Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2017-05-31 Lähialueen epävakaus on yksi merkittävä tekijä Eurooppaan suuntautuvassa muuttoliikkeessä. Lähialueemme on samalla pakolaisuuden lähde kuin kauttakulkureitti. Meidän pitää katsoa paitsi rajojamme myös rajojamme pidemmälle. Ilmastonmuutos ja monet muut haasteet heikentävät elinolosuhteita Afrikassa, väestönkasvu on voimakasta, konfliktit piinaavat monia maita. Aikamme edellyttää kokonaisvaltaisia ratkaisuja niin konflikteihin kuin kehitykseen. Tämä on ainoa kestävä tapa, jonka pitää näkyä sekä EU:n että YK:n toiminnassa. Meillä on naapurina manner, jonka kasvava väestö lasketaan miljardeina: tällä hetkellä noin 1,1 miljardia, vuonna 2050 noin 2,4 miljardia. Ilman kehitystä ja turvallisuutta ei ole todellista näkymää, että muuttoliikepaine laantuisi. On kohdattava haasteet siellä, missä ne ovat. Konkreettisesti tämä merkitsee työtä, turvallisuutta ja ennen kaikkea toivoa Afrikan nuorille. Arvoisa puhemies! Euroopan lähialuetta leimaa epävakaus. Syyrian julma sota vain jatkuu. Syyria, Irak, Libya ja Jemen käyvät läpi myös merkittäviä humanitaarisia kriisejä. Suomen osallistuminen kriisinhallintaan on tärkeä konkreettinen toimi vakauden tukemiseksi. Kemiallisten aseiden käyttö Syyriassa oli järkyttävää. USA reagoi aseiden käyttöön päättäväisesti. Tutkimukset jatkuvat. Teoilla pitää olla seurauksensa, ja syylliset on saatettava vastuuseen. Joukkotuhoaseet ovat kansainvälisen yhteisön suuria kysymyksiä. Pohjois-Korean toimintaa ei voi hyväksyä. Tämä oli yksi keskeinen aihe, kun tällä viikolla Suomi isännöi kokousta, jossa puhuttiin muun muassa ydinaseista ja niiden leviämisestä ja ydinkokeista. Yhdysvaltojen uudella hallinnolla näyttää olevan aikaisempaa tiukempi ote Syyrian kriisiin, mutta Syyrian sodan ratkaisu edellyttää sitoutumista myös Venäjältä ja Iranilta. Ainoa kestävä ratkaisu syntyy poliittiselta pohjalta. Syyrian tulevaisuutta ei voida ratkaista aseilla. Yhdysvallat panostaa entistä voimakkaammin terrorisminvastaiseen taisteluun, erityisesti Isilin kukistamiseen, ja olemme tietysti näissä ponnisteluissa mukana, muun muassa Irakin operaatiossa, josta tänään myöhemmin vielä keskustellaan. Arvoisa puhemies! USA:n presidentinvaalien tulos on muuttanut poliittista maisemaa, etenkin puhetapaa. Mutta kun tarkemmin katsomme, niin suuri linja on jatkuvuudessa. Tätä on kieltämättä välillä vaikea hahmottaa julkisuuden kautta. Kieli on kovaa, diplomatian kannalta liiankin kovaa. Muutoksia on myös tulossa, esimerkiksi YK:n rahoitukseen ja kehitysrahoitukseen merkittävällä tavalla, ja tämä on iso haaste YK-järjestelmälle ja sen toimivuudelle ja kyvylle auttaa. Tästä syystä YK:n uusi pääsihteeri Guterres tarvitsee tukemme. Hänellä on hyvät prioriteetit, muun muassa konfliktinesto, rauhanvälitys ja naisten asema, joita Suomi on pitkään tukenut. Arvoisa puhemies! Pääministeri viittasi Suomen ja Ruotsin yhteistyöhön. Tämä työ etenee hyvin, ja siihen on vahva tahtotila molemmilla puolin. Puolustus on tärkeä osa yhteistyötä, mutta samalla sitä pitää ajaa laajalla rintamalla. Yhteistyön hengen pitää näkyä myös ulkopolitiikassa, ja tämän parissa teen töitä yhdessä ulkoministeri Margot Wallströmin kanssa. Euroopan muutokset korostavat tarvetta Suomen ja Ruotsin läheisemmälle yhteistyölle. Itämeren alueen turvallisuus, Venäjä-politiikka, eurooppalainen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja sen syventäminen, arktinen alue ovat kaikki asioita, joissa tarvitaan paitsi Suomen omaa myös yhteistä näkemystä ja toimintaa. Arvoisa puhemies! Arktisen neuvoston puheenjohtajuus on Suomelle tärkeä tehtävä, hyvä tapa juhlistaa 100-vuotista itsenäisyyttä työn merkeissä. Arktinen puheenjohtajuus antaa meille erinomaisen tilaisuuden vahvistaa Suomen kansainvälistä asemaa, tehdä yhteistyötä meille tärkeiden maiden kanssa, edistää globaalistikin merkittävien asioiden eteenpäinvientiä. Arktinen tarjoaa mahdollisuuksia yhteistyölle,