Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-08 Arvoisa puhemies! Ukrainan kriisi ja Venäjän toiminnan aiheuttama isku Etyjin periaatteille leimasivat tunnetusti viime vuoden toimintaa. Koska merkittävää myönteistä edistystä ei ole tapahtunut, nämä samat aiheet ovat esillä myös tämän vuoden istunnossa, joka järjestetään muutaman viikon kuluttua Valko-Venäjän pääkaupungissa Minskissä. Päätöslauselmaluonnokset ja jäsenehdotukset lisäaiheeksi antavat jo osviittaa siitä, että keskustelu Ukrainan kriisistä ja Etyj-periaatteiden kunnioittamisesta jatkuu. Samoin Valko-Venäjän demokratian tila ja sen heikkoudet ovat keskustelussa esillä. Samalla kokous Minskissä antaa meille oivallisen tilaisuuden tutustua paikan päällä oloihin Valko-Venäjällä. On hyvä muistaa, että Valko-Venäjä on vain puolentoista tunnin lennon päässä Helsingistä — eli lähialuettamme. Etyjin eräs erityispiirre on sen ennaltaehkäisevä toiminta ja kriisien rauhanomaisen ratkaisu löytäminen. Konfliktien ja kriisien määrä on lisääntynyt, ja niiden luonne on monimutkaistunut. Kovan turvallisuuden keinot pitkittyneiden kriisien hallinnassa ovat tuottaneet heikosti tuloksia, ja samalla ne ovat aiheuttaneet suurta inhimillistä kärsimystä ja jännitteitä. Tarvitaan siis uudenlaisia keinoja vastata tämän päivän kriiseihin. Tästä syystä Suomen valtuuskunta jo vuonna 2014 teki aloitteen rauhanvälitystoiminnan laajentamisesta parlamentaarisella ulottuvuudella. Tämän aloitteen ja päätöslauselman tuloksena yleiskokouksessa toimii nyt rauhanvälityksen erityisedustaja Ilkka Kanerva. Suomen valtuuskunta luonnollisesti antaa täyden tuen Kanervan toiminnalle. Yhteinen käsityksemme on, että toteutuessaan rauhanvälitys vie kohti vakaampaa ja rauhanomaisempaa kansainvälistä kanssakäymistä. Rauhanvälitys on sekä ennaltaehkäisevä väline että myös keino löytää ratkaisuehdotuksia meneillään oleviin kriiseihin. Tämän lisäksi tasa-arvo ja naisten osallistaminen ovat teemoja, joita itsekin olen pitänyt esillä omissa puheenvuoroissani eri tilanteissa. Toinen merkittävä asia, jossa todellakin toivon nähtävän edistystä, on naisten osallistuminen rauhanvälitykseen, kuten kyselytunnillakin keskustelimme. Tällä hetkellä naisia on vain viitisen prosenttia rauhanneuvottelijoista, ja naisia tarvitaan ilman muuta enemmän kansainvälisiin rauhanvälitystehtäviin ja itse rauhanneuvotteluihin. Naisilla on osaamista, ja naiset ovat ratkaisijan asemassa monta kertaa myös terrorismin ehkäisyssä, kuten ulkoministeri Soini totesi. Etyjin yleiskokouksen rauhanvälityksen erityisedustaja Ilkka Kanerva on yhdessä yleiskokouksen kanadalaisen tasa-arvon erityisedustajan Hedy Fryn kanssa valmistellut Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen lisäaihe-ehdotuksen osallistavasta naiset huomioivasta rauhanvälityksestä. Tämä on tärkeä askel osallistavan rauhanvälityksen edistämisessä Etyjissä. Yleisemmällä tasolla on tärkeätä keskustella siitä, miten naisia voitaisiin rohkaista mukaan politiikkaan. Olen itse aikaisemmin ehdottanut ajatusta, että Etyjin parlamentaariseen yleiskokoukseen perustettaisiin naisverkosto, hieman samaan tyyliin kuin Suomen eduskunnan naisverkosto. Verkoston tavoitteena olisi edistää tasa-arvoa ja tuoda naisnäkökulmaa yleiskokouksen päätöksiin. Verkosto voisi järjestää seminaareja, vierailuja, tapaamisia, tehdä ehdotuksia, valmistella kannanottoja ja pitää yhteyttä muiden parlamenttienvälisten kansainvälisten järjestöjen naisedustajiin. Ulkoasiainvaliokunta on todennut Pohjoismaiden ja Baltian maiden yhteistyön vakiintumisen ja tiivistymisen erittäin myönteisenä asiana. Valtuuskuntamme yhtyy tähän näkemykseen. Lisäyksenä voin todeta, että yhteydenpitoa ja mielipiteidenvaihtoa on tärkeätä käydä käydä myös muiden like-minded-maiden kanssa eli sellaisten maiden kanssa, joiden kanssa Suomella on yhteisiä hankkeita muillakin kansainvälisillä foorumeilla. Tällaisen synergiaedun hakemista on mielestämme syytä harrastaa myös muiden eduskunnassa toimivien kansainvälisten valtuuskuntien kanssa. Ulkoasiainvaliokunta on mietinnössä nostanut esille vaalitarkkailun. Etyjin Suomen valtuuskunta aikoo myös jatkossa panostaa kansainväliseen vaalitarkkailuun, ja tämä tapahtuu enenevässä määrin yhteistyössä muun muassa Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan kanssa. Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen merkitys korostuu, kun katsomme maailmantilannetta tällä hetkellä.