Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Tällä hallituksella on ollut jo tähän mennessä poikkeuksellisen suuri määrä huonosti valmisteltuja esityksiä, sanoisin suomenennätys Suomen hallitusten historiassa, ja niitä on sitten vedetty takaisin — Yleisradion uutisten viimeisten laskelmien mukaan kolmisenkymmentä takaisinvetoa. Niin kuin pääministeri Sipilä sanoi: jos huomataan virhe, niin parempi tunnustaa ja vetää pois. Ei tämä pois vetäminen ole se ongelma, vaan nämä huonosti valmistellut, huonosti harkitut ehdotukset. Tässäkin listassa huonosti harkittuja ehdotuksia tämä nyt esillä oleva on kyllä ihan omaa luokkaansa. Se on kukkulan kuningas. Pohjoismaiseksi hyvinvointiyhteiskunnaksi sanottu yhteiskunta on tekemässä lakia, jolla työttömyydestä rangaistaan sen ohella, että menetät palkan puolet palkasta olevan työttömyysturvan. Sitäkin leikataan, jos et löydä työtä. Eriskummallinen esitys. En tiedä, mistä maailmasta tällainen esikuva olisi voitu keksiä. Kuitenkin tämän valmistelun aikana hallitus on saanut ihan päteviä neuvoja ja kommentteja. Kun ministeri Lindström sanoo, että tämä on ollut kolmikantaisessa valmistelussa, hän jättää sanomatta, että työmarkkinaosapuolet eivät ole kannattaneet tätä. Palkansaajapuoli on erittäin ankarasti arvostellut tätä lakia työntekijäkeskusjärjestöistä toimihenkilöihin ja akateemikkoihin, ja myös Elinkeinoelämän keskusliitto on ollut kriittinen tämän lain sisältöön nähden — mutta näitä ei ole kuunneltu. Nämä päivät perjantaista tähän maanantaipäivään ovat osoittaneet, kuinka vaikea tätä lakiesitystä onkaan perustella — kuinka vaikea tätä onkaan perustella. Ministeri Lindström sanoo, että tämä on paketti, että tämä on kymmenkohtainen ohjelma ja tämä on paketti ja se koko paketti uhkaa kaatua, jos nyt tämä yksi osa otetaan pois. Mutta en ymmärrä, kuka sen paketin on tehnyt? Ei kai se nyt Jumalalta kuitenkaan ole ilmestynyt, vaan kai sen ihmiset ovat tehneet. Ja jos ihmiset ovat sen tehneet ja huomataan, että siinä on virhettä, niin kai sitä voidaan korjata? Sitä vartenhan on olemassa eduskunta, että se katsoo kriittisesti hallituksen esitykset ja tarvittaessa tekee korjauksia. Edustaja Zyskowicz haluaisi tehdä tästä perustuslakikysymyksen ja mennä juridiikan taakse, kun hänkin huomasi, ettei oikein asiapuolella löydy argumentteja, joilla tätä tätä sanoa hyväksi. Perustuslakivaliokunta toteaa, että esitys on ongelmallinen, ja esittää siihen yksimielisesti korjauksia, joita hallituspuolueiden enemmistö valiokunnassa ei ole valmis tekemään. Sitten on keksitty, että no oikeastaan ei tämä olekaan mikään heikennys, koska tässähän laskettiin laskettiin työttömyyden alkuvaiheen omavastuuosaa seitsemästä viiteen päivään, jolloin työtön saa kaksi päivää lisää, ja nyt sitten ikään kuin tämä parannus vain otetaan pois ja tämä onkin plus miinus nolla. Mutta, kuten historiaa tuntevat tietävät, hallitus jättää kertomatta, että se sitä ennen nosti tätä omavastuuosaa viidestä päivästä seitsemään Siis te olette nyt markkinoimassa loistavana saavutuksena sitä, että sen heikennyksen, jonka te teitte, te hetkeksi aikaa otatte pois ja sitten tuotte sen uudelleen esittämällänne tavalla kahden päivän karenssina, jos ihminen ei ole saanut työtä. Minusta työttömän kannalta lopputulos on heikennys kaikissa tapauksissa suhteessa siihen, mikä oli tilanne, kun tämä hallitus ja sen nykyiset ministerit aloittivat. keksi sitten hätäpäissään, että Tanskan mallihan se onkin semmoinen varsinaisen hyvä malli ja se Tanskan malli on oikeastaan loistava ja miksei sitä Tanskan mallia voida toteuttaa. No nyt on osoitettu, ettei Tanskan mallissa ole tällaista leikkuria, jossa rangaistaan työtöntä ihmistä, joka haluaa aktiivitoimiin ja haluaa työtä mutta joka ei pääse töihin eikä pääse aktiivitoimiin. Nyt alkaa hiljentyä puhe Tanskan mallistakin. Sitten keskusta vielä ilmeisesti miettii parhaillaan, miten tämän saisi Santeri Alkion köyhän asian puolustamiseen mahtumaan. Se tulee kyllä osoittautumaan vaikeaksi. Että jos työmarkkinatuki on vähän runsas 700 euroa kuussa ja siitä leikataan 5 prosenttia ja sitä äänestää äänestyksessä, niin on kyllä vaikea nähdä, miten on puolustamassa köyhän asiaa. On kyllä todella vaikea. En usko, että näitä työmarkkinatuella olijoita ollenkaan lohduttaa, auttaa ja hyvittää se, että keskusta sanoo, että meillähän on perustulokokeilu käynnissä. Siinä perustulokokeilussahan on useampi tuhat henkeä kait, ja heille tämä raha tulee ilman mitään työntekovelvoitetta. En kyllä ymmärrä, miten köyhän asiaa auttaa se, että näiltä työttömiltä, jotka kaikista ponnisteluista huolimatta eivät ole löytäneet työpaikkaa, leikataan tämä 5 prosenttia. Matemaattisesti tämän ymmärtää sekä vanhalla kansakoulun että peruskoulun matematiikalla, puhumattakaan heistä, jotka ovat lukeneet yliopistoissa peräti tohtoriksi saakka. Jos on yhtä työpaikkaa kohti seitsemän hakijaa keskimäärin ja alueita, joilla on 10—15 hakijaa, niin miten ihmeessä tämä joukko saataisiin sullottua, se seitsemän henkeä, siihen yhteen työpaikkaan? Pitää aika viuhaa kulkea työpaikkojen välillä hyvin lyhyissä työsuhteissa, että se mitenkään olisi mahdollista. Eli lopputulokseksi jää, että tuhansia, kymmeniätuhansia ihmisiä tulee kokemaan tämän 5 prosentin leikkauksen. Edustaja Järvinen puhui siitä, että tässä täytyy tietysti miettiä vähän laajempaa näkökulmaa, ja yhdyn tähän, että kannattaa miettiä, mikä on nyt se kokonaisuus työelämän osalta, johon hallitus — kokoomus, keskusta ja siniset, tässä järjestyksessä — on meitä viemässä. Ei voi olla huomaamatta, että asioilla on yhteytensä, ja epäilen, että tämä esitys ei ole yksittäinen toimenpide hallituksella vaan se on isomman ajattelun yksi elementti. Kun kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Orpo puhui siitä, että seuraavaksi tarvitaan alennuspalkat, niin sehän sopii tähän kuvaan, jota nyt täällä ministerit Mattila ja Lindström ovat esittelemässä meille, eli alennetaan palkkoja, niin kuin ministeri Orpo sanoi, esimerkiksi maahanmuuttajille, ja jotkut muut ovat puhuneet nuorista ja ikääntyvistä pitkäaikaistyöttömistä — että tehdään tämmöiset palkanalennukset ja sen jälkeen pannaan uusia vaatimuksia tämän työttömyysturvaleikkurin kautta, jotta nämä alennetut palkat ryhtyvät käymään kaupaksi. Tiedossa on myös, että hallitus istuu tämän yleissitovuusasian päällä, joka antaa työehtojen vähimmäissuojan Suomessa. Siitäkin halutaan päästä eroon, kun tämmöinen vähimmäissuoja on aika haitallinen, koska se antaa työntekijälle jonkun perussuojan hänen työehdoissaan, on se sitten palkkausta tai muita työehtoja. Ilmeisesti ensi keväänä hallitus valmistelee sitten ratkaisuja, jotka liittyvät tähän sopimusjärjestelmään. Maalaan tässä leveällä pensselillä, koska olen huomannut, että näitä asioita tulee julkisuuteen vähän tipoittain, ja en ollenkaan epäile, että sinisille olisi kaikkea kerrottu. Pidän hyvin mahdollisena, että teille on kerrottu vain tämä osa, mikä nyt on käsittelyssä. olen kuitenkin lukutaitoinen, ja jos hallituksen aatteellisesti johtavan puolueen puheenjohtaja, siis kokoomuksen puheenjohtaja Orpo, sanoo, että seuraavaksi alennuspalkat, niin otan sen aika todesta. Epäilen, että se on harkittu puheenvuoro ja se kannattaa ottaa todesta, ja jään odottamaan sitä hetkeä, kun edustaja Turunenkin puolustelee tätä alennuspalkkajärjestelmää loistavana työllisyyskeinona: kun rahat ovat loppu ja muuta ei voi tehdä, niin lasketaan palkkoja. Tässä hengessä nyt mennään, ja voi sanoa, että keskustahan voi sikäli olla ylpeä, että he kyllä toistakymmentä vuotta sitten tekivät nämä ensimmäiset esitykset tähän suuntaan, silloin kun keskusta julisti tämän työreformin. Sehän päätettiin, että se upotetaan Atlanttiin, mutta aika taitavia sukeltajia hallituksessa tuntuu olevan. Kokoomus on sukeltanut sen esille ja vie sitä parhaillaan kovaa vauhtia eteenpäin kokonaisuudessaan. Vauhti on kova. Saa nähdä, kuinka pitkään tässä rattailla kaikki hallituspuolueet kestävät. Toivon, että se ei olisi kovin pitkäaikaista.