessä roolissa. Pystysuuntaisia liikenneverkkoja on kehitetty paljon tällä vaalikaudella, mutta on muistettava, että tarvitaan myös poikkisuuntaista liikenneverkkojen kehittämistä. Tämä on äärettömän tärkeää, kun Itä-Suomea ajatellaan: sieltä olisi hyvä tuonne Länsi-Suomen satamiin kuljettaa raaka-aineita ja valmisteita. Siinä meillä on varmasti kehittämistä ihan oikeasti. Koulutus täällä on jo nostettu esille.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Kuvaa hyvin hallituksen aluepolitiikkaa se, että hallituspuolueen edustaja keskustelualoitteessa penää hallitukselta toimia valtion toimintojen alueellistamiseen. Me tiedämme, että tämä on toiminut hyvin aikaisempien hallitusten aikana. Mutta haluan erityisesti puhua alueiden saavutettavuudesta. Meillä on erittäin hyvin toimivat MAL-sopimukset pääkaupunkiseudulla, rakennetaan ratojen varsiin asuntoja, työpaikkoja. Nyt nämä MAL-sopimukset pitäisi saada koko maan kattavaksi, niin että meillä tehdään valtion ja alueiden välillä sopimuksia siitä, miten tällaiset runkoratayhteydet saadaan koko maahan. Esimerkiksi
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 Todella, kun puhutaan kaupungistumisesta, kuitenkin metropolistuminen on hieman eri asia. Kun Hämeenlinnassa ja Lahdessa väki vähenee, se ei kerro kaupungistumisesta vaan se kertoo metropolistumisesta ja pääkaupunkiseudun erittäin voimakkaasta imusta. Seutukaupungit: Seutuohjelma on hyvä asia. Niissä on monia vahvuuksia, paljon vientiteollisuutta, koska niissä on edullinen kustannustaso, edullista asumista, hyvin motivoitunutta työvoimaa. Siksi Uudessakaupungissa on autotehdas, siksi Iisalmessa Ponsse menestyy, se rakentuu näille vahvuuksille. Onkin tärkeää, että alueiden kehittyminen rakennetaan eri seutujen, eri kaupunkien ja eri maaseutualueiden vahvuuksille. Sillä tavalla me saamme parhaita tuloksia aikaan.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-21 Kaupunkien ja maaseudun vastakkainasettelu on kuitenkin tarpeetonta. Ilman metropolialueen ja suurten kaupunkien elinvoimaisuuden edistämistä ja hyödyntämistä maamme talous ja työllisyys eivät nouse kestävästi.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa puhemies! On hienoa sanoa, että vastakkainasettelu on tarpeetonta. Käytännössä valitettavasti se usein kuitenkin tuntuu siltä, että toimet ovat juuri toisenlaisia. Vastakkainasettelua ei synny, jos isoilla on viisautta huolehtia myöskin pienempien toimintaedellytyksistä. Onkin kysymys siitä, onko näin ja onko hallitus valmis sitä edistämään. Kuten olette kuulleet, teollisen Suomen ydinalueita ovat juuri seutukaupungit. Seutukaupunkiselvityksenkin mukaan kuitenkin tiedämme sen, että juuri seutukaupungit ovat olleet maamme suurimpia häviäjiä. Toimintojen keskittäminen on rangaissut eniten juuri seutukaupunkeja. Ja nyt se tapahtuu taas: valtaa ollaan keskittämässä maakuntauudistuksen myötä. Tuntuukin siltä, että jatkossa seutukaupunkien ääni kuuluu enää vain kuiskauksena. Miksi te olette tällaista ajamassa?
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 ja maakunnat sopia rooleista alueiden elinvoimaisuuden kehittämisessä ja työllistämisessä. Maakunnan elinvoimaisuus on siis samalla sen osien elinvoimaisuutta. Sote-palveluiden tuotannossa palveluiden päättämisessä maakunnittain tulee huomioida keskitettävät palvelut seudullisesti harvemmin tarvittavien palveluiden osalta ja sitten alueittain lähellä, kunnissa järjestettävät palvelut, jotka ovat lähipalveluita.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa puhemies! Edustaja Joona Räsänen tiivisti hyvin, että toisen menestys ei ole toiselta pois. Ja tähän itse asiassa hallituksen kaupunkipolitiikka nojaa. Kestävän kaupunkikehityksen ohjelma, joka on ikään kuin sateenvarjo kaikelle hallituksen kaupunkipolitiikalle, lähtee kaupunkien ja ympäröivien alueiden, maaseudun, välisestä yhteistyöstä ja toisaalta kaupunkiverkostoissa tapahtuvasta kaupunkien keskisestä yhteistyöstä EU:n ja YK:n kaupunkipoliittisten linjausten mukaisesti. Ydin on siinä, miten kaupunkien kehitys ja kasvu on kestävää ihmisten ja ympäristön kannalta. Ei niinkään siitä kasvunopeudesta ole kyse. Silloin on tunnistettu se, että kaupungit älykkään liikenteen, älykkään sähköverkon ja kiertotalouden myötä generoivat uudenlaista bisnesmahdollisuutta ja kasvua, mutta toisaalta meillä on tosi tarpeen se, että varmistamme, että kasvu maassa on esimerkiksi vähähiilistä, ja kaupunkien irtautuminen fossiilisista polttoaineista on tuiki tärkeä tavoite. Myös sosiaalinen kestävyys ja terveellisyys on kestävässä kaupunkikehityksessä oleellista. Kohtuuhintainen asuminen ja riittävät virkistysalueet ovat ydintä. Valtiovalta toimii yhdessä kaupunkien kanssa tämän kestävän kaupunkikehityksen eteenpäinviemiseksi. Olemme esitelleet tätä metropolipolitiikan neuvottelukunnassa, kaupunkien yhteistyöverkostossa ja seutukaupunkien yhteistyöryhmässä, ottaneet palautteen ja kehitämme tätä viisivuotista ohjelmaa eteenpäin. Oikeastaan tähän vastakkainasetteluun voisin vielä todeta sen, että
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 Koko Suomen tasapuolinen kehittäminen ja huomioiminen on äärettömän tärkeä asia meille kaikille, ja on hyvä saada myöskin tähän keskusteluun kaakkoissuomalaista näkökulmaa hieman. Vastakkainasettelu kaupunkien ja maaseudun välillä on turhaa. Ne pitäisi nähdä pikemminkin toisiaan täydentävinä asioina. Myöskin kaupungin sisällä on sekä kaupunkiasutusta että maaseutua, ja ne täydentävät toisiaan. Tällä hallituskaudella on esimerkiksi perusväylien korjausvelan pysäyttämiseksi panostettu erittäin paljon, harvinaisen paljon Suomen historiassa, ja toisena asiana turhien normien purkamista on viety eteenpäin. Ja oikeastaan ympäristöministeriön ja ympäristöministerin sektorilla on erittäin paljon tehty asioita, joiden myötä nyt alueen ihmiset pääsevät vaikuttamaan omiin asioihinsa. Se on äärettömän tärkeää. Haluan vielä nostaa yhden asian tähän keskusteluun: matkailun. Se on mahdollisuus koko Suomelle, ja sitä kautta myöskin liikenneväyliä pitää parantaa koko Suomessa.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 Ja viesti tässä tutkijapuheenvuorossa on sillä tavalla selvä, että me tarvitsemme nimenomaan kaupunkien erityispiirteet huomioivaa kaupunkipolitiikkaa.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-21 Arvoisa puhemies! Tämä keskustelu aluepolitiikasta on tärkeä ja hyvä keskustelu. Kiitän myös edustajia Honkonen ja Mäkipää tästä hyvästä avauksesta. Jotta me suomalaiset menestyisimme, me tarvitsemme hyvän Suomen, ja tässä ministeri Tiilikainen hyvin tiivisti sen, että kaikki me tarvitsemme toisiamme, kaupungeista ja maaseudusta pitää olla hyötyä molemmille. Jotta täällä Helsingissä olisi hyvä olla, niin itse koen niin, että tuolta alueilta tulee hyvää työvoimaa Helsinkiin, koulutettua työvoimaa, mutta sieltä tulee myös hyvää raaka-ainetta ja sitä kuuluisaa hyvää, puhdasta suomalaista ruokaa. Mutta toisaalta jotta teollisuus,
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-21 seutuhallituksen puheenjohtajana, maakuntahallituksen puheenjohtajana ja Lahden kaupunginvaltuuston puheenjohtajana enkä koskaan ole kokenut, että olisin näissä tehtävissä toiminut jotain vastaan vaan kaikkien puolesta. Kaikkia tarvitaan: seutuja tarvitaan, maakuntaa tarvitaan ja kaupunkeja tarvitaan. Kuitenkin on hyvä muistaa, että kaupungit ovat kasvumoottoreita. Kiistatta kaupungeilla ja kaupunkiseuduilla on valtava merkitys Suomen kasvulle. Sen takia, edustaja
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-21 puhemies! Edustaja Kari puhui viisaasti. Näinhän se on, meitä kaikkia tarvitaan. Me tarvitsemme vahvoja kaupunkeja. Me tarvitsemme hyvää, elinvoimaista maaseutua. Me tarvitsemme seutukuntia, joissa voidaan hyvin. Ennen kaikkea me tarvitsemme kaikki ihmiset mukaan. Se minua nyt huolestuttaa tässä, kun katsotaan, mitä on tapahtumassa demokratialle, varsinkin nyt, kun mennään tähän hallituksen kaavailemaan maakuntauudistukseen, jossa me emme saa maakunnille kunnon itsehallintoa. uskon, että meillä on niin viisaita päättäjiä ympäri Suomenmaata, että he myös