Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-30 Arvoisa puhemies! Todella mukavaa nähdä, että ulkoministerimme on täällä ministeriaitiossa kuuntelemassa tätä keskustelua. Toivottavasti ehditte jäämään vähän pidemmäksikin aikaa, riippuen siitä... — Hyvä. En usko, että kovin kauan, yöhön asti, täällä tullaan olemaan. Se on hyvä, että tässä käytiin juuri tämä ajankohtaiskeskustelu Suomen Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan työkaluista kansainvälisiin konflikteihin ja humanitaarisiin kriiseihin vastaamiseksi. Tästä on hyvä jatkaa toisella Suomelle ja koko Euroopalle ajankohtaisella aiheella, nimittäin Euroopan neuvoston toimintakertomuksella. Tämä meidän lähetekeskustelumme osui varsin hyvään ajankohtaan monestakin syystä. 2018 lähtien Suomi on toiminut Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajana — ansiokkaasti meidän ulkoministerimme on ollut siellä puhetta johtamassa. Ulkoministeri Timo Soini myöskin kävi viime viikolla Euroopan neuvoston yleiskokouksen kokouksessa kertomassa Suomen puheenjohtajuusohjelman etenemisestä ja myöskin vastaili 46 jäsenmaan parlamentaarikoiden kysymyksiin. Lisäksi hyvin arvovaltainen toinen vieras kävi viime viikon yleiskokouksessa, nimittäin tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Myöskin hän piti merkittävän puheen ja vastasi parlamentaarikoiden kysymyksiin. Puheessaan presidentti korosti Euroopan neuvoston puolustamien arvojen merkitystä. Hän totesi muun muassa, että ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio — Euroopan neuvoston perusarvot — voivat kukoistaa vain rauhan aikana. Siksi rauhan säilyttämisen tulee olla meille kaikille aina etusijalla. Hän kehotti myös pohtimaan järjestön visioita ja painopistealueita. Niin ikään meidän ulkoministerimme nosti esille näitä meidän puheenjohtajuusohjelman kolmea painopistealuetta. Ne ovat eurooppalaisen ihmisoikeus- ja oikeusvaltiojärjestelmän vahvistaminen, tasa-arvo ja naisten oikeuksien tukeminen, avoimuus ja osallisuus sekä nuorten radikalisoitumisen ehkäisy. Toukokuussa Suomi sitten järjestää Euroopan neuvoston ulkoministerikokouksen, jossa samalla juhlistetaan järjestön 70-vuotista toimintaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien puolustajana. Mutta täytyy sanoa, että tämä meidän puheenjohtajuuskautemme osuu hyvin haasteelliseen aikaan. Euroopan neuvoston pääsihteerin valinta on sellainen, joka nyt kuumentaa siellä, niin yleiskokouksen kuin ministerineuvoston puolella, tunteita. Kesäkuussa on määrä valita järjestölle uusi pääsihteeri, tällä hetkellä ollaan hyvinkin huolissaan Euroopan neuvoston tilasta noin yleisesti — 47 jäsenmaata, joista yksi tällä hetkellä ei osallistu parlamentaarikoiden kokoukseen eli tähän Euroopan neuvoston yleiskokoukseen. Euroopan neuvoston perustehtävä on tietysti ihmisoikeuksien, moniarvoisen demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen turvaaminen ja kehittäminen, tällä hetkellä nämä arvot eivät enää ole itsestäänselviä. Nykyinen kansainvälinen tilanne on johtanut tämmöiseen kriisiajatteluun, ja yhä useammin puhutaan jopa demokratian kriisistä. Tällainen vaalivaikuttaminen, jota tässä äskeisessäkin keskustelussa nostettiin esille, trollit, hybridiuhat, valeuutiset, nämä kaikki, murentavat ihmisoikeuksien valvontaa, demokratian perusperiaatteita. Populismi ja jyrkentyneet asenteet näkyvät monilla politiikan aloilla — varsinkin kun mennään tiettyihin maihin, niin siellä kyllä esimerkiksi lehdistönvapaus on joutunut hyvin kyseenalaiseen tilanteeseen, ihmisoikeudet ylipäänsä ja demokratian toteutuminen on hyvin huteralla pohjalla. Eli nyt on hyvin tärkeää, että instituutiot, jotka ovat puolustaneet näitä tärkeitä arvoja ja joista Euroopan neuvosto on varmasti yksi tärkeimmistä, säilyvät vahvoina ja uskottavina. Euroopan neuvosto kamppailee sisäisen, poliittisen, taloudellisen ja institutionaalisen kriisin kanssa. Tämä ei ole liioittelua, vaan näin on jo pidemmän aikaa ymmärretty tapahtuvan. Venäjän tilanteesta: Tällä hetkellä 47 jäsenmaata osallistuu hallitustenväliseen toimintaan, jota siis tällä hetkellä johtaa Suomi, mutta viime vuosien aikana ainoastaan 46 jäsenmaata on osallistunut parlamentaariseen toimintaan, ja tässä taustalla on siis Venäjän Krimin miehitys ja Ukrainan kriisi. Parlamentaarisen yleiskokouksen päätös rajoittaa Venäjän parlamenttivaltuuskunnan toimintaa huhtikuussa 2014 johti monien vaiheiden jälkeen siihen, että Venäjä ei ole neljään vuoteen toimittanut parlamentaarisen valtuuskuntansa valtakirjoja, ja koska Venäjä ei nytkään tammikuussa toimittanut valtakirjoja vuodelle 2019, maa ei voi osallistua parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan koko tänä vuonna. Venäjä on lisäksi kohta kahden vuoden ajan laiminlyönyt jäsenmaksuvelvoitteensa —tämä on vakava asia tietysti — ja on jättänyt maksamatta kaksi kolmasosaa vuoden 2017 jäsenmaksusta ja koko vuoden 2018 jäsenmaksun. Ja tästä nyt on kertynyt velkaa Venäjälle tällä hetkellä noin 60 miljoonaa euroa korkoineen, mikä tarkoittaa sitä, että järjestön rahoitus on huteralla pohjalla. Vertaukseksi Suomen vuotuinen maksuosuus Euroopan neuvostolle on 3,5 miljoonaa euroa. Yleiskokous on edellyttänyt, että ministerikomitea vaatii Venäjää kunnioittamaan jäsenyysvelvoitteitaan, mukaan lukien jäsenmaksun osalta, ja kehottanut ministerikomiteaa uudistamaan rahoitussääntöjä turvatakseen järjestön toiminnan, sillä Euroopan neuvosto on todellakin arvoihin ja sääntöihin perustuva järjestö, ja näihin sääntöihin pitäisi kaikkien jäsenmaiden sitoutua. Yhteistyötä tehdään siis yhteisten arvojen ja periaatteiden pohjalta. Suomen puheenjohtajuuskausi päättyy toukokuussa 2019, ja nyt jo voi ennakoida, että niistä ongelmista, joissa Euroopan neuvosto tällä hetkellä painii, varmasti jää seuraavallekin puheenjohtajamaalle vielä vielä selvitettävää. Meidän jälkeemme seuraa puheenjohtajana Ranska. Tällä hetkellä kuitenkin odotukset ovat hyvin korkeat Suomen suuntaan. Tämä vaatii tietysti diplomaattisia taitoja, vuoropuhelua, tilannetajua ja rakentavaa lähestymistapaa, ja tietysti on myös syytä tiedostaa kriisin laajemmat ulottuvuudet. Ja täytyy sanoa, että olen seurannut meidän ulkoministerimme ja tasavallan presidenttimme toimintaa ja tiedän, että ministeri- ja valtionpäätasolla tämä asia on kyllä hyvässä hoidossa. Ja tietysti Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous seuraa voimassa olevien normien noudattamista ja on myös aloitteellinen uusien oikeusnormien luomisessa. Eli tältä pohjalta nyt tämä vuosi Euroopan neuvostossa lähtee käyntiin. Haasteita siis on, aivan valtavasti. Suomella on puheenjohtajuus. Euroopan eri maiden demokratiataso ei enää ole sillä tasolla kuin ehkä järjestö