samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-29 Arvoisa puhemies! Voi tätä katajaista kansaa! Voi tätä katajaista kansaa: me tarvitsemme lain siihen, että ihmisillä olisi inhimillinen elämä. Tämä on minun mielestäni niin järkyttävää, että minua itkettää, ihan oikeasti. Ensinnäkin tämä lakialoite on erittäin hyvä, se, että halutaan päästä siihen, että ihmisillä on kivuton loppuelämä. Se on erittäin hyvä asia. Mutta että että siihen päästään, niin saattaahan myöskin olla niin, että se joku ihminen, joka haluaisi tehdä eutanasian, tekee sen niin, että valitseekin tämän kivuttoman saattohoidon, koska eutanasiassa myöskin on kysymys ihmisarvoisesta ja loppuelämää kunnioittavasta kuolemasta kuolemasta, jossa ei tarvitse kärsiä, jossa ei tarvitse riutua. Se on erittäin hyvä asia. Mutta minä toivoisin, että nyt kun me elämme jo 2000-luvulla, niin me tosiaan pääsisimme siihen, että meidän ei tarvitsisi tingata siitä tuolla sairaaloissa meidän läheisten takia, että saavatko he kipulääkettä vai eivätkö he saa kipulääkettä, minkälaista kipulääkettä he saavat, onko se kipulääke kenties huumausainetta vai eikö se ole huumausainetta.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-29 Arvoisa herra puhemies! Tämä saattohoitolakiesitys on erittäin tärkeä senkin takia, että saattohoitopaikkoja ei ole riittävästi eikä myöskään saattohoito-osaamista näin ollen. Tällainen tilanne on ollut myös vauraassa Espoossa. Tulin siellä valtuustoon vuonna 2001, ja siitä lähtien siellä on tehty erilaisia aloitteita saattohoidon kuntoonlaittamiseksi, ja vasta nyt, vuonna 2016, kun Espoon uusi sairaala aloitti, on tilanne sellainen, että meillä on riittävästi saattohoitopaikkoja, on oma saattohoitoyksikkö,
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-29 kun täällä eduskunnassa käytiin keskustelua eutanasiaa ajavan kansalaisaloitteen pohjalta — iloitsin siinä yhteydessä siitä, että hyvin monet kansanedustajat nostivat ja hyvin monesta eduskuntaryhmästä nostettiin tavoite parantaa saattohoitoa sekä resurssien että lainsäädännön taholta ihan tämän vaalikauden aikana — toivon todella sitä, että tällä vaalikaudella saadaan selkeä askel eteenpäin saattohoidon kehittämisessä, että viedään eteenpäin niin lainsäädäntöä kuin tarvittavia resursseja saattohoitoon. Huomenna käydään keskustelua aloitteen pohjalta, ja sitäkin pidän hyvin kannatettavana. Mutta toivon, että siinäkin keskustelussa kuitenkin muistettaisiin, että pelkästään järjestämisvastuun kehittämisen kautta emme pysty turvaamaan viime kädessä oikeutta potilaille saattohoitoon, ja sen takia mielestäni tarvitaan myös
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-12 ja kyseessä hallituksen esitys 84/2017. Oikeastaan tämän kyseisen lakiesityksen, joka nyt on lähetekeskustelussa, tausta löytyy tuosta hallitusohjelman linjauksesta, missä sitoudutaan karsimaan kuntien kustannuksia miljardilla eurolla, ja sen harjoituksen yhteydessä käytiin kaikkia hallinnonaloja läpi, että missä meillä on asioita, joissa vielä olisi mahdollisuus parantaa sitä, että joko kunnat pystyvät tekemään asiallisia säästöjä tai sitten kuntien velvoitteita katetaan asiakasmaksuilla. Tässä kohtaa nyt sitten laajennetaan hitusen verran tuota ympäristönsuojelu- ja jätelain valvonnan maksullisuutta. Periaate on se, että jäte- ja ympäristönsuojeluvalvonnan kustannukset laskutetaan valvontatarpeen aiheuttajalta nykyistä kattavammin. Kunnissa tuo toimeenpano, mukaan lukien maksujen suuruus, jää sitten kuntien harkintaan ja taksat päätettäviksi, eli käytännössä sitten kunnat päättävät sen, kuinka suuria taksoja näistä toimista peritään. Kunnissa tämän lakimuutoksen myötä maksulliseksi tulisivat ympäristönsuojelulain mukaiset tarkastukset onnettomuus-, haitta- ja rikkomustilanteissa sekä jätelain mukaiset siivoamismääräyksiin liittyvät valvontatoimenpiteet, kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen antamien roskaantumisen ehkäisemiseksi tai jätehuollon järjestämiseksi tarkoitettujen määräysten valvominen, rikkomuksen tai laiminlyönnin oikaisemiseksi annetun kiellon tai määräyksen valvonta ja jätteen keräyksen säännöllinen valvonta. Jos ajatellaan sitten sitä kuluttajan tai toimijan oikeussuojaa, niin tietysti perustahan on se, että maksuthan saavat aina vastata enintään sitä valvontatoimenpiteen tuottamaa kustannusta, ja tietysti kunnissa näin tullaan tekemään, ja tässä on myös maksujen oltava yksityishenkilöille kohtuullisia. Hyvä periaate, ja tässä sitä noudatetaan. jos ajatellaan, että joskus kiusantekoina tehdyistä valituksista aiheutuu kustannuksia, niin niitä on voitava periä siltä vireillepanijalta. Niin että tämänkaltaiseen toimintaan tässä ei nyt sitten kuluja tule. vajaan miljoonan verran. Pääosin nuo maksut kohdistuvat yrityksiin, ja suurin osa valvontatoimista liittyy siis rikkomus-, laiminlyönti- ja onnettomuustilanteisiin tai siihen, että vaaditaan ja valvonnalla tehostetaan sitä, että toiminta palautetaan lailliseen tilaan. Yritykset voivat alentaa maksurasitustaan, kun noudattavat lakia ja toimivat huolellisesti, se on näin yksinkertaista. Kansalaisille maksuja voi aiheutua esimerkiksi roskaantuneen kiinteistön siivoamismääräyksestä ja siihen liittyvästä tarkastuskäynnistä. Eli kaikille ovat tutut romuvarastona käytetyt pihat tai laittomat kaatopaikat: tällaisissa tapauksissa voivat sitten myös yksittäiset kansalaiset joutua maksuja maksamaan. Kaiken kaikkiaan, puhemies, tässä tämä esityksen sisältö, joka siis
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-12 Aina kun joku hallitus tuo jotain uusia esityksiä, niin kyllähän silloin löydetään varmaan jotain hyvää mutta myös jotain kyseenalaistettavaa. Tässä ajattelin nyt ensiksi nostaa näitä positiivisia asioita. Positiivista on se, ettei euromääräistä summaa mainita ehdotuksessa ja että prosentti on nostettu 10 prosenttiin, mutta silti tosiasia on, että kunnallisilla jäteyhtiöillä on käytössään vähän rahaa ja lisäksi toiminta edellyttää heiltä aika suuria investointeja. jos vertaa esimerkiksi EU-tasolla verrattuna muihin maihin, jotka soveltavat EU-direktiivin 20 prosentin sääntöä markkinaehtoisesta toiminnasta saadakseen säilyttää niin sanotun in-house-lausekkeen, on minusta poikkeavaa väittää, että kunnallisilla jäteyhtiöillä Suomessa olisi paljon rahaa. Toinen positiivinen asia kyllä on, että nykyisessä ehdotuksessa kuntien jätteet vielä kuuluvat kunnallisten jäteyhtiöiden tehtäviin. Sitten jos tarkastellaan sairaanhoitopiirien ja maakuntien näkökulmasta, niin niin todettakoon, että jos maakuntien terveydenhuollon jätteet otetaan pois kunnallisten jäteyhtiöiden vastuista ja sallittua markkinatoimintaa vähennetään, niin kunnalliset jäteyhtiöt eivät pysty tarjoamaan maakunnille palvelua, vaan silloin näiden on käytettävä kalliimpaa, yksityistä jätteenkäsittelyä ja byrokraattisempaa hankintaa. Vielä kotitalouksista. Jos kunnalliset jäteyhtiöt nykyään onnistuvat tuottamaan pientä voittoa yritysjätteistä, niin se menee toiminnan rahoittamiseen. Taas jos nämä tulot jäävät pois samanaikaisesti, kun laitosten läpi menevä jätemäärä pienenee, käyttöön kohdistuva kustannuspainehan lisääntyy ja kotitalouksien maksuja saatettaisiin joutua korottamaan arviolta jopa 10—30 prosenttia. Arvoisa puhemies! Tavallisesti perustellaan yksityistämistä kilpailulla, tehokkuudella ja alemmilla hinnoilla. Itse edustan yleensä sellaista politiikkaa, että jos pystytään löytämään säästöjä ja tehokkuutta lisääviä toimia, niin en ollenkaan vastusta yksityistämistä, toisaalta ehdotus uudesta jätelaista yhdessä hankintalain kanssa saattaa johtaa jätteenkäsittelyn osalta siihen, että se johtaa korkeampiin hintoihin, ei ainoastaan kotitalouksille vaan kaikille, ja pahimmassa tapauksessa jopa huonompaan tehokkuuteen ja suurempaan byrokratiaan. Nykyään kilpailuneutraliteetti toteutuu. Ehdotuksessa ei ole minun mielestäni kyse kunnallisten jäteyhtiöiden kyvystä kilpailla markkinoilla vaan siitä, että kilpailua yritetään näillä toimilla jopa vähentää estämällä kunnallisia jäteyhtiöitä tarjoamasta palveluja. Olen ymmärtänyt, että tällaista palautetta on myöskin tullut kunnallisista jätelaitoksista, joten toivoisin, että valiokuntakäsittelyssä näitä asioita huomioitaisiin.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-12 Tämä eduskunnan kirjaus on hallitusta sitova ja velvoittava, ja kysyisin ministeri Tiilikaiselta, kun se niin lähelle tulee tämän päivän esitystä: millä tavalla tässä on ryhdytty toimiin, että saisimme jatkossa myös näissä kaivoskysymyksissä toimijat vastuuseen, että siellä olisi varattu niin merkittävästi varoja, että se voitaisiin huolehtia sen toimijan varoilla eikä yhteiskunnan varoilla niin kuin tällä hetkellä?
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-12 pidän tärkeänä, että tämä koko jätehuollon kehittäminen tapahtuu tiiviissä yhteistyössä kuntien kanssa, kun se on erinomaisen hyvin ja kustannustehokkaasti hoidettu. Tiedämme paljon muita Euroopan maita — enkä nyt puhu Etelä-Euroopasta tai Italiasta — joissa meillä on aito jäteongelma, jota ei ole kyetty ratkaisemaan. Kunnilla on nyt mahdollisuus myös tehdä tätä kilpailutusta niin, että se käyttää yksityistä osaamista hyväkseen, mutta se voi tehdä sen keskitetysti yhdistämällä
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Mielestäni nyt käsittelyssä oleva lakiesitys on kyllä hyvä. Se noudattaa sitä periaatetta, että jätteen aiheuttaja maksaa siitä syntyvät kustannukset, ja se on aivan oikein. Siinä mielessä tämä muutos on mielestäni erittäin hyvä. Mutta sitten, aivan kuten edustaja Heinonen tässä nosti esille, kyllä tässä tätä samaa periaatetta pitää pystyä noudattamaan myös laajemmin, että miten huolehditaan esimerkiksi kaivosten osalta tai jonkun muun tämmöisen toiminnan osalta, josta tiedetään, että tulee jätteitä ja mahdollisia isojakin riskejä voi olla, että jos se jäteongelma karkaa käsistä, niin miten siihen velvoitetaan toimijaa varautumaan niin, että se pystyy kustannusten osalta huolehtimaan tästä. Sitten tässä on noussut esille myös jätelain uudistus, jonka me tiedämme olevan tulossa. Tässä on ollut erinomaisia puheenvuoroja siitä, että se on kyllä syytä tehdä kuntien kanssa yhdessä myös sen vuoksi, että meillä on hyvin erilaisia toimintaympäristöjä eri puolilla maata. Vaikka joillakin alueilla jätettä syntyy paljon ja on tiheästi asutusta, niin varmasti siellä myös markkinaehtoisesti paljonkin pystyy jätehuolto toimimaan, mutta sitten samanaikaisesti meillä on laajoja alueita, missä ei millään tavalla ole kannattavaa yksityisten yritysten hoitaa jätehuoltoa.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Tämä esitys on mielestäni kyllä hyvin perusteltu ja noudattaa sitä hyvää periaatetta, että aiheuttaja maksaa valvonnan kustannukset. Paitsi, että tämä tuo niitä toivottuja resursseja jätehuollon valvontaan ja ympäristönsuojeluun, niin toivottavasti myös kannustaa toimijoita vähentämään jätteiden määrää. Se, mihin kiinnitin tässä huomiota, on tämä lausuntopalaute, jossa on jonkun verran tullut palautetta siitä, että maksujen määräytymisen perusteen tulisi olla valtakunnallisesti yhdenmukainen. Tässähän nyt jätetään tietenkin kunnille hyvin suuri harkintavalta taksojen määräytymisen osalta mutta toisaalta tässä esityksessä on kyllä hyvin perusteltu se, minkä takia ei näin voi olla, eli kuntien osalta taksan määrääminen kuuluu sinne kunnan
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-12 ja muistuttaisin vain siitä oikeastaan, että näiden muutosten jätelakiin täytyy olla balanssissa ja niiden täytyy olla yhteensopivat hankintalain kanssa, jonka eduskunta on hyväksynyt viime vuoden puolella ja joka on tullut tämän vuoden alusta voimaan Se jonkun verran rajaa niitä intohimoja sitten, mitä jätelain puolella tässä eduskunnassa tehdään. Jätelain ja hankintalain välillä ei voi olla mitään ristiriitaa. Mutta sitten itse tähän hallituksen esitykseen. Lähtökohtaisestihan tämä hallituksen esitys on hyvä, mutta viittaan nyt oikeastaan siihen, mitä ministerikin tässä aiemmin sanoi, missä tapauksessa se voi koskea tavallisia ihmisiä ja kansalaisia. Ministeri otti tässä esille romupihan. Tämmöinen niin sanottu romupiha voi olla sille asianomaiselle asukkaalle hän pidä sitä ollenkaan jätteenä tai romuna eikä hänen mielestään siitä aiheudu riskiä, kun taas naapurin mielestä se voi sisältää jäteriskin ja hän pitää sitä romupihana. No, sitten tullaan näihin valvontamaksuihin. Meillä Suomessahan on käytäntö se, että viranomainen päättää tästä valvonnasta, milloin valvonta suoritetaan. Esimerkiksi elintarvikealalla ja monella muullakin alalla viranomainen itse päättää tämän valvonnan tarpeellisuudesta ja esimerkiksi siitä, kuinka monta kertaa käydään jotakin paikkaa valvomassa, ja siitä tulee yleensä sitten valvottaville kohteille pahimmillaan muutaman sadan euron lasku.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 taloudellisia voimavaroja valvontatehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi. Tämä hallituksen esitys on todellakin hyvä ja kannatettava, ja toivottavasti se menee hyvin eteenpäin. Mitä itse tähän esitykseen tulee, niin kaikki nämä lausunnot, mitä tähän on tullut jo aiemmin, ovat olleet pääsääntöisesti kannattavia, jotta tämä asia etenisi hyvässä yhteistyössä eteenpäin. Se, mitä myöskin ministeri toi omassa puheenvuorossaan esille, on omasta mielestäni tärkeää, että tällä pystytään alentamaan kuntien kustannuksia ja viranomaiset pystyvät myöskin toimimaan asianmukaisesti. Mutta myöskin se tulee huomioida, että maksujen tulee olla jatkossa kohtuullisia, ettei niistä maksuista tule kohtuuttomia. Sitten oikeastaan, mihin edustaja Turunen jo vähän viittasi, niin sanottuihin romupihoihin tai vastaaviin. Itse ottaisin esille myöskin sen, että kun aina silloin tällöin nimenomaan yksityisten maille ilmestyy niitä luvattomia jätekasoja ja kun itse maanomistaja ei ole aiheuttanut niitä, niin toivottavasti tästä ei sitten aiheudu lisäkustannuksia taas niille yksityismaiden omistajille, jotka eivät ole aiheuttaneet niitä kasoja sinne. Toivoisin, että myöskin tätä asiaa pohdittaisiin jatkossa, miten saataisiin niiltä
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Käytän tilaisuutta hyväkseni, kun ministeri on paikalla ja täällä on puhuttu kaivoksista ja kunnille aiheutuvista kuluista ja maksuista ja niitten korvaamisesta. Tuossa joitakin aikoja sitten otin puheeksi itse — ja moni muukin on eduskunnassa varmasti tästä puhunut — että on olemassa kulurasitteita, kuten melu ihmisten omaisuuden arvonalennus kunnissa, kuten meillä Hyvinkäällä, kun on paljon maa-ainesten ottoa. Onko hallitus miettinyt mitään muita keinoja kuin lupamaksu ja oikeastaan juuri valvontamaksu, miten myös sinne kuntaan saisi saisi tuloja siitä haitasta? Siellä tiet kuluvat ja on pölyä ja juuri tätä, että joidenkin asuma-alueiden vetovoimaisuus heikkenee. Sitten jos yhtiön pääkonttori ei ole sillä paikkakunnalla, niin eipä sinne sitten oikein muita tuloja hirveästi tule tästä toiminnasta. Onko mietitty mitään kaivosveroa tai rojalteja, mitä esimerkiksi maailmalla käytetään kompensoimaan tätä tilannetta? Tämä esimerkiksi juuri Hyvinkäällä, mistä olen kotoisin, paljon puhuttaa. Meillä on siellä
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Hyvät edustajakollegat! Hyvät kuulijat! Ministeri Tiilikaiselle täytyy antaa tunnustusta kyllä siitä, että hän on ympäristöstä, asumisesta ja rakentamisesta vastaavana ministerinä ollut kyllä poikkeuksellisen aikaansaava. Hallitusohjelmaneuvotteluissa tämä kokonaisuus oli vahvasti esillä, ja silloin nimenomaan etsittiin keinoja siihen, millä tavalla voisimme löytää järkeviä toimia rakentamisen sujuvoittamiseksi, helpottamiseksi, kustannusten hillitsemiseksi ja sitä kautta myös asumisen kustannusten hillitsemiseksi. Edustaja Vanhanen veti tätä osuutta hallitusneuvotteluissa, ja tätä kokonaisuutta ministeri Tiilikainen on määrätietoisesti vienyt eteenpäin. En edes muista, monesko kerta on nyt, kun tämä maankäyttö- ja rakennuslaki on jo täällä joltain osin avoinna, eli näitä toimenpiteitä on tehty useampia. Tänään käsittelyssä on siis esitys, jolla helpotetaan muun muassa väestönsuojien ja taloteknisten järjestelmien rakentamista ja edistetään myös ääneneristävyysratkaisuja ja myös matkapuhelinten kuuluvuutta sisätiloissa. Tämä matkaviestinten sisätilakuuluvuushan nousi varsin laajasti esille, kun eduskunnassa tuolla väistötiloissa käsittelimme niin sanottua nollarakentamista, jonka myötä on tullut niitä ongelmia, että matkaviestimet eivät olekaan enää kuuluneet kunnolla. Nyt tässä esityksessä näihin ongelmiin vastataan ja todetaan muun muassa, että "teleoperaattoreiden toimiluvissa edellytetään, että operaattori toteuttaa peittovaatimuksen siten, että peittoalueelle varmistetaan myös kohtuullinen sisätilapeitto. Kohtuullisella sisätilapeitolla tarkoitetaan toimiluvan ehdoissa — tässä ei ole, edustaja Zyskowicz, torkkupeitoista nyt kyse, vaan sisätilapeitosta että televerkkopalvelut ovat ilman käyttäjille aiheutuvia lisäkustannuksia saatavilla vakituisessa asunnossa tai yrityksen toimipisteessä tavanomaisessa käyttöympäristössä." On hyvä, että tämä asia on nyt välittömästi tämän eduskunnan keskustelun myötä tuotu hallituksen esityksenä tänne. Erityisen tyytyväinen olen siihen esityksen osaan, jossa mahdollistetaan rakennusoikeuden ylittäminen väestönsuojien ja taloteknisten järjestelmien osalta. Tämä esitys tulee suoraan tuolta tavoitepapereista, joissa olemme yhtenä tavoitteena pitäneet sitä, että voisimme jatkossa rakentaa vähemmän väestönsuojia. On ollut jopa tavoite, että väestönsuojien rakentamisesta olisi voitu luopua kokonaan, mutta kun siihen ei ole nyt ollut tahtotilaa ja voi olla, että tämä pieni pohdinnan hetki on tässä paikallaan, silloin on järkevää tehdä tämäntyyppisiä muutoksia, missä ei kuluteta turhalla tavalla rakennusoikeutta. Rakennusoikeudesta voidaan siten käyttää siis entistä suurempi osa huonealaan, ja muutosten myötä rakennettavaksi sallitun kerrosalan voisi jatkossa ylittää väestönsuojan osalta. Osa meidän kunnista on tätä jo noudattanut aiemminkin, ja tällä myös yhtenäistetään näitä periaatteita eri puolilla Suomea.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-12 olemme saaneet kehotuksia useaan otteeseen tiettyjen asioiden korjaamiseen. Tässä erityistä huomiota kiinnittää se, että kun tämän hallituksen norminpurkutalkoot ovat lähteneet siitä, että sujuvoitetaan erilaista sääntelyä, niin nyt sitten ne asiat, joita hallitus on halunnut sujuvoittaa, EU-direktiivi haluaa kiristää. Tämä vain kertoo sen, että... — Se lukee täällä tekstissä, edustaja, sen voi täältä lukea hyvin. Se on hallitusohjelmakappaleessa, todetaan tämä sama asia. Todetaan, että Suomella ei ole tässä sääntelyvaltaa vaan direktiivi ikään kuin on tiukka tässä ja vaatii meitä nyt muuttamaan omaa toteutustamme.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Edustaja Laukkanen saattoi puhua seuraavasta asiasta. Mutta tämän hallituksen esityksen osalta ministeri Tiilikainen hyvin avasikin, mistä on kysymys. Tämä on tämä, että rakennusoikeuksia kun lasketaan, niin väestönsuojia ja näitä seinäpaksuuksia ei oteta jatkossa samalla lailla huomioon. Tämähän on sinänsä erinomainen asia, vaikka tämä nyt ei vaikuta väestönsuojan rakentamisvelvoitteisiin suoraan. Mutta voi sanoa, että erittäin hyvä kuitenkin, että jollakin tavalla voidaan helpottaa ja toteuttaa samalla sitä hallitusohjelman kirjausta, jossa nimenomaan käynnistetään norminpurkutalkoot tämän rakentamisenkin osalta byrokratian keventämiseksi, ja siellä hallitusohjelmassa nimenomaan viitataan, että nimenomaan väestönsuojien ja pysäköintipaikkojen rakentamisen osalta. Mitä monesti tulee esiin tämän väestönsuojan osalta, niin erityisesti voi sanoa, että elinkeinonharjoittajat ja yrittäjät ovat yhteydessä ja kokevat haastavaksi sen, että kun liiketoiminta kasvaa ja lähdetään tuotannollista rakennusta, tehdasta, laajentamaan, niin silloin kun neliöt kasvavat riittävän isoiksi, tulee väestönsuojan rakentamisvelvoite. Tavallaan samassa kasvuvauhdissa, kun lasketaan tiukkaan, minkä verran on varaa käyttää siihen laajentamisen ja uuden yritystoiminnan tarvitseman tehtaan tehtaan tai muun tuotannollisen yksikön rakentamiseen, joudutaan sitten laskemaan siihen päälle kustannukset siihenkin, että pitää vielä kaiken tuotannollisen toiminnan vaatimien neliöiden lisäksi rakentaa väestönsuojaa. Itse ainakin ajattelisin niin, että olisi hyvä, jos voitaisiin jatkossa vähän miettiä vielä tätä sisällöllistä puolta, voitaisiinko niitä rakentamisvelvoitteitakin vähän tarkistella. Ymmärrän sen, että väestönsuojiakin tarvitaan, mutta
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-12 Tällä kertaa kyseessä on siis maankäyttö- ja rakennuslain muutos, jolla muun muassa selkeytetään rakentamisen määräyksiä rakentamismääräyskokoelmaa uusimalla. Käytännössä rakentamista koskevien säännösten määrä siis laskee. Lisäksi parannetaan väestönsuojia koskevia asetuksia sekä tarkennetaan korjaamisen ja laajentamisen käsitteitä. Esityksessä myös toteutetaan runsas vuosi sitten eduskunnan antama lausuma matkaviestinten kuulumisesta kriisitilanteissa. Nämä kaikki ovat tervetulleita uudistuksia, ja siitä suuri kiitos ministerille. Rakennushankkeiden kannattavuuden parantuminen rakennusoikeuden lisääntymisen myötä saattaa myös jossain määrin edistää rakennushankkeiden käynnistymistä etenkin korkeiden rakennuskustannusten alueilla. On kuitenkin paikallaan myöntää se, että isossa mittakaavassa tämä ei kuitenkaan riitä, jos tavoitteena on oikeasti alentaa rakentamisen ja asumisen hintaa. Siihen tarvittaisiin isompia uudistuksia. Hyvä työlista löytyy muun muassa kokoomuksen eduskuntaryhmän keväällä julkaisemasta maankäyttö- ja asuntopoliittisesta raportista. Kaavoituksen muuttaminen rullaavaksi, MALPE-sopimusten yleistyminen, yhden luukun periaatteen vahvistaminen ja sitovien määräaikojen asettaminen kaavoitukselle ovat ehdotuksia, jotka kannattaa ottaa huomioon parasta aikaa liikkeellä olevassa maankäyttö- ja rakennuslain kokonaisuudistuksessa. Arvoisa puhemies! Tässä siis mietteitä tämän sinällään hyvän hallituksen esityksen valiokuntakäsittelylle.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 koskeva kevennys on askel muiden Pohjoismaiden suuntaan, lähes heidän linjalleen. Tällä hallituksen esityksellä ei vaikuteta väestönsuojien rakentamisvelvoitteeseen. Itse kylläkin jo lähtisin myöskin keventämään sitä, mutta hallituksen esityksellä kevennetään väestönsuojien rakentamisesta aiheutuvia kustannuksia ja byrokratiaakin. Se on erittäin hyvä asia, koska nyt se väestönsuojan osuus pystytään laskemaan rakennusoikeuteen, lisäämään rakennusoikeuteen, elikkä väestönsuoja ei vähennä rakennusoikeutta. Tällä todennäköisesti saadaan kerrostaloon esimerkiksi vaikkapa yksi asunto lisää. Kun väestönsuojien ja talotekniikan hormien elikkä kuilujen edellyttämiä tiloja lasketaan rakennusoikeuteen, se siis lisää huoneistoalaa ja myöskin parantaa hankkeiden kannattavuutta ja varmaan myöskin kannustaa yrityksiä yhä enemmän rakentamaan asuintaloja. Itse lämpimästi kyllä kannattaisin sitä, että väestönsuojien rakentamisessa mentäisiin yhä enemmän yhteisväestönsuojiin elikkä rakennettaisiin isoja väestönsuojia pikemminkin kuin nykyään rakennetaan yksittäisiä erillisiä väestönsuojia, nimenomaan talokohtaisia väestönsuojia. Sillä saataisiin myöskin yhteiskunnallisesti enemmän hyötyä. Itse näkisin asian näin. Sitten taas tuo,
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Asuntopula ja asuntojen korkeat hinnat ovat etenkin täällä pääkaupunkiseudulla jo iso ongelma. Syitä on tietenkin monia, mutta yksi tekijä ovat juuri tänään käsittelyssä olevat väestönsuojat. Ne lisäävät rakentamisen kustannuksia, ja sen takia on hyvä pohtia keinoja, joilla niiden rakentamisvelvoitteita voidaan keventää. Tässä lakiesityksessä meillä on käsillä juuri sellainen. Se joustavoittaa asuntorakentamista juuri väestönsuojien rakentamisen osalta siltä osin, milloin väestönsuojat luetaan huoneistoalaan ja milloin ei. Väestönsuojien rakentamisessa ei tietenkään pidä mennä myöskään toiseen ääripäähän, koska maailmanpoliittinen tilanne voi muuttua nopeastikin, ja silloin pitää muistaa, että väestönsuojat ovat keskeinen osa kriisivalmiuttamme. Tällä hetkellähän meillä on väestönsuojien kattavuuden osalta tilanne Suomessa kansainvälisesti vertaillen erinomainen. Vain muissa Pohjoismaissa ja Sveitsissä päästään edes lähelle tällaisia kattavuuslukuja. Toki voidaan tehdä paljon muutakin normien purun osalta, asuntojen hintojen ja asuntojen saatavuuden osalta, ja iso osahan niistä on kuntien hallinnassa, muun muassa parkkipaikkarakentaminen, tonttivaranto ja niin edelleen, mutta moni asia on myöskin sellainen, mitä voidaan valtion toimesta lainsäädännöllä säännellä. Kysyisin nyt ministeriltä, mitä muita rakentamismääräykseen liittyvää normin purkua on tulossa ja onko esimerkiksi luvitukselle tulossa
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 väestönsuojien rakentamiseen liittyvä kustannustenlasku ja myös hallinnollisen taakan keventäminen on erittäin tärkeä asia, juuri kuten tuossa edustaja Kauma totesi, täällä pääkaupunkiseudulla erityisesti. Vielä kolmas huomio, josta olen erityisen iloinen:
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Maankäyttö- ja rakennuslakiin on viime aikoina, niin kuin tässä todettiin, tehty monta muutosta, mutta tämä on erityisen odotettu ja hyvä. Itsekin rakennusvalvontatyössä pitkään olleena muistan, että näistä kuiluista ja ulkoseinäpaksuuksista ja väestönsuojista on aina keskusteltu ja tämä laskentatapa on aina aiheuttanut ongelmia. Tämä on todella hyvä muutos, vaikka väestönsuoja harvoin lasketaan nykyäänkään rakennusoikeuteen, koska kyllä se sijaitsee kellarissa, jolloin se ei kuulu kerrosalaan laskettavaan tilaan.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-12 Yksi tärkeä asia, jonka unohdin tuossa omassa puheenvuorossani, on tämä väliseinäkysymys, mikä itse asiassa on tässä esillä — ja vaikka edustaja Zyskowicz tuossa vieressä oli vähän huolestunut, kun jo niin kovasti keskustalaista asuntoministeriä kehuin, niin kehun vielä tästäkin asiasta. Tämä nousi esille, kun valtiovarainvaliokunnan asunto- ja ympäristöjaoston kanssa vierailimme esimerkiksi viimeksi Vantaalla. Tutustuimme siellä puurakentamiseen ja puukerrostaloihin, ja esille nousi nimenomaan tämä väliseinäkysymys, missä ongelmaksi muodostui se, että väliseinät muista materiaaleista kuin betonista rakennettuina tulivat huomattavasti paljon paksummiksi. Nyt tässä esityksessä vastataan myös tähän ongelmaan, eli laskentaa ei enää määritelläkään seinän paksuuden mukaan. Se tuo puurakentamista ja myös muita materiaaleja kuin betonia oikealla tavalla niin sanotusti kilpailuneutraalisti samalle viivalle ja toivottavasti osaltaan avaa myös uusia mahdollisuuksia puurakentamiselle tämän asian lisäksi, jonka edustaja Kosonen äsken edellä ilmanvaihdon osalta esille nosti. Yksi tätä samaa sukua oleva kysymys on sitten se, minkä minkä verran erilaista ääntä saa mennä läpi tietystä materiaalista esimerkiksi lattiassa. Testaukset ovat tällä hetkellä sellaisia, että nekin tukevat erityisesti betonirakentamista ja ovat puun kannalta heikkoja, laittavat puun ainakin heikompaan heikompaan asemaan. Vaikka tuollainen normaali elämisen ääni pystyttäisiinkin pois ottamaan, niin tietynlainen testi, tapahtuiko se nyt kuulan vai minkä avulla, jolla se tehtiin, asetti puurakenteet huomattavasti huonompaan asemaan kuin betoni. Mutta hieno asia, että tätä
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 on helppo tukea sitä ajatusta, minkä edustaja Torniainen täällä nosti esille, että voisi olla hyvä, että tulevaisuudessa voitaisiin enemmän siirtyä siihen, että rakennettaisiin niitä yleisiä väestönsuojia. Meillähän on niitäkin aika paljon ja niitä tiloja, jotka kävisivät tähän käyttöön. Toivoisinkin — ja voisi melkein kysyä ministeri Tiilikaiselta, kun minulla on semmoinen käsitys, että olette omalta osaltanne pyrkinyt kyllä edistämään tämänsuuntaista kehitystä — että vielä voitaisiin ottaa askel tavallaan eteenpäin tässä väestönsuojarakentamisessa ja tuoda samalla rakentamisen kustannuksia alaspäin, koska me koko ajan kärsimme,
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Tässä tosiaan on nyt käynyt ilmi, että kaikki aika lailla kannattavat tätä hallituksen esitystä. Tämä on luonteeltaan kuitenkin tällainen lainsäädäntöä selkeyttävä esitys pikemmin kuin mitään mullistavaa uutta tuova. Tämän esityksen taloudelliset vaikutukset ovat kuitenkin sitten vähäiset tai pienet kun ollaan käyty jatkuvasti keskustelua hallituksen johdolla tästä norminpurusta, niin haluaisin kuulla ministeriltä, että eikö tämä ole sellainen esitys, jonka yhteydessä olisi ollut nimenomaan ehkä jotain normia purettavana sieltä rakennuspuolelta tai, kuten edustaja Lohi tuossa viittasi, jotain ehkä hieman kunnianhimoisempaakin ollut mahdollista esittää.
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-12 Valitettavasti pakkobyrokraattinen Euroopan unioni tuntuu olevan kuitenkin jälleen kerran jarruna tässäkin asiassa. Tällä kertaa EU:n komissio on päätynyt kaikessa viisaudessaan siihen, ettei Suomi noudata energiatodistuksesta annettua direktiiviä tarpeeksi orjallisesti vaan sallii muka liikaa poikkeuksia. Tämän vuoksi käsittelemme nyt siis hallituksen esitystä, jolla on tarkoitus muun muassa lisätä väestönsuojat ja kasvihuoneet energiatodistusmenettelyn piiriin. Samalla hallitus esittää terminologian muutoksia, joilla tavoitellaan energiatodistusten parempaa ymmärrettävyyttä. Valitettavasti tämä on kuitenkin riittämätön toimenpide, mikäli hallituksen aito tarkoitus on purkaa turhaa byrokratiaa. Energiatehokas rakentaminen ja rakennusten energiatehokkuuden parantaminen ovat sinänsä kannatettavia ympäristönsuojelullisesta näkökulmasta, mutta tällä hetkellä energiatodistus ei palvele tarkoitustaan vaan tuntuu ennemmin olevan välttämätön paha, joka kuluttajan on hankittava uudesta tai myytävästä kohteesta. Energiatodistuksessa tulisi korostaa todellista kulutusta, ei niinkään laskennallisia arvioita. Arvoisa puhemies! Perussuomalaiset jättivät vastalauseen energiatodistuslain käsittelyn yhteydessä vuonna 2012 perustellen sitä kalliina ja byrokraattisena muutoksena, joka rankaisee kansalaisia ja asettaa heidät epätasa-arvoiseen asemaan energiamuotokertoimen kautta.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Niin kuin edustaja Immonen äsken totesi, etua pitäisi valvoa ajoissa ja on parempi olla etukäteen viisas kuin jälkikäteen viisas. Nyt me olemme sitten jälkikäteen viisaita ja käsittelemme taas energiatodistusasioita. Edellisen kerran, kun asiasta keskusteltiin, oli kysymys siitä, että 50 neliön ja suuremmat autotallit menisivät energiatodistuksen alaisuuteen. Silloin sosiaalidemokraatit, joita nyt ei tällä hetkellä ole salissa — no, nyt on ilmestynyt yksi — olivat huolissaan, että heidän suuret autotallinsa menisivät energiatodistuksen alaisuuteen. Rikkailla on rikkaiden murheet. Nyt ei kuitenkaan enää ole kysymys autotalleista, vaan nyt puhutaan kasvihuoneista ja väestönsuojista ja siitä, että Euroopan unionin komissio on tyytymätön kansalliseen lainsäädäntöömme näiden osalta.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Paitsi että tässä nyt joudutaan direktiivin täytäntöönpanoa vähän meillä säätämään ja tarkentamaan, niin taustalla on myös kansa-laisaloite, joka liittyy energiatodistukseen. Sen käsittelyn yhteydessähän eduskunta hyväksyi tällaisen lausuman: "Eduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy kiireellisesti toimenpiteisiin pientalojen energiatodistuksen sisällölliseksi muuttamiseksi helpommin ymmärrettäväksi poistaen energiamuotojen kertoimista aiheutuvat vertailtavuusongelmat." Täällä jo käytettiin puheenvuoro näistä kertoimista, jotka kieltämättä ovat hieman haastavia eivätkä aina kerro tavalliselle kansalaisellekaan todellisuutta. Voisi oikeastaan todeta niinkin, nämä kertoimet ovat tehneet sähkölämmitteisistä pientaloista aika lailla, voisi sanoa, kirosanan. Sitäkin voi, jos nyt vähän keventäen, ihmetellä, että samaan aikaan kun sähkölämmityksestä on tullut kai energiapolitiikassa kaiken pahan alku ja juuri, niin sähköautot ovat sitten pelastamassa maailmaa. moni kansalainen maalaisjärjellä ymmärrä, miten voi olla, että jos se sähkö laitetaan siihen autoon, niin se onkin pelastava sähkö, ja sitten kun se pannaan talon lämmitykseen, niin sitten se onkin aivan kamala juttu. Minusta sähkön ympäristöystävällisyyshän riippuu pitkälti siitä, miten se sähkö tuotetaan. Jos se tuotetaan hiilidioksidivapaasti ja fiksulla tavalla, niin sähköhän on parasta energiaa. Se on älykkäin energiamuoto.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-12 kasvihuoneet, väestönsuojat ja eräät muut rakennukset energiatodistuksen piiriin, joten tämä muutoshan nyt lienee pakon sanelema, EU:n sanelema. Valitettavasti tosiaan tämä energiatodistusten laadintatapa ei ole kaikella tapaa täysin toimiva eikä sitä tälläkään lakiesityksellä korjata, kuten muun muassa edustaja Immonen jo äsken toi hyvin esille. Energiatodistusten laadintavelvoite on peräisin EU:sta, mutta siihen sisältyy kuitenkin kansallisia mahdollisuuksia järjestää tai toteuttaa tämä järjestelmä parlamentin haluamalla tavalla. Suomessa energiatodistukset perustuvat pitkälti laskennalliseen menettelyyn, jossa kulutuslukemaa painotetaan energiamuodoille määritellyillä hallinnollisilla kertoimilla. Kansalaisten ja asukkaiden näkökulmasta menettelytapa on kuitenkin varsin kyseenalainen, mikä on mielestäni omiaan vähentämään energiatodistusjärjestelmää kohtaan tunnettua luottamusta. Se johtuu pitkälti siitä, että laskennallisen ja todellisen kulutuksen välinen ero voi olla erittäin suuri eikä esimerkiksi ota huomioon sähkön tuottamistapaa, mikäli kyseessä on sähkölämmitteinen talo. talo. Varsinkin sähkölämmitteisissä rakennuksissa näihin satoja euroja maksaviin todistuksiin suhtaudutaan erittäin suurella ihmetyksellä sen takia, että niissä asujille määritetään korkea E-luku. Sähkön kerroin on tosiaan viidestä käytössä olevasta kertoimesta korkein,
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-12 energiatehokkuusdirektiivin tavoitteena oli parantaa rakennusten energiatehokkuutta ja siten vähentää hiilidioksidipäästöjä viidenneksellä koko EU:n alueella. Tämä tavoite varmaan on edelleen olemassa, mutta ensimmäinen energiatodistuksesta annettu laki kertoi tavalliselle ihmiselle, kansalaiselle, rakennuksen energiankulutuksen ja tehokkuuden olinpaikasta riippumatta.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa herra puhemies! Se, että tämä hallituksen esitys on meillä täällä eduskunnassa nyt käsittelyssä, johtuu siitä, että Euroopan komissio on antanut Suomelle virallisen huomautuksen rakennusten energiatehokkuusdirektiivin toimeenpanosta. Voin sanoa, että kiitos hallitukselle siitä, että me emme ole olleet nyt nimenomaan näissä asioissa etujoukoissa toimeenpanemassa näitä direktiivejä täytäntöön. Miten tämä vaikuttaa nyt sitten käytännön elämään, niin itse uskon, että kovin paljon tämä ei tule lisäämään niitä energiatodistuksien laatimisia tästä eteenpäin, koska meillä ovat tällä hetkellä nimenomaan nämä väestönsuojat hyvinkin jo energiatodistuksen piirissä, koska ne ovat hyvin pitkälle sellaisissa rakennuksissa tällä hetkellä. Samoin myöskään, kuten ministeri Tiilikainen otti esille, energiatodistusvelvoitteet eivät kuitenkaan käytännössä koskisi kasvihuoneita, sillä kasvihuoneet voidaan tällä hetkellä rinnastaa teollisuusrakennuksiin. Mitä tulee itse energiatodistukseen, niin kyllä itse olen myöskin samaa mieltä siitä, että energiatodistuksen tulisi olla nimenomaan selvitys todellisista kustannuksista ja siitä, mistä ne aiheutuvat, ei pelkästään laskennallisista kustannuksista. Energiatodistuksen tulee myöskin olla selkeä käyttäjille, ei monimutkainen, monisivuinen paperi, vaan sen tulee olla hyvin yksinkertainen ja siitä tulee käydä selvästi ilmi se, mitä rakennus kuluttaa ja mistä se muodostuu. Siitä tulisi olla myöskin hyötyä ihmisille. Tällä hetkellä ihmiset pitävät sitä energiatodistusta lähes hyödyttömänä paperina, jonka he vain saavat käteensä ja josta he eivät saa käytännön hyötyä.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Ensinnä kiitos ministerille hyvästä alustuksesta näinkin tärkeässä asiassa. Me suomalaiset usein mietimme, missä me olemme hyviä ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä. Ydinvoima, siihen liittyvä osaaminen, on yksi sellainen. Suomalainen ydinvoimaosaaminen on maailman huippua. Kysyntää on oikeastaan joka puolella maailmaa. Se osaaminen on vientituote. Saamme paljon yhteydenottoja jatkuvasti joka puolelta maailmaa, viimeksi Japanista, että voisimmeko tulla tutustumaan suomalaiseen ydinvoimaosaamiseen, Onkaloon. Onkalo on itse asiassa jo sana, mikä on tullut japanin kieleenkin. Ydinvoimalla tuotetaan koko maailman sähköstä noin 11 prosenttia, ja käynnissä on jotakuinkin 400 reaktoria. Eniten ydinvoimalayksiköitä on Yhdysvalloissa ja Ranskassa. Suomessa ydinenergialla on tuotettu vuonna 16 noin 30 prosenttia kaikesta sähköstä, mikä vastaa noin kolmasosaa kaikesta kulutetusta sähköstä. Kuten ministeri totesi, ydinenergialain muutoksella pannaan täytäntöön EU-neuvoston ydinturvallisuusdirektiivin täydennys, jonka neuvosto on antanut vuonna 2014. Lakiin ehdotetaan lisättäväksi myös säännökset ydinlaitosten käytöstä poistamisen luvasta. Miksi tämä sitten tehdään? Ydinturvallisuusdirektiivi tähtää yhtenäiseen ja korkeaan ydinturvallisuuden tasoon koko Euroopan unionissa. Muutetussa direktiivissä korostetaan ydinturvallisuuden ja yhtenäisen ydinturvallisuuskehityksen merkitystä koko Euroopan unionin alueella. Direktiivi edellyttää muun muassa unionin laajuisten vertaisarviointien järjestämistä kaikissa jäsenvaltioissa ydinturvallisuutta koskeville erityisaiheille. Muutetun ydinturvallisuusdirektiivin vaatimukset sisältyvätkin pitkälle jo voimassa olevaan kansalliseen lakiin, mutta eräiden direktiivien vaatimusten vuoksi lakia esitetään muutettavaksi. Arvoisa puhemies! Suomessa ydinlaitoksia ei ole toistaiseksi poistettu käytöstä, eikä laki ole sisältänyt sääntelyä ydinlaitosten käytöstä poistamisen luvasta.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-12 Arvoisa puhemies! Tämä lakialoite koskee pakurin ja muutaman muun superfoodin viljelyn verotusta. Lakialoitteen mukaan olisi tärkeää muuttaa viljelyn verotus maatalouden ansiotulosta pääomatuloksi, kuten muukin metsätaloudesta saatava tulo, sillä lakialoitteen mukaan kyse on metsästä saatavasta tuotteesta. Vai onko kyse sittenkin maataloudenomaisesta viljelystä, se on varmasti pohdinnan alainen asia valiokunnassa. Tästä eteenpäin puhun pelkästään pakurista, koska siitä tiedän eniten. Olen ymmärtänyt, että pakurin kohdalla tavoite on tuottaa 300 000 kiloa vuodessa, mikä toisi satojen miljoonien ellei jopa Raakapakurin kilohinta on eri lähteiden mukaan 30 eurosta jopa 100 euroon kilolta. Loppujalostettuna siitä saadaan useampia satoja euroja kilolta. Eli kun puhutaan kaikista viljeltävistä superfoodeista, kyse on varmasti tulevaisuudessa miljardiluokan yritystoiminnasta, jos se asia osataan tässä maassa hoitaa oikein. Toivon todella, että myöskin valtiovalta on silloin mukana siinä. Pakurin keräily sinänsä ei kuulu jokamiehenoikeuksiin, joten materiaali on siltä osin suojattu. Varsinkaan silloin, jos mitä tahansa superfoodia viljellään teollisuustuotannonomaisesti, ei naapurin apajille ole varmasti asiaa, tämä lienee selvä. Mutta pakuri sinänsä, kuten muutkin superfoodit, on hyvä ja kannatettava asia ja varmasti sen viljely ja käyttö arkipäiväistyy. Ehkäpä meillä kaikilla kasvaa jossakin vaiheessa kotonamme kitukasvuinen koivu, jossa viljellään pakuria. Pakuri nimittäin kasvaa myöskin semmoisessa huonokasvuisessa metsässä. Ehkäpä, kukapa tietää, pakurikäävästä saadaan jossain vaiheessa apua myös homekoulujen lapsi- ja opettajauhreille, siis niille, jotka ovat homeisen ympäristön takia sairastuneet. Ennen kuin verohelpotuksia lähdetään tässä vaiheessa hakemaan yhdelle tuoteryhmälle, olipa se metsän tuotetta tai maatalouden tuotetta, toivon, että valiokunnassa mietitään tarkkaan, mitä se maksaa ja millä se rahoitetaan. Verolakien osalta muistuttaisin vielä siitä, että vaikka kenenkään verotuksen ei nyt pitäisi nousta, niin tasaverot nousevat. Muistaakseni esimerkiksi alkoholi-, tupakka- ja kiinteistövero ainakin nousevat. Lisäksi lapsivähennys poistetaan, joka sekin liittynee verotukseen osaltaan. Tässä tilanteessa, missä maa nyt on, olisi ykkösasiaksi nostettava ehdottomasti työttömyyden poistamisen rinnalle lapsiköyhyyden poistaminen. Lapsivähennyksen pitäminen ei olisi paljon, mutta se olisi kädenojennus lapsiperheille. Terveet, hyvinvoivat lapset ovat tämän maan tulevaisuus. Siksi myös homekoulujen korjaaminen on ensiarvoisen tärkeää, ja vientivaltiksikin pystyvää pakuria ei tarvitse eikä pitäisi tarvita säästää tulevaisuudessa homeelle altistuneiden lasten hoitoon. Nämä lapset pitää pystyä hoitamaan ennemmin kuin he sairastuvat.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-12 Siinä on toimittu niin, että kun huomataan epäkohta, niin tehdään lakialoite sen korjaamiseksi, ja on tullut selvästi esille, että näiden kääpälajien kerääminen on hyödyllistä toimintaa ja siitä saadaan tuotteita, joilla monien mielestä on terveysvaikutuksia.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-19 teknologinen kehitys haastavat suomalaista yhteiskuntaa ja vaativat sellaisia ratkaisuja, joilla pärjätään tulevaisuudessa. SDP:lle on tärkeätä, että 2030‑luvullakin suomalaiset voivat luottaa siihen, että talous kasvaa, työllisyys paranee ja kestävä kehitys saadaan toteutumaan myös täällä Suomessa. Kysymys kuuluu, miksi te ette
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-19 Eilen keskustelussa todettiin, että hämmentävää on, että kaikkien näiden hyvien lukujen keskellä täällä käy ilmi, että joka kolmannen suomalaisen käytettävissä olevat tulot ensi vuonna tulevat vähenemään tähän vuoteen verrattuna, siis joka kolmannen ja liittyen hallituksen toimiin. Ja tämä tieto ei ole siis minulta, vaan valtiovarainministeriöltä. On hämmentävää, että kolmasosan ja nimenomaan pienituloisten tulot ovat ensi vuonna vähenemässä. Nyt jään kysymään, onko tässä hallituksen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden politiikassa jotain vialla, kun tämmöinen on mahdollista. Onko hallitus puhunut tästä asiasta, että pitäisikö kääntää kurssia, jotta tästä talouden hyvästä tulisi kaikille kansalaisille jotakin, eikä niin, että kaikkein pienituloisimmat ensi vuonna saavat vähemmän rahaa kuin tänä vuonna?
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-19 tuntuu ihmeelliseltä, että kun tässä budjettikirjassa jo todetaan, että kasvu puolittuu tänä budjettivuonna ja hidastuu sitä seuraavana vuonna, niin tarvitaan ne isot viisi uudistusta, joita SDP:kin on esittänyt:
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-19 Arvoisa puhemies! Tämän hallituksen strategia oli ensinnä vakauttaa Suomen talous ja synnyttää sen kaltaiset mahdollisuudet, joilla sitten myöhemmin on mahdollisuus perusturvaa uudistaa ja parantaa. Jos olisi tehty niin kuin oppositio edellyttää, meillä ei olisi vain 30 vaan 100 prosenttia ihmisiä, joidenka tulot olisivat tippuneet.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-19 Arvoisa puhemies! On todella hienoa, että on saatu talous tähänkin malliin, missä se nyt on. Ja nyt olisi ollut kyllä erinomainen mahdollisuus panostaa tulevaisuuteen sillä lailla, että tässä teidän viimeisessä budjetissanne olisi reilut panostukset koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin. Onko, arvoisa pääministeri, tämä panostus koulutukseen ja tutkimukseen teidän mielestänne investointi? Jos on, niin miksi siihen ei ole oikein todella panostettu nyt, kun on liikkumavaraa kuitenkin jonkin verran? Toisaalta meillä on syrjään jääneitä — syrjään jätettyjä — nuoria tavattoman paljon. Mikä on se linja, millä hallitus aikoo vetää mukaan ne ihmiset, ne suomalaiset nuoret, jotka on jätetty syrjään tästä yhteiskunnan kehityksestä, niin että heidät todellakin otetaan mukaan eikä heitä jätetä
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-19 Arvoisa rouva puhemies! Ensin kysymys tänä kesänä hyvin ajankohtaiseksi tulleesta asiasta, maataloudesta, jonka kannattavuusongelmista pääministeri tässä jo mainitsikin. Kun on päätetty, aivan oikein, tukea nyt niitä, jotka ovat erityisissä vaikeuksissa satovahinkojen vuoksi, niin kysyisin: Oletteko hallituksessa vakuuttuneet siitä, että nuo toimet kohdistuvat oikein? Jos yksi toimenpiteistä on palauttaa 20 miljoonaa euroa energiaveron palautuksina vuodelta 2018, niin miten se auttaa niitä viljelijöitä, joihin satovahingot ovat kolahtaneet kovasti mutta jotka ovat edistyksellisesti siirtyneet uusiutuvan energian käyttöön, esimerkiksi biokaasun käyttöön? Nämä viljelijäthän eivät tuota palautusta saa lainkaan. Ylipäänsä toteaisin, että hallitus ei ole ilmastonmuutoksen torjuntaan ryhtynyt riittävällä vakavuudella.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-19 puhemies! Valtiovarainvaliokunnan delegaatio oli viime viikolla muun muassa komissiossa, ja komissio oli erittäin huo- lissaan muutamista asioista. Ensinnäkin, kun tk-menot muualla nousevat, meillä ne laskevat. Kun korkeakoulututkinnon suorittaneiden määrä ikäluokassa 30—34 pysyy meillä paikallaan, muualla se on parantunut lähes 10 prosenttia. Myös koululaisten osaaminen OECD:nkin tutkimusten mukaan on laskenut meillä monella mittarilla mitattuna. Ja kun tämä työllisyysaste on noussut, ja se on hyvä asia, niin täytyy huomauttaa kuitenkin, että meidän työllisyysaste on noussut vähemmän kuin EU-maissa keskimäärin viime vuosina. Elikkä eikö nyt olisi, arvoisa pääministeri, pitänyt tässä budjetissa puuttua näihin komission huoliin ja satsata erityisesti osaamiseen, koulutukseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen?
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-19 Arvoisa puhemies! On hyvä, että työllisyys on kasvanut ja kasvaa edelleen — se on hyvä asia — mutta yksi asia, mitä ihmiset eivät ymmärrä, on se, minkä takia tämä hallitus on tahtonut ja halunnut ajaa pienempiä sairaaloita alas. On tehty päätöksiä, jotka käytännössä merkitsevät, että potilaat joutuvat matkustamaan pitempiä matkoja, potilasturvallisuus heikkenee pienemmissä sairaaloissa
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-19 Vaikka työllisyys todellakin on parantunut, niin silti heikoimmissa kansanryhmissä se on heikentynyt. Hallitus on tehnyt toimia sen eteen, että ihmiset pääsisivät töihin, niitä kutsutaan aktiivimalli ykköseksi ja aktiivimalli kakkoseksi. Jos ihmiset eivät kuitenkaan halustaan huolimatta ja yrityksistään huolimatta löydä työpaikkaa tai saa toimenpiteitä, jotka edesauttaisivat heitä työnsaantiin, heiltä viedään elämisen mahdollisuus, leikataan tukia. Nyt haluaisin kysyä varsinkin ministeri Lintilältä, kun teidän puolellanne niitä uusia työpaikkoja pitäisi olla ja syntyä, onko teillä tarjota hallitukselle sitten sellaisia työpaikkoja
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-19 Arvoisa rouva puhemies! Vain työtä tekemällä tämä maa lopulta selviää tulevaisuudenkin haasteista. Työllisyys on vahvistunut, ja työpaikkoja on tällä hetkellä paljon, mutta työttömien osaaminen ja työpaikat eivät kohtaa, ja on hyvä, että nyt tätä osaamista vahvistetaan niin täydennyskoulutuksella kuin uudelleenkoulutuksellakin, että jokainen saisi työtä, kun niitä työpaikkoja tällä hetkellä itse asiassa kaikissa meidän maakunnissamme vapaana on. Haluan antaa kiitosta hallitukselle siitä, että tämä yrittäjien perheenjäsenten sosiaaliturvakysymys laitetaan nyt vihdoin kuntoon. Se on ollut iso ongelma monelle yrittäjäperheelle.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-19 Arvoisa puhemies! Pääministeri peräänkuulutti kaikilta puolueilta perusturvauudistuksen vaaliohjelmiinsa, ja asia on tärkeä, koska me kaikki tiedämme, että suomalaisessa sosiaaliturvassa on kannustinongelma. Lisäksi suomalaista sosiaaliturvaa on vaikea ymmärtää. Jokainen hallitus on lisännyt ja vähentänyt etuisuuksia, sitonut indekseihin ja jäädyttänyt indeksit kulloisenkin taloustilanteen, vaalilupausten ja kansalaispalautteen mukaan. Tämä on johtanut siihen, että tukien hakeminen ja etuisuuksien myöntäminen muodostavat yhteiskuntaan melkoisen byrokraattisen prosessin.