samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-02 Eli tämä on hyvin merkittävä ja siis ehkä kaksikymmenkertainen siihen verrattuna, mitä puolueita tuetaan. Myöskin etujärjestöjä tuetaan verovapauden kautta. Tavallaan verotuki on sillä tavalla kolminkertainenkin teoriassa, että se jäsenmaksu on vähennyskelpoinen, kun palkansaajajärjestöjen jäsenmaksut palkansaajan verotuksessa ovat saajalle verovapaata, ja jos siitä sitten vaikka jaetaan lakkoavustuksia, niin se on sitten tiettyyn euromäärään saakka edelleen verovapaata. Kuitenkin tämäkin toiminta on yhteiskunnallista toimintaa. Kun kuuntelin vappupuheita, niin siellähän puhuttiin hyvin kriittisesti maan hallituksesta ja puhuttiin tällaisesta käsityksestä, että on patoutunutta vihaa. En minä ymmärrä, mistä tällaiset tulevat. No, se on jokaisen puhujan oma asia, mutta kuitenkaan nämä etujärjestöt eivät ole kovin avoimia tässä oman varainkäyttönsä julkistamisessa. puoluetoimistoja on kurjistettu tässä maassa. Keskustan eduskuntaryhmälläkin oli 70-luvulla kaksi sihteeriä eduskunnassa, puoluetoimistolla meillä oli 30 työntekijää. Nyt taitaa puoluetoimistossa olla vähän toistakymmentä, mutta täällä eduskunnassa on porukkaa niin, että päät yhteen kolisevat, eli avustajineen ja ryhmäkanslioineen lienee lähellä 70:tä. Eli tämmöinen
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 Niin kuin tästä Valtiontalouden tarkastusviraston kertomuksesta ja valiokunnan puheenjohtajan esittelypuheenvuorosta käy hyvin ilmi, asiat ovat pääpiirteittäin erittäin hyvin tai hyvin: 17 000 ilmoitusvelvollista, ja vain 8 jätti ilmoittamatta vaalirahoituksestaan. Mutta on yksi ongelma, jonka asiantuntijat ja myös tarkastusvirasto ja valiokunta ovat tunnistaneet, ja se liittyy juuri siihen, että vaalikampanjoiden kustannukset ovat riistäytyneet käsistä. Meillähän on olemassa vaalirahoituslainsäädäntö, ja sen 1 §:ssä on kolme tarkoitusta: yksi on avoimuuden lisääminen vaalirahoitukseen liittyen, toinen on ehdokkaiden sidonnaisuuksien kertominen kansalaisille, ja kolmas tavoite siinä laissa on vaalikampanjoiden kustannusten hillitseminen. Mutta niin kuin valiokunta mietinnössään aika suorasanaisesti toteaa — ihan tässä lopussa on — vaalikampanjoiden kustannukset ovat asiantuntijoiden mukaan riistäytyneet niin suuriksi, että tasavertainen vaalikelpoisuus ei toteudu Suomessa. Se on minusta aika pysäyttävä viesti. Me emme tietenkään halua, että Suomi on sellainen maa, jossa ehdokkaan varakkuus tai mahdollisuus kerätä varoja ratkaisee sen, voiko hän edustaa maatamme kunnanvaltuustossa, Suomen eduskunnassa tai Euroopan parlamentissa. Eli kun täällä edustaja Ala-Nissilä
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 Arvoisa puhemies! Tästä edustaja Feldt-Rannan puheenvuorosta on hyvä jatkaa. Todella itsekin puuttuisin tähän kysymykseen siitä, toteutuuko Suomessa kaikilta osin enää tasavertainen vaalikelpoisuus. valiokunnan puheenjohtaja, edustaja Heinäluoma kävi hyvin läpi, miten nämä kampanjoihin käytetyt eurot ovat muuttuneet edellisistä vaaleista, vuoden 2012 kuntavaaleista vuoden 2017 kuntavaaleihin, niin nousuhan oli paljon maltillisempaa, mutta kun verrataan vuoden 2011 eduskuntavaaleja vuoden 2015 eduskuntavaaleihin, niin siinä on kysymys aika merkittävästä lisäyksestä. miljoonatolkulla laitamme enemmän joka vaaleissa rahaa kampanjointiin, niin on selvää, että silloin myös eri ihmisillä on vähän erilaiset mahdollisuudet kerryttää vaalirahaa. Tältä osin voi kyllä yhtyä tähän asiantuntijoiden arvioon, että tämä tasavertainen vaalikelpoisuus ei enää sillä tavalla toteudu. Eli kaikki eivät todellakaan ponnista samalta lankulta. Olisi varmaan syytä, että tämä valiokunnan esiin nostama selvitys kampanjakaton osalta todella tehtäisiin. On ymmärrettävää, että siihen liittyy myös varmasti juridisia toteuttamisongelmia, mutta olisi kuitenkin ehkä julkisen keskustelun kannalta hyvä, että tämä asia pengottaisiin läpikotaisin ja sitten jos nähdään mahdollisia muutostarpeita lainsäädäntöön, ne myös yhdessä tehtäisiin, koska on varmasti meidän kaikkien etu, että tulevaisuudessakin mahdollistamme sen, että kuka tahansa, haluaa osallistua yhteiskunnalliseen päätöksentekoon, pystyy myös vaaleissa olemaan ehdolla. Tätä asian merkitystähän korostaa entisestään se, että olemme nyt todella seuraavan vuoden aikana käymässä kolmet vaalit, kun pitäisi käydä niin maakuntavaaleja, eduskuntavaaleja kuin sitten vielä Euroopan parlamentin vaaleja. Voi kyllä arvioida, että varsinkin näissä tulevissa maakuntavaaleissa, joissa maakunnittain sitten on isot vaalipiirit, nähdään aikamoisia vaalibudjetteja, ollaan varmaan jo aika lähellä niitä eduskuntavaalien vaalibudjetteja. Tältä osinkin kyllä olisi nyt järkevää kampanjakatto selvittää, jotta pääsisimme tulevaisuudessa ehkä hieman kestävämmälle tasolle ja todella pystyisimme vaalirahoitustakin vähentämään, jotta ei
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 Arvoisa rouva puhemies! Tästä kampanjakattoasiastahan ollaan useasti tässäkin salissa keskusteltu, ja minusta on hyvin merkittävää se, että tarkastusvaliokunta on omassa mietinnössään ottanut tämän epäkohdan esiin ja esittänyt sitä, että tätä asiaa selvitetään. Mielestäni se on merkittävää, se on tärkeää, se on signaali eduskunnalta, että tähän selvitystyöhön ryhdyttäisiin. Me kaikki tunnistamme nämä ongelmat demokratian kannalta, mikäli vaalikampanjat paisuvat todella suuriksi, ja se ei ole kenenkään kannalta toivottava eikä hyvä kehitys. Ei raha saa näitä asioita lopullisesti ratkaista. Minä myös kyllä yhdyn tuohon edustaja Räsäsen edellä esittämään näkemykseen, että se, että meillä tulee nyt tähän vielä uudet vaalit, antaa jälleen kerran uuden lisäperustelun sille, miksi tähän asiaan tulisi palata. Silloin useita vuosia sitten, kun aiemmin tätä mietittiin, tämä oli näyttävästi esillä ja näytti siltä, että tämä olisi jopa voinut edetä, mutta valitettavasti silloin
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 keskimäärin eduskuntavaalikampanja maksoi 35 000 euroa ja läpi menneitten kansanedustajien osalta yli 40 000 euroa, jossain vaiheessa tulee raja vastaan, ettemme voi ajatella enää, että esimerkiksi eduskunnassa olisi läpileikkaus Suomen kansasta, jos nämä vaalikampanjoiden kustannukset nousevat tätä vauhtia. Meillä oli joitakin vuosia sitten parlamentaarinen vaalikomitea, joka pohti ratkaisuja meidän nykyiseen poliittiseen järjestelmäämme, ja siellä tuli esitys tällaisesta vaalikohtaisesta, ehdokaskohtaisesta kampanjakatosta. Tuolloin ajatus oli se, että luettavaksi ja kuultavaksi vaan olisivat sen verran korkeat, että suurin osa nykyisistä kampanjoista niihin mahtuisi, mutta ne hillitsisivät totta kai tätä kehitystä, joka on epäterve, koska — niin kuin edustaja Räsänen hyvin viittasi — tämä kustannuskasvu
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 yksi eriävä näkökohta, ja niin kuin varapuheenjohtaja Ala-Nissilä tässä sanoi, se liittyy nimenomaan tähän vaalirahoitukseen ja kampanjakattoihin kertoen siitä, että asia ei ole ihan helppo eikä yksiselitteinen, jossain määrin varmasti myös jakaa mielipiteitä. Valiokuntahan on aikaisemmin ottanut tähän samaan kampanjakattoasiaan kantaa, silloin yksimielisesti, ja tämä huoli on nyt jo pitkään koettu, että demokratiassa ryhtyy raha näyttelemään liian suurta roolia. Se ei ole hyvä asia. Sen takia pitäisin kyllä kiireellisenä, että tässä asiassa otettaisiin vielä tämän vaalikauden aikana askeleita eteenpäin ja tämmöinen selvitystyö käynnistettäisiin ja tehtäisiin. Se on varmaankin sellainen noin puolen vuoden rupeama, kun tämän asian selvittää, ja silloin olisi vielä mahdollista,
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 Arvoisa puhemies! Puuttuisin vielä yhteen asiaan tästä valiokunnan mietinnöstä ja se liittyy tähän huomioon ennakkoilmoituksista. Näistähän on täällä eduskunnan isossa salissa aikaisemminkin puhuttu. On sinänsä positiivista, että viime kuntavaaleissahan jo 20 prosenttia kaikista ehdokkaista teki ennakkoilmoituksen vaalirahoituksesta määräaikaan mennessä, ja sehän nousi 7 prosenttiyksikköä vuoden 2012 vaaleista, mutta olisi varmaan silti syytä pohtia, millä me pystyisimme myös lisäämään ehdokkaiden halukkuutta ilmoittaa vaalirahoituksestaan jo ennakkoon, ennen kuin äänestäjät sitten uurnille menevät ja tekevät valintaa, kenelle kenelle ehdokkaalle he haluavat sen yhden ainoan äänensä antaa. Tämä on siinäkin mielessä merkittävä avoimuuden lisääntyminen, että silloin todella jo ennen äänestyspäätöksensä tekemistä äänestäjät pystyisivät arvioimaan myös ehdokkaiden vaalirahoitusta ja esimerkiksi sitä, minkälaiset tahot jokaisella ehdokkaalla on takanaan. Arvoisa puhemies! Muistuu mieleen, että tästä aikoinaan on myös eduskunnassa laki-aloite tehty, että ennakkoilmoitus olisi säädettävä pakolliseksi. Eli tästä ehkä aasinsiltana päästäisiinkin siihen, että jos nyt sitten tämmöistä työryhmää perustetaan arvioimaan tätä kampanjakattoa, niin varmaan samalla olisi syytä pohtia, voisimmeko
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-02 kun katsoo, mitä sinne kunnalle jää — kunnalle jää asumisesta ja kunnan hallinto- ja palvelutoiminnassa syntyvä jäte ja mahdollinen asumisesta maaseudulla syntyvä jäte, mikä toimitetaan vain kunnallisena toimintona, ja se pudottaa niiden jätteiden määriä, mitä julkisesti ruvetaan kuljettamaan. Tästä voi vetää semmoisen johtopäätöksen — sen jälkeen, jos noita rakenteita katsoo, mitenkä ne on tehty — että tämän seurauksena yhdyskuntajätteiden taksat tulevat nousemaan. Sitten siinä on se hankaluus, että kun Suomi on semmoinen maa, että me asumme erittäin tiheästi täällä etelässä ja Lounais-Suomessa ja sitten erittäin harvassa, mitä ylemmäs ja idemmäs mennään, niin se eriarvoistaa sen hinnoittelun huomattavasti vielä tuolla harvaan asutuilla alueilla ja sen lisäksi vaikuttaa siihen, että meidän huoltovarmuus heikentyy ja luvattomat kaatopaikat saattavat lisääntyä, kun niitä jo tänäkin päivänä löytyy. Minusta tämä nykyinen kunnallinen järjestelmä on ollut erittäin hyvä ja toimiva malli Loppujen lopuksi kuitenkin kunnille jää lopullinen vastuu näistä jätteistä, jätteen huoltamisesta, ja siinä käy sitten sillä tavalla, että sekin on lisää painetta antamassa tähän taksan nousuun. Tämä infra, minkä kunnat ovat rakentaneet, on tehty yhteiskunnan varoilla, ja nyt se aukaistaan suoraan yritysten käyttöön, ja siinä mielessä tavallaan tämä kaupunkien ja kun-tien markkinatilanne heikkenee siinä vaiheessa. Sitten nämä jätteenpolttolaitokset. Niille tämä tilanne on todella hankala, koska
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-02 puhemies! Koska tämän keskustelun aluksi käytin valiokunnan mietinnön esittelypuheenvuoron, niin selvyyden vuoksi totean, että kannatan vastalauseissa esitettyä 20 prosentin ulosmyyntirajaa. Itse näen asian sillä lailla myöskin näiden kilpaillun jätteen tuottajayritysten näkökulmasta, että heidän kannaltaanhan kilpailua on enemmän, jos kunnan laitoksen toimintaa ei rajata niin paljon kuin mitä hallitus esittää. Ja toiseksi:
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-02 puhemies! Muutamassa puheenvuorossa, edustajien Paatero ja Myller puheenvuoroissa, tuotiin esiin huoli tästä 500 000 euron myyntirajasta, että sitä ei pitäisi tässä laissa tuoda mukaan ollenkaan. No, nyt on tilanne niin, että hallituksen esityksessä nimenomaan sanotaan, että hankintalaista poiketen ulosmyynnin rajaamista rajaamista enintään 500 000 euroon vuodessa ei kuitenkaan esitetä sovellettavaksi jätealalla tässä laissa, eli tämä huoli on sitten pois. Siinä oli ilmeisesti pieni virhe tulkinnassa. Pitkä siirtymäaika on oikein hyvä: on tehty isoja investointeja, ja ne pitää turvata. Mitään sellaista vastakkainasettelua en halua nähdä yksityisen ja julkisen puolen suhteen. Tässä on tavoitteena kiertotalouden edistäminen, mutta totta kai aina, kun tehdään isoja muutoksia, siihen liittyy riskejä. Sen takia on nyt
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 Siis sen takiahan meillä on sellainen jätelainsäädäntö kuin meillä on ollut, jotta me pystymme hoitamaan tämän välttämättömän asian parhaalla mahdollisella tavalla joka puolella Suomea. Mutta nyt, kun hallitus lähti uudistamaan jätelakia, tämä terveyden- ja ympäristönsuojelu ei ollutkaan se keskeinen tavoite, vaan markkinoiden avaamisesta tuli hallituksen keskeinen tavoite. sitten piilevätkin tämän uudistuksen keskeisimmät riskit, jotka tulevat totta kai sitä kautta, kun tätä ulosmyyntioikeutta nyt ollaan rajaamassa enemmän kuin hankintadirektiivi edellyttää. Tämä suuntahan on sama, mikä oli jo viime vuonna: kun hyväksyttiin hankintalain uudistamista, niin hallitus otti jo silloinkin linjakseen, että pitää Suomessa säädellä näitä asioita paljon tiukemmin kuin mitä EU-direktiivi meiltä Mutta ehkä yleisenä huomiona tästä ulosmyyntioikeuden rajaamisesta nyt ensin 10 prosenttiin ja sitten 2030 alkaen 5 prosenttiin voi sanoa, että tämä on kumma juttu, kun monesti tässä salissa puhutaan, että ei nyt kaikista asioista pidä käydä kysymässä sieltä Brysselistä lupaa tai ei pidä Euroopan tasolla säädellä erilaisia asioita niin rankasti. No, nyt kun kerrankin on sellainen asia, missä meillä hankintadirektiivi lähtee siitä, että 20 prosenttiin asti on tämä ulosmyyntioikeus, niin nyt sitten kansallisilla päätöksillä halutaan vetää vieläkin tiukempaa linjaa. Tästä edustaja Paatero käytti erittäin hyvän puheenvuoron. Kun nyt sitten katsotaan, mihin Suomi siirtyy omassa politiikassaan verrattuna muihin Euroopan maihin, muutos on aika dramaattinen.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-02 Joku on saattanut tehdä millä tahansa toimialalla isoja investointeja, olipa se julkinen investointi tai yksityinen investointi. Tämä pitkä siirtymäaika turvaa sen, että näille investoinneille annetaan tietty turva.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 Arvoisa rouva puhemies! Pakko vielä kysyä, kun tässä kuitenkin käsittelyn yhteydessä muun muassa esitettiin se kysymys: sen jälkeen kun todettiin, että hallitus ei suostu — siitä huolimatta, että asiantuntijat olivat sitä mieltä, että tämmöiseen lainsäädäntöön ei pitäisi mennä — niin meille ainakin valiokunnassa tehtiin kysymys, eikö sinne voisi kirjata, että siirtymäajan jälkeen tilanne arvioidaan eikä vain pudoteta automaattisesti 5 prosenttiin. Olin kyllä hämmentynyt, että tätäkään arviointia ennen pudottamista 5 prosenttiin eivät hallituspuolueet halua tehdä, vaan vaikka näyttäisi miltä se lainsäädäntö, niin luotetaan, että se ponsi, jossa seurataan muun muassa sitä vaikutusta,
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 jossa kannettiin huolta siitä, että tämä pitkä korkotuki on ehdoiltaan sellainen, että kasvukeskuksiin ei synny riittävästi kohtuuhintaista asuntotuotantoa, niin että ne olisivat pitkään, itse asiassa ikuisesti, vuokra-asuntokäytössä, niin kuin kuntien rakennuttamat pitkällä korkotuella rakennetut asunnot ovat käytännössä. Todellakin tähän liittyi se, että tämä ponsi tehtiin siinä yhteydessä, kun tällainen toinen korkotukilaki hyväksyttiin tällainen lyhytaikaisessa vuokrakäytössä oleviin asuntoihin tarkoitettu korkotuki. Siinä nämä ehdot olivat paremmat kuin tässä pitkässä korkotuessa, vaikka vuokrataso tässä 40 vuoden korkotuessa on lähes puolet edullisempi kuin tässä lyhyessä korkotuessa. Tätä lyhyttä korkotuettua asumista luonnehdittiinkin lähinnä tukena rakennuttajille, joka sitten tietysti realisoituu silloin, kun mahdollisesti 10 vuoden kuluttua nämä asunnot myydään, ja jos niihin on saatu vielä näitä kuntien edullisia tontteja, niin se on suoraa tulonsiirtoa silloin rakennuttajille, vaikka tarkoituksena on tietysti rakentaa asuntoja asuntoja tarvitseville ja tässä tapauksessa erityisesti pienituloisille asuntoja tarvitseville henkilöille ja perheille. Todellakin, me emme esitä tätä lakiehdotusta hylättäväksi, koska ne suurimmat muutokset, mitkä tähän liittyvät, tai ne esitykset, mitkä tähän liittyvät, tullaan tekemään asetuksissa. On sanottava, että tämä lakiehdotus on oikeansuuntainen. Siinä lyhennysten etupainotteisuus kasvaa, korkotukiaikaa pidennetään, mutta ei todellakaan koko tähän laina-aikaan, ja enimmäisrahoitusosuutta nostetaan 95 prosenttiin. Eli nämä ovat kaikki niitä elementtejä, jotka parantavat tätä 40 vuoden korkotukimallia. Mutta jotta tämä todella saataisiin toimivaksi, niin vastalauseessa on esitetty ne keinot ponsien muodossa: ”1. Eduskunta edellyttää, että valtioneuvoston asetuksella pitkäkestoisen korkotukimallin ehdot säädetään lyhytkestoista houkuttelevammiksi. Omarahoitusosuuden korko nostetaan 8 prosenttiin ja omavastuukorko asetetaan seuraamaan yleisen korkotason muutoksia. Eduskunta edellyttää, että korkotukiaika ulotetaan koko laina- ja rajoitusajan mittaiseksi ja että korkotukena maksettavan tuen määrä on vakio koko laina-ajan. 3. Eduskunta edellyttää, että hallitus seuraa lakimuutoksen vaikutuksia peruskorjausten toteutumisen ja asukkaiden yhdenvertaisen kohtelun osalta.” — Tässähän on todella niin, että pitkässä korkotuessa kielletään varautuminen asuntojen peruskorjauksiin, kun taas 10 vuoden korkotuessa tämä varautuminen sallitaan, ja aika harva uskoo, että vielä 10 vuoden aikana peruskorjauksiin joudutaan. Eduskunta edellyttää, että hallitus tekee viipymättä kokonaistarkastelun pitkän ja lyhyen korkotukimallin toimivuudesta.” Nämä ovat siis niitä esityksiä, joita tässä vastalauseessa ehdotetaan, jotta tästä esityksestä saataisiin sellainen, että se todellisuudessa lisäisi asuntotuotantoa sinne, missä asuntoja tarvitaan, ja se nimenomaan lisäisi kohtuuhintaista asuntotuotantoa. Itse olen myös sitä mieltä, että nimenomaan todella kohtuuhintaisella korkotukimallilla rakennettujen asuntojen, joitten neliövuokra on siellä 10 euron pinnassa,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-02 rouva puhemies! Edustaja Eestilä nosti puheeksi merkittäviä asioita, ja jatkan näistä asuntomarkkinoista näin laajemmassa näkökulmassa, myös mitä ympäristövaliokunnassa mietintöön muutama kappale laitettiin. Taloyhtiölainat — 70 prosentin luokkaa korkeimmillaan on kyllä semmoinen tekijä, joka madaltaa kynnystä oman asunnon ostamiseen. Se on sinänsä aivan hyvä, mutta siihen liittyy merkittävä riski asuntokuplan syntymisestä, ja kun tähän samaan tilanteeseen otetaan matalat korot ja vielä se, että on näitä maksuvapaavuosia, niin ostajalle saattaa syntyä harhainen kuva omasta maksukyvystään. Ja nyt on kyllä markkinoilla ainakin paikallisesti, joillakin alueilla, nähtävissä ihan selviä ylikuumenemisen merkkejä. Nämä tukiasiat: 2 miljardia asumistukeen ja 300 miljoonaa euroa toimeentulon kautta vuokrien maksuun ovat todella isoja rahoja, ja siinä kyllä kannattaa ruveta jo vähän miettimään ja todellakin perkaamaan sitä, kiihdyttävätkö ne vuokrien nousuja, asuntojen hinnannousuja, mihin ne tuet loppujen lopuksi siirtyvät. Vaikka olen puhemiehistä katsottuna täällä oikealla reunalla, niin en kuitenkaan kannata törkyahnetta kapitalismia, jossa valtion maksamat tuet valuvat ahneiden kapitalistien käsiin. Tavoitteena tässä nyt on se, että jokaiselle suomalaiselle saadaan kohtuuhintainen asunto ja tukimuodot ovat sellaisia, että ne mahdollistavat järkevän asumisen ja ne mahdollistavat myös järkevän vuokra-asuntojen tuotannon, mutta kohtuuttomia ja liian byrokraattisia järjestelmiä ei tietenkään pidä
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 ja sitten tästä rakentamisen tuesta eli kysyntätuesta ja tarjontatuesta — kysyntätuki on tätä asumistukea — ja siitä, mihin se ohjautuu: Ymmärtääkseni siitä on tehty kyllä selvityksiä, eli se ei ole se seikka, joka nostaa vuokria. Mutta sen vuoksi tarvitsemme näitä tarjontatukia, että meillä on sitten vaihtoehtoja tuolla asuntomarkkinoilla ja vuokra-asuntomarkkinoilla, että näitä todella edullisia vuokra-asuntoja on tarjolla ja sellaisia vuokra-asuntoja, jotka ovat omakustannushintaisia ja jotka rakennetaan sillä tavalla, että niistä ei synny voittoa kenellekään vaan se edullisuus tulee nimenomaan asunnon tarvitsijan eduksi. Itse kannatan, että tätä puolta lisätään, jolloin sitten saadaan enemmän tasapainoa sinne markkinoille. Mutta toki on niin, että ylipäätänsä se, että meillä on asunnot oikeassa paikassa eli siellä, missä ihmiset, riittävästi asuntoja siellä, missä kasvavaa kysyntää on, on kokonaisuutena ottaen tietysti se keino, jolla niitä asumiskustannuksia hillitään. On hyvä, että nyt nämä taloyhtiölainat ovat nousseet esille. Itse ehkä puoli vuotta sitten tein kirjallisen kysymyksen tästä asiasta asuntoministerille. Hän ei nähnyt mitään ongelmaa näissä kasvavissa taloyhtiölainoissa. Itse olen myöskin huolissani siitä, aiheuttaako se, että on tällainen hyvin pieni omavastuuosuus siinä alussa, sen, että ehkä yliarvioidaan se oma maksukyky ja sitten joudutaan ehkä hankaluuksiin. Ylipäätänsä niitä hyviä asioita, mitä meillä asuntopolitiikassa on tapahtunut viimeisten vuosien aikana, on se kehitys, mikä on tapahtunut valtion ja kuntien välillä näitten MAL-sopimusten kautta, mikä on merkinnyt sitä, että yhä paremmin ollaan voitu asuntoja sijoittaa liikenteellisesti hyville paikoille. Tämä on esimerkiksi ympäristönäkökulmasta erittäin tärkeä asia mutta myös siitä näkökulmasta,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-02 Arvoisa puhemies! On hyvä, että näistä asioista rakentavasti keskustellaan. Kyllä nämä taloyhtiölainat saattavat olla oikeasti ongelma silloin, kun korkotaso lähtee nousemaan. Me elämme vieläkin negatiivisten korkojen aikaa. Kuitenkin Amerikassa aika vahvasti korot, pitkät korot, ovat nousseet, ja on oletettavaa, että jollakin aikajänteellä ne alkavat nousta myös täällä, silloin kyllä jotkut saattavat joutua vaikeuksiin, koska he ovat ehkä mitoittaneet sitten jollakin tietyllä korkotasolla oman elämänsä. Taloyhtiölainat ovat tällä vuosikymmenellä nousseet 10 miljardia, ne ovat tällä hetkellä noin 17 miljardia, ja kulmakerroin nousussa näkyy jonkunmoinen ongelma on. Niin kuin äsken totesin, ehkä sitä kautta vielä saattaa se ongelma tulla suuremmaksi, kun huomataan, miksi meidän pitää oikeasti veroeuroilla tukea sitten sellaisia kirjanpidollisia järjestelmiä, että taloyhtiöissä sitten tuloslaskelmaan viedään. Kyllähän meidän pitäisi sillä tavalla muuttaa lainsäädäntöä, että se kuuluu taseeseen. Taloyhtiöhän on käytännössä vain bulvaani siinä välissä. Kun tämä omistaja maksaa, lyhentää lainaa, niin taloyhtiö ottaa sen ikään kuin tuloutukseen. Minun mielestäni meillä on liian monta mekanismia, joilla kiihdytetään asuntorakentamista, ja se johtaa juuri siihen, mihin se on johtanut. Näen itse kyllä hieman eri lailla kuin edustaja Myller sen, että kun meillä on noin massiivinen asumistuki Suomessa, 2 miljardia, josta sitten 30 prosenttia kenties kohdistuu tänne pääkaupunkiseudulle, ja vielä toimeentulotuen kautta 300 miljoonaa pannaan lisää, niin kyllähän sen täytyy ruveta näkymään asuntojen hinnassa asuntojen vuokrissa. Nimenomaan tämähän kiihdyttää sitä asuntotuotantoa ja sijoittajien asuntokauppaa, kun on niin pieni raha, millä pääsee itse ostamaan, ja kun vielä sattuu tietämään sen, että on sellainen taloyhtiö, joka tulouttaa tuloslaskelmaan tämän rahoitusvastikkeen, että kun vuokraa saat, niin et maksa euroakaan veroa, koska verottaja tulee sitä asunnon hintaa sitten
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-02 korottavasti vuokriin. Ymmärrän tämän väitteen, koska olen kuullut sen saman väitteen. Se taisi olla asiantuntijakuulemisessa valiokunnassa, kun kuulimme tästä asiasta, ja itse hämmästyin sitä. Tietysti asiantuntijaa mielellään uskoisin, mutta ajattelen vähän samalla tavalla kuin Eestilä, että jos 2,3 miljardia jotain tuetaan, jotain tuetaan, niin kyllähän sen nyt jossain täytyy näkyä, jos sitä tavaraa siellä hyllyllä on kuitenkin rajallinen määrä, tässä tapauksessa niitä vuokra-asuntoja. Ihan tämmöinen omaehtoinen kokemus kentältä tukee sitä, että kyllä se nyt jossain näkyy — ei ehkä siinä määrin kuin euroista voisi päätellä, mutta jonkinlaista. No, sitten edustaja Myller otti kyllä myös hyvän asian esille, MAL-sopimukset MAL-sopimukset ja liikenneasiat. Kun asuntopolitiikasta puhutaan, silloin ei puhuta pelkästään rakennettavista taloista tai tuista, silloin puhutaan myös liikennepolitiikasta. Siihen liittyy myös ympäristöpolitiikka, päästöt ynnä muut tällaiset. Nyt jos ajatellaan esimerkiksi tätä asuntotilannetta pääkaupunkiseudulla, hinnat nousevat sellaisella kertoimella, että tavallisella, tavallista työtä tekevällä ihmisellä on todella suuria vaikeuksia selvitä vuokrista, saati että sitten lähtee säästämään omaa asuntoa. Ja millä sitä painetta voidaan purkaa, niin yksi keino on todellakin nämä MAL-sopimukset, toimivat liikenneyhteydet. Jos me saamme toimivat raideyhteydet Tampereen suuntaan ja Turun suuntaan, niin että se yhteys on noin tunnin, silloin tämä on yhtenäistä työssäkäyntialuetta, ja moni mielellään käy esimerkiksi Hyvinkään, Hämeenlinnan, Riihimäen, Tampereen suunnalta pääkaupunkiseudulla töissä ja palaa sitten illaksi kotiin, mutta jos se matka kestää lähes kaksi tuntia suuntaansa, se ei ole toimiva vaihtoehto. Tunti on semmoinen raja, jossa päivittäinen työmatka suuntaansa vielä auttavasti toimii.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-02 kyllä se todella huonosti ohjaa politiikkaa, jos meillä on sellainen käsitys, että asumistukia leikkaamalla vuokria ikään kuin saadaan laskettua, koska silloin me nimenomaan leikkaamme niiltä kaikkein pienituloisimmilta henkilöiltä. Tähänhän se johtaa, jos kategorisesti tämä tämä väite otetaan. Todellakin asiantuntijat ovat todenneet, että tämmöistä suoraa linkitystä ei ole vaan siinä on monia muita syitä, minkä takia tämä vuokrataso on täällä niin korkea. Tietysti se, että asuntoja on ylipäätänsä liian vähän, on se iso kysymys. Toki nämä liikennejärjestelyt ovat hyvin tärkeitä, sanonpa tässä, eri osissa Suomea, koska esimerkiksi tänne pääkaupunkiseudulle tullaan töihin eri puolilta Suomea, sekä idästä, keskemmältä että lännestä, mutta toki meidän pitää huolehtia siitä, että niitä työpaikkoja on myös muualla kuin täällä pääkaupunkiseudulla.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-02 katon pään päälle ja totta kai pitää jonkun vastata siitä, että vuokrat maksetaan näin, ja sen takia meillä on tämmöinen järjestelmä. Mutta sitä pitäisi miettiä, onko se nyt oikein, että me panemme tietyn prosentin, joka maksetaan, vai pitäisikö jotenkin niitä kriteereitä muuttaa, että jokainen asuu vähän myös sillä tavalla, mihin varat riittävät, että ei ihan suoraan mennä mekanismilla nostattamaan asuntojen hintaa ja sitä kautta tietenkin vuokrien hintaa. Yleisesti ottaenhan voidaan ilmeisesti kohtalaisen riidattomasti todeta, että kaikki tuet jollakin tavalla valuvat hintoihin. Niillä vaan on se taipumus. Olipa maataloustuista kysymys tai mistä tahansa, niin kyllä ne vaan hintoihin menevät. Sanokoot asiantuntijat mitä tahansa, niin sellainen taipumus niillä on. Kyllä tämä pitäisi kokonaisuudessaan uudelleen miettiä. Ennen kaikkea puolelta salia lähdetään mukaan siihen, että kiinteistöveron verotusarvo pitää jollakin tavalla, postinumeron tai muun perusteella, toteutuneiden kauppojen perusteella, arvioida sillä tavalla, että kiinteistöveron verotusarvo vastaa paremmin kiinteistön todellista arvoa. Onhan se aika erikoista, kun jossain päin Suomea kiinteistön kauppahinta on pienempi kuin vuosittain maksettava kiinteistövero.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-02-01 viisumiasioissa ja toinen sitten dna-tutkimusta lähinnä perheenyhdistämiseen liittyvissä tilanteissa. Kiinnitän nyt huomiota siihen, että tässä ehdotetaan, että asianosainen voisi itse ottaa dna-tutkimusta varten suun limakalvolta näytteen virkamiehen valvonnassa. Eli enää jatkossa ei tarvittaisi terveydenhuollon ammattihenkilöä tämän näytteen ottamisessa. Vastaava käytäntö on käytössä myös isyystutkimuksissa Suomessa, eli siinäkään ei enää terveydenhuollon ammattihenkilöä käytetä vaan henkilö itse lastenvalvojan valvonnassa voi tämän näytteen ottaa. Tämä on kaikin puolin kannatettavaa, koska tällähän sekä tavoitellaan kustannussäästöjä että sujuvoitetaan Maahanmuuttoviraston ja edustustojen toimintaa. Kiinnitän nyt huomiota siihen, että tässä myös tavoitellaan sitä, että perhesiteen perusteella haettavien oleskelulupien käsittelyaikoja voitaisiin lyhentää. Kävin itse tänään Maahanmuuttoviraston sivuilla tekemässä testin, jolla voi testata, mikä olisi tiettyjen ehtojen vallitessa se perheenyhdistämisen käsittelyaika, ja se on noin 10 kuukautta eli se on aivan liian pitkä ajatellen näiden perheiden tilannetta. Tuleepa sitten kielteinen tai myönteinen päätös, käsittelyaika on reilusti yli sen, mikä on tavoitteeksi asetettu.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-02-01 dna-näytteen ottoa silleen, että perhesiteen selvittämisessä henkilö tekisi dna-näytteen ottamisen itse Migrin, Maahanmuuttoviraston, tai ulkoasiainhallinnon virkamiehen valvonnassa,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-02-01 Ulkomaalaislaki on tärkeä osa meidän maahanmuuttopolitiikkaa. Viime viikolla tarkastusvaliokunta sai valmiiksi ja toi myös eduskunnan käsittelyyn mietinnön meidän kotouttamispolitiikan muutostarpeista, ja voi sanoa, että tämä kysymys asioiden käsittelyn nopeuttamisesta ja byrokratian vähentämisestä on aivan olennainen. Se sama asia, joka on tässä, koskee laveammalti meidän kotouttamispolitiikkaa ja myös turvapaikanhakijoiden vastaanottamista. Nyt ihmisiä pidetään liian kauan epävarmuudessa, totutetaan elämään sosiaaliturvan varassa, ja sitä kautta, jos turvapaikka on saatu, vastaavasti tämä kotoutumisen alkaminen suomalaiseen yhteiskuntaan myöhästyy pahasti. Tämä edellyttää asennemuutosta laveammalti yhteiskunnassa mutta edellyttää kyllä myös lainsäädännön muutoksia yhtä hyvin kotouttamislain kuin ulkomaalaislain puolella. Tuossa eduskunnan viime viikolla hyväksymässä kannanotossa keskeinen lähtökohta oli, että koko tämä ketju pitää saada toimimaan nopeammin sekä siellä vastaanottokeskuspuolella turvapaikkahakemusten käsittelyssä että kotouttamisen alkamisessa, kielitaidon oppimisessa, työelämään pääsyssä. Jokainen ylimääräinen kuukausi, joka täällä käytetään byrokratian rattaiden turhaan tai hitaaseen pyörittämiseen tulee maksettavaksi sekä suomalaiselle veronmaksajalle että sille henkilölle, joka on kysynyt, saako hän esimerkiksi perheensä tuoda tänne. Tässä on inhimillistä kärsimystä mutta tässä on myös suuria taloudellisia menetyksiä. Sen takia olisi tärkeätä, että eduskunta jatkaisi sillä linjalla, jonka viime viikolla otimme, että yksituumaisesti viemme eteenpäin tätä isompaa remontin tarvetta, johon kuuluu käsittelyaikojen nopeuttaminen, siihen kuuluu myös työlupahakemusten, oleskelulupahakemusten käsittelyn nopeuttaminen, siihen kuuluu nopeampi pääsy työelämään, ja siihen kuuluu nopeampi suomen kielen oppiminen.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-02-01 lakiesitys ja tämä kokonaisuus on erinomaisen hyvä esimerkki siitä, siis ulkomaalaislain muuttaminen, yhdenkin ja muutaman pienen kohdan osalta. Nyt ei tarvita tulevaisuudessa sukulaissiteiden selvittämiseksi dna-näytteen ottotilanteessa enää terveydenhuollon henkilöstöä läsnä, vaan siinä riittää se, että on on asianmukainen virkamies paikan päällä, ja se keventää niin, että terveydenhuollon henkilöt taas voivat paneutua siihen työhön, mihinkä heidät on koulutettu ja tarvitaan. Tämä on pieni asia kokonaisuudessaan, mutta hyvä esimerkki siitä, että tällä lailla hallintoa pitää viedä eteenpäin. mitä edustaja Heinäluoma tuossa sanoi, että hallintoa muutoinkin pitää pyrkiä viemään siihen suuntaan — olipa kysymys nyt sitten maahanmuuttokysymyksistä tai mistä tahansa muistakin asioista — että päätöksiin saadaan nopeutta. Tämän päivän digitaalisessa maailmassa aamupäivän kysely monesta tuntuu jo iltapäivällä vanhalta, eli tarvitaan nopeita ratkaisuja, puhumattakaan, jos kuukausitolkulla, jopa vuositolkulla odotetaan esimerkiksi maahanmuuttotilanteessa, turvapaikanhakutilanteessa. Se voi johtaa hyvinkin dramaattisiin tilanteisiin, joista valitettavasti myös löytyy myös esimerkkejä. Arvoisa puhemies! Yksi asia vielä, joka on aina ihmetyttänyt: kun Suomessa koulutetaan paljon myös ulkomaalaisia ihmisiä, niin heidän mahdollisuutensa jäädä Suomeen työskentelemään on tehty kyllä hyvin vaikeaksi. Tässäkin on kyllä byrokratian purkamisen paikkaa, koska on ihan järkevää, että silloin kun me koulutamme, niin silloin näille ammattilaisille annamme myös mahdollisuuden työllistyä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-02-01 Arvoisa puhemies! Minustakin se ajatus, mikä täällä on tullut hyvin ilmi, että kaikissa vaiheissa tarvitaan nopeampia käsittelyjä, on äärimmäisen tärkeä ja kriittinen. Halusin myös omassa puheenvuorossani korostaa tätä, että oli tärkeää ja merkittävää, että tarkastusvaliokunta, jossa muuten edustaja Heinäluoma toimii puheenjohtajana, otti kannan, joka sitten myöhemmin tuli myös koko eduskunnan yksimieliseksi kannaksi näistä asioista. Minusta siinä on hyvä pohja, ja on erittäin tärkeää, että tämänkaltaisissa kysymyksissä voimme yhteisellä rintamalla edetä, koska tarvitaan isompaa remonttia ja tarvitaan vahvoja toimia. Asiantuntijakuulemisessa, puhemies, tuli ilmi myös monia muita
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-02-01 Arvoisa puhemies! Tässä esityksessä, jota nyt käsittelemme, on todellakin kysymys kahdesta tavasta purkaa tarpeetonta säätelyä, ja on kyllä rehellisyyden nimissä todettava se, että ei näillä toimenpiteillä kovin suurta vaikutusta näihin käsittelyaikoihin ole, mutta jos pienikin vaikutus on, niin se on toki hyvä. hyvä. Todellakin tarkastusvaliokunta teki suuren urakan kolmen vuoden aikana ja käsitteli näitä kotouttamislainsäädännön uudistamisen tarpeita ja tuli siihen johtopäätökseen, että koko kotouttamislainsäädäntö tarvitsee
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-02-01 Arvoisa rouva puhemies! Tähän viitaten, mitä edustaja Räsänen sanoi käsittelyajoista, niin viisumihakemuksen osalta oleellista on tässä esityksessä nimenomaan se, että oikaisuvaatimuksesta peritään jatkossa asian vireillepanon yhteydessä maksu ja tämän maksun pitää olla suoritettuna 30 päivän kuluessa siitä, kun oikaisuvaatimuksen tekee. Eli tällä halutaan juuri ennaltaehkäistä ilmeisen perusteettomia oikaisuvaatimuksia. Toisaalta, jos päädytään siinä oikaisuvaatimuksessa myönteiseen tulokseen eli oikaisu tehdään, silloin tämä maksu palautetaan. Eli sinänsä oikeudenmukainen toimenpide kaikin tavoin. Edustaja Heinäluoma otti aiheellisesti esiin myös kotouttamisen noin yleisesti. Siniset ovat maahanmuutto- ja kotouttamisohjelmassaan esittäneet uusille kansalaisille tällaista uskollisuuden valaa, joka on monessa maassa käytössä, isoista maissa esimerkiksi Yhdysvalloissa, Kanadassa, Britanniassa, Saksassa,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-02-01 hyvä kuulla jälleen tänään se henki — vaikkakin vähän vähälukuiselta eduskunnalta mutta kuitenkin — että ajattelu on hyvin yksituumainen, että meidän pitää tehdä muutoksia tässä tässä maahanmuuttopolitiikassa, kotouttamisessa ja meidän pitää tehdä ne muutokset sellaisella tavalla, että ne toimivat, niin kuin täällä olemme voineet kuulla, voi sanoa, kaikkien hyväksi. Se, että näiden käsittelyjen päällä ei istuta vuositolkulla vaan ne saadaan nopeasti ratkaistua, on ehdottomasti kaikkien etu. Jos tätä voidaan tällä tavalla asiallisella ja kiihkottomalla tavalla viedä eteenpäin, niin uskon, että Suomen kansa kiittää eduskuntaa ja kansanedustajia ja puolueitakin, että voidaan reagoida havaittuihin ongelmiin ja viedä yhdessä ratkaisuja eteenpäin. Tämä nopeuttaminen on kuitenkin siksi tärkeä asia koko tässä ketjussa, että toivoisin, että eduskunta saisi kyllä tuon selonteon yhteydessä myös sitten selvityksen, joka ensi vaalikauden alussa pitäisi antaa, siitä, miten nämä määräajat ovat kehittyneet lähimmän vuoden kahden aikana.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Esitetty virastouudistus edistää liikenteen digitaalisten palveluiden ja liiketoiminnan kehittämistä ja rakentamista. Uudistus vahvistaisi myös tällaista poikkihallinnollisuutta. Se kokoaisi viestintä‑ ja liikennesektorin palvelut yhteen helposti lähestyttävään palvelukokonaisuuteen, jota kansalaisten on siis mahdollista lähestyä. Väylähallinnon uudistuksessa pitää pitää huoli siitä, että väylien kunnossapitorahoitus — mukaan lukien alemman tiestön rahoitus — turvataan. Liikenneverkon kunnossapidossa ja kehittämisessä tulee ottaa huomioon raskaan tavaraliikenteen tarpeet, eli teitä ja väyliä pitää rakentaa sinne, missä sitä kansantuotetta myös tehdään, eli myös maakuntiin. Yksityistieverkko tulisi ottaa huomioon tehtäessä valtakunnallista ja maakunnallista valmistelua, ajatellaanpa vaikka meidän puuhuoltoa. Ja todellakin on tärkeää, että Kyberturvallisuuskeskus on mukana tässä. Se on tätä päivää, ja meidän täytyy olla siinä ajankohtaisia, mutta erityisesti toivon sitä, että virastouudistus takaa sen, että Suomessa säilyy tasapainoinen aluekehitys ja koko Suomi pysyy asuttuna, ja ihmisiä ei keskitetä pelkästään suuriin kaupunkeihin vaan uudistus mahdollisuus rakentaa kunnon infraa todella muuallekin Suomeen. Viraston yhdistämisellä ja toiminnan tehostamisella voidaan edistää myös norminpurkua. On kyettävä vielä osoittamaan, mitä säästöä virastouudistuksella tavoitellaan ja miten sitä mitataan. Ainakin asiantuntijoiden mielipiteet ovat olleet liikennevaliokunnassa tähän myönteisiä, että tämä kannattaisi tehdä. Todellakin
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! — Hyvä ministeri, kiitos esittelystä. — Muutokset ovat suuria tällä liikenteen sektorilla ja viestinnän sektorilla, ja tämä virastouudistus tulee tähän isoon kokonaisuuteen. Täytyy toivoa, että se onnistuu hyvin. Liikenne ja viestintä ovat nimittäin erittäin suuressa murroksessa. Digitalisaatio, liikenteen palveluajattelu ja liikennemarkkinointi ja sen syntyminen lähentävät merkittävällä tavalla tulevaisuudessa ja jo tälläkin hetkellä liikenteen ja viestinnän toimialoja. Tässähän yhdistetään nyt Trafi ja Viestintävirasto Liikenne- ja viestintävirastoksi tämän virastouudistuksen toisena kokonaisuutena. Silloin erottuvat liikenne ja fyysinen väylänpito eli väyläinfra toisistaan eri virastoihin, kun Väylävirasto ryhtyy sitten tätä toista puolta hoitamaan. Tavoite on minun mielestäni oikeansuuntainen eli vahvistaa tätä kokonaisuutta ja nimenomaan yhdistää sitä ajattelua, niin kuin edustaja Alatalo toi esille tämän poikkihallinnollisuuden ja rajapintojen rikkomisen. Se on tässä oleellisen tärkeässä roolissa. Yhteistyötä tarvitaan varmasti jatkossakin, ja silloin tärkeäksi tulee tämä Väylävirasto, sen rooli tulee olemaan erittäin oleellinen. Tienpidon ohjausmallin toiminnan on onnistuttava käytännössäkin, että tämä kokonaisuus saadaan toimivaksi. Väyläverkkoa tulee kehittää. Ja olen tyytyväinen siihen, että, ministeri Berner, olette aktiivisesti nostanut esille tätä korjausvelkakysymystä
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Uudistuksen tuulet puhaltavat liikennesektorille, ja se on hyvä näin. Tulevaisuus vaatii uudistuksia myös virastojen tehtävänjaossa, ja on tärkeää, että turvallisuus ja älyliikenne ja sääntely ja lupaviranomaiset keskittyvät saman viraston ja hallinnon alle tulevaisuudessa. Tulee oikeanmukainen tilannekuva ja asioiden hallittavuus on parempaa. Tärkeää tässä muun muassa on myös se, että Väylävirasto — johon, kuten tuossa esittelypuheenvuorossa kuultiin, sisältyy 400 henkilötyövuotta — tulee hallitsemaan tie-, rata- ja meriliikenteen väyliä, ja niiden kehittäminen on tulevaisuudessa Väyläviraston tärkein tehtävä. Hyvä yhteistyö maakuntien ja kuntien päättäjien kanssa on tärkeää ja toivonkin, että maakuntauudistuksen myötä Väyläviraston ja maakuntien hyvä yhteistyö lähtee liikkeelle. Näin saadaan Suomen perusväylät ja miksei nämä isommatkin väylät hyvään kuntoon. Väylävirastolle kuuluvat myös tiesopimukset ja ylläpito. Näissä asioissa maakuntien tehtävä ja merkitys kasvavat. Haluaisinkin kysyä ministeriltä: auttaako Väyläviraston perustaminen tulevaisuudessa myös tähän rahoitusongelmaan, millä näitä perustienpidon ja suurempien investointien rahoituksia tehdään, ja mahdollistaako tämmöinen virastouudistus helpommin tämän rahoituksen valmistelun? Tässä
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 Arvoisa rouva puhemies! Liikenne ja viestintä on aivan maailmanlaajuisesti todella suuressa murroksessa, ja kehitystä tapahtuu valtavasti, ja Suomen on oltava myöskin tässä kehityksessä mukana, ja kiitos liikenneministeri Bernerille näistä tehtävistä, mitä olette tehneet. Suomi on etujoukossa muutoksessa. Tällä hallituksen esityksellä, tällä uudistuksella vastataan liikenteen ja viestinnän murrokseen, mikä on tapahtumassa. Liikenne- ja viestintäpalvelut nivoutuvat nykyistä tiiviimmin yhteen ja ovat oikeastaan yhtä kokonaisuutta ja muodostavat toisiaan tukevan kokonaisuuden. Tärkeää on edistää myös tulevaisuudessa hallinnon tuottavuutta, sujuvoittaa sääntelyä ja myös turvata ihmisille luotettavat ja sujuvat liikenneverkot koko Suomessa, nimenomaan koko Suomessa. nimenomaan koko Suomessa. Tämä uudistus on erittäin laaja ja koskee paljon henkilökuntaa myöskin. Tuo hallituksen esitys, 1 760 sivua, on iso lakipaketti, ja sen kahlaaminen läpikäyminen vaatii aikaa, ja sieltä löytyy varmasti asioita hyvinkin paljon. Tärkeää omasta mielestäni on se, että myöskin henkilöstö ja henkilökunta pidetään tässä uudistuksessa tiiviisti mukana ja kaikkien työpaikat turvataan myöskin tulevaisuudessa. Tällä hallituksen esityksellä ei varsinaisesti ole yhteyttä maakuntauudistukseen, mutta omasta mielestäni se sopii tähän aikaan ja tähän tilanteeseen erittäin hyvin, ja on nyt nimenomaan tärkeää, että tässä yhteydessä, tässä tilanteessa tehdään myöskin tämä virastouudistus. Virastojen tehtävienjaon tulee olla myöskin jatkossa selkeää. Ne ovat tulossa selkeiksi, ja myöskin tarvitaan poikkihallinnollista yhteistyötä virastojen kesken, niin kuin täällä on aikaisemmissa puheenvuoroissa jo tullut esille.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-15 kaksinkertaisen työn tekemiseen, ja silloin tämä on todella hyvä esitys. On tärkeätä poistaa sitä ministeri Bernerinkin esille tuomaa asiaa, ettei ole tämmöisiä siiloja vaan me pystymme tekemään yhdessä näitä asioita. Ja nimenomaan toistan vielä: tämän kaksinkertaisen työn tekemisen poistaminen on todella tärkeätä. osaltaan ajattelen sitä, että tässä valmisteluvaiheessa tämä on ollut niitten lausuntokierroksien jälkeen, ja mitä on niitä kommentteja ollut, hirvittävän yksituumainen. Silloin pitäisi liputtaa, että nyt asiat ovat menossa oikeaan suuntaan, mutta silloin sitä aina rupeaa miettimään, ovatko tavoitteet olleet riittäviä toimintojen tehostamiseksi, jos kukaan ei ajattele, että ollaanko minulta viemässä jotakin, mitenkä minun työtehtäväni tulevat muuttumaan. Siinä mielessä vähän suhtaudun kriittisesti ja erityisesti yhdeltä kohdin olen erittäinkin kriittinen, että meillä tässä tulevassa virastossa on sisään uitettu osakeyhtiö, kun liikenteen palveluitten yhtiöittäminen toteutuu samaan aikaan. Meillä ei ole vielä minkäänlaista toimintakulttuurinäkemystä eikä vaikutusten arviointia siitä, kuinka liikenteen palveluitten yhtiöittäminen tulee olemaan siellä sisällä, viraston sisällä. Minä nyt haluan täsmentää, että viraston sisällä toimii osakeyhtiölain piirissä oleva osakeyhtiö. piirissä oleva osakeyhtiö. Kun osakeyhtiölaki edellyttää, minkälaisia sopimuksia tehdään, kuinka tehdään, niin toivoisin, että ministeri voisi hälventää niitä edustajan epäluuloja, että ollaanko harkittu, kuinka tämä kokonaisuus viedään. Nyt ollaan menossa kovalla kiireellä. Meillä tehdään liikennepolitiikassa erittäin nopeita päätöksentekoja. Ei ainakaan voi sanoa, että tällä kaudella raiteet olisivat olleet kovin mutkalla, vaan ollaan menty todella kiivasta vauhtia eteenpäin ilman, että arvioidaan, mitä kaikkea on tapahtumassa. En voi tietysti olla epäilemättä, etteikö tässä olisi ideologista taustaa sille, että me haluamme yhtiöittämiskehityksen ja vauhdittaa sitä, että syntyy yhtiöitä, ja yksityistäminen menee vauhdilla eteenpäin ilman, että sitä arvioidaan, mitä ja kuinka tämä sitten vaikuttaa kaiken kaikkiaan tähän ja hyviin järjestelmiin, joita on esimerkiksi raideliikenteessä, kun tätä koko vyyhtiä viedään
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-15 myös meidän hallintomme tekee tätä samaa: pitää kehittää, pitää uudistua, hallintorakenteita pitää suoraviivaistaa ja tässä tapauksessa järkiperäistää tehtävänjaon mukaan. Tämä esitys on hyvä, se selkiyttää virastojen toiminta-alaa, selkiyttää niiden tehtävänjakoa ja edistää myös hallitusohjelman mukaisesti norminpurkua. Lausuntokierroksella tähän esitykseen saatiin erityyppisiä vastauksia, ja on selvää, että eduskuntakäsittelyssä ja valiokuntakäsittelyssä pitää huolellisesti perata tämä esityskokonaisuus läpi ja katsoa, että kaikki pykälät ovat asianmukaisesti kohdallaan. Edelleen, nyt kun meillä liikennesektorilla on suuria muutoksia, lait liikenteen palveluista astuvat voimaan ja niitä vielä sorvataan, sitten maakuntauudistus on tulossa, voi todeta, että merkittävä osa tällä hetkellä tästä hallinnonalasta on muutosprosessin kourissa. Ja nyt kun me asetamme myös tämän virastorakenteen, joka tätä muutosprosessia monesti hallitsee ja joka toteuttaa näitä toimia, itseensä muutosprosessiin kiinnitettävä erityistä huomiota muutoksen toteutuksen johtamiseen, niin että homma pysyy hanskassa, että kaikki menee niin kuin on suunniteltu ja tapahtuu asianmukaisesti, ettei tule ylilyöntejä eikä sitten jää huomaamatta mitään asioita, kun paljon kerran tapahtuu yhtä aikaa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-15 On muistettava se asia, että digitalisaatiohan etenee joka tapauksessa, mikä tarkoittaa myös sitä, että päätöksiä pystytään tekemään nopeammin ja käyttämään hyödyksi näitä nykyajan tietojenkäsittelyvälineitä. Siinä ei ole mitään pahaa, se on tätä päivää ja siitä on otettava kaikki hyöty irti. Tiet, radat, yleensä liikenneväylät, vesiväylät, ne ovat tämän maan menestyksen tae, ja toivon, että näiden tämän kevään kokemusten jälkeen ymmärrämme sen, kun on ollut vaikea kelirikkokevät, että pidämme omat liikenneväylämme kunnossa Helsingistä Utsjoelle saakka. Esimerkiksi biotalouden puolella me tänä päivänä tiedämme sen, että esimerkiksi puun kuljetukset vaativat ympärivuotisen kuljetusväylien toiminnan. Siihen tarvitaan alempaa tieverkkoa, rautateitä. Siitä olen hieman murheellinen, että sisävesireittien käytön käytön huomiointi on jäänyt mielestäni liian vähälle, koska tosiasiassa, jos haluamme kuljettaa tässä maassa yhä enemmän esimerkiksi puutavaraa tai muuta raskasta liikennettä, sehän toki pitäisikin siirtää sinne vesiväylille mahdollisimman paljon, koska se säästäisi tieverkkoa huomattavasti. Ja puutavaran kuljetukset nimenomaan ovat perinteisesti olleet vesireiteillä tapahtuvia, ennen uittoina. Tämän päivän tekniikka vaatisi parempia laivoja. Siihenkin meillä on tekniikka olemassa, jos haluamme vain sen toteuttaa. tärkeää on kuitenkin se, että laitamme tieverkon kuntoon ihan huippuväylistä lukien, ne tärkeimmät liikenneväylät, valtatiet, mutta myös alempi tieverkko vaatii selkeän suunnanmuutoksen siksi, että meillä tänä päivänä alemman tieverkon kunto rapautuu koko ajan. Me tarvitsemme selkeän suunnanmuutoksen, ja uskon, että näillä uusilla mahdollisuuksilla siihen ongelmaan pystytään tarttumaan. Alempi tieverkko tarvitsee selkeästi tiehöylien käyttöön ottamisen. Sehän oli aikoinaan valtavirta, miten tämä homma tehtiin. tehtiin. Soratiet pidettiin tiehöylillä kunnossa. Tänä päivänä ne ovat melkein hävinneet suomalaisten tieverkolta. Tämän takia toivon, että nyt uuden ajan koittaessa tämä asia sisäistetään ja laitetaan se soratieverkko kuntoon, koska joka ainoa puumotti, jokainen raaka-ainevirta lähtee käytännössä alemman tieverkon varrelta liikenteeseen. Jos kuljetukset eivät kulje, ei jalostus, toiminta eikä jakelukaan toimi. Tämän takia nyt olemme erittäin tärkeiden asioiden äärellä. Arvoisa rouva puhemies! Lopuksi haluan nostaa esille vielä tämän digitaalisuuden: aivan erinomainen asia. Keinoäly Keinoäly tulee, tekniikka kehittyy valtavaa vauhtia, mutta se ei pääse tässä maassa oikeuksiinsa, ellemme pysty rakentamaan tähän maahan koko maan kattavaa valokuituverkkoa. Se on jo nähty maakunnissa ihan selkeästi, että langattomalla verkolla se homma ei vain onnistu, semmoista linkkiverkostoa tähän maahan ei pysty rakentamaan. Mutta kun rakennamme, ja valtio ottaa siihen vahvasti osaa, että rakennamme koko maahan kattavan, valokuitutekniikkaan perustuvan nykyaikaisen tietoverkkojärjestelmän, silloin onnistumme.