Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-13 Arvoisa puhemies! Talouden näkymät ovat parantuneet vuoden 2017 aikana huomattavasti, ja talous on saavuttanut nopean kasvuvaiheen pitkän heikon ajanjakson jälkeen. Bkt on saavuttamassa vuoden 2008 tason. Työllisyys paranee, ja voi hyvin käydä niin, että hallituksen työllisyystavoite, 72 prosenttia, toteutuu, vaikka tämänhetkinen työllisten määrän kasvutahti ei siihen aivan riitä. Ansiotulon veroa on kevennetty, ja se näkyy Suomen sijoituksessa 18:aa OECD-maata koskevassa vertailussa. Keskituloisten verotuksessa Suomi on nyt Veronmaksajain Keskusliiton selvityksen mukaan seitsemänneksi kirein verottaja, kun viime vuonna Suomi oli viidentenä. Tässä vertailussa on kunniakasta saada aikaisempaa huonompi sijoitus. Veronkevennykset yhdessä palkankorotusten kanssa merkitsevät monelle työntekijälle tuntuvaa korotusta nettotuloihin. Valtionvelka kuitenkin edelleen kasvaa, vaikkakin selvästi hitaammin kuin 2010-luvun alkupuoliskolla. Tilanne on ristiriitainen, kun talouden hyvästä vedosta huolimatta edelleen on kyse myös velkaelvytyksestä budjetin ollessa alijäämäinen. Taloutemme rakenteellinen alijäämä näyttää jatkuvan myös ensi vuosikymmenellä, ellei määrätietoisia korjaustoimenpiteitä tehdä kiireellisesti. Arvoisa puhemies! Kasvukauden viileys ja korjuukauden liika märkyys aiheuttivat sen, että sato jäi korjaamatta noin 100 000 hehtaarilta. Lisäksi korjuu- ja kuivatuskustannukset nousivat keskimääräistä selvästi korkeammiksi. Hallitus on ensi toimenaan päättänyt polttoöljyn energiaveron lisäpalautuksesta. Muitakin toimia tarvitaan. Varsinainen ongelma on kuitenkin maatalouden heikko kannattavuus. Sen pitkän tähtäyksen parantamismahdollisuuksista on aika käydä laaja yhteiskunnallinen keskustelu. Nyt on siihen otollinen aika, kun EU:n uuden, vuonna 2021 alkavan rahastokauden suunnittelu on käynnistynyt. Keskustelua pohjustamaan olisi hyvä asettaa asiantuntijaryhmä, jolle voitaisiin antaa lyhyt määräaika, esimerkiksi huhtikuun 2018 loppuun. Arvoisa puhemies! Suomeen suuntautuvan matkailun edistämiseen on tulossa suhteellisesti merkittävä määrärahalisäys. Kun tähän tarkoitukseen nyt on käytetty vuosittain runsaat 10 miljoonaa euroa, ensi vuoden luku on runsaat 18 miljoonaa euroa. Noin 80 prosentin lisäys on mittava. Olemme kuitenkin edelleen muista Pohjoismaista selvästi jäljessä. Matkailulla on suuri merkitys taloudelle ja työllisyydelle. Se rinnastuu taloudellisesti vientiin. Hyödynnettävissä olevaa kasvupotentiaalia on runsaasti. Tällä hetkellä pula matkailualan osaavista työntekijöistä on kasvua merkittävästi rajoittava tekijä. Siihen on tehtävä korjaus muun muassa koulutuksen ja työvoiman liikkuvuuden helpottamisen avulla. Arvoisa puhemies! Kiinnitän vielä lopuksi huomiota muutamiin eduskunnan budjettilisäyksiin. Kiittelemisen arvoinen on valtiovarainvaliokunnan työ- ja elinkeinojaoston päätös ohjata Merellinen saaristo ‑kasvuohjelman jatkamiseen 400 000 euroa, jolla edistetään rannikkoseutujen ja saariston matkailua. Erityisen maininnan ansaitsee myös se, että TE-toimistoille ohjattiin alkurahaa 100 000 euroa yhteisen valtakunnallisen positiivisen rakennemuutoksen yksikön perustamiseen. ensimmäisessä lisäbudjetissa toivottavasti ohjataan tähän tarkoitukseen lisää rahaa. Tavoitteena on tuottaa tehokasta ja asiantuntevaa asiakasohjausta työpaikkoihin ja koulutukseen maakuntarajojen yli. Tästä hyötyy eritoten Varsinais-Suomi runsaasti lisätyövoimaa tarvitsevana vahvana kasvumaakuntana.