Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Nyt vielä, kun ministerit ovat paikalla ja en saanut äsken puheenvuoroa kysymykseeni, olisin uudistanut kysymyksen teille. Perustuslakivaliokunnan lausunto on erittäin tärkeä. Se on kaikissa asioissa poikkeuksellisen tärkeä verrattuna moniin muihin valiokuntiin. Tästä syystä haluaisin uudistaa teille kysymyksen, joka liittyy perustuslakivaliokunnan lausunnon sisältöön. Siinä edellytettiin... — Anteeksi, edustaja Filatov, onko mahdollista, että saan esittää kysymykset ministereille? Siinä edellytettiin, että sosiaali- ja terveysvaliokunta huomioi yksilön tilanteen silloin, kun hän ei pysty vaikuttamaan siihen, saako työtä tai muita aktiivitoimenpiteitä. Perustuslakivaliokunta edellytti sosiaali- ja terveysvaliokuntaa huomioimaan tämän omassa esityksessään. Muun muassa Kela toi siihen meille valiokuntaan nimenomaan sitä asiaa varten omat esityksensä, mitä se tulee vaikuttamaan. Tämmöinen vastaava tilanne on ollut muutama vuosi sitten lakivaliokunnassa, kun lakivaliokunnalle perustuslakivaliokunta toi huomionsa, jotka lakivaliokunnan olisi pitänyt huomioida, mutta lakivaliokunta ei niitä huomioinut ja esitys meni sitten lakivaliokunnan esittämän mukaan, ja tämä asia vietiin sen jälkeen tuomioistuimeen. lakivaliokunnan esitys muuttui tuomioistuimessa, ja siellä tulkittiin perustuslakivaliokunnan lausunnon antamaa pohjaa. Miten te oletatte, että tämän lain osalta tulee tapahtumaan, jos me emme huomioi perustuslakivaliokunnan antamaa tiukkaa lausuntoa vaan etenemme hallituksen esityksen mukaisesti? Jos tämä asia viedään tuomioistuimeen, niin mitä tässä laissa tulee tapahtumaan? Haluaisin teiltä tähän oman näkemyksenne vielä. Onko teillä mahdollisuus tätä asiaa tarkastella vielä perustuslain näkökulmasta? Silloin saa aivan uudenlaisen ulottuvuuden koko lakiesitys, koska silloin yksilöllisesti tullaan huomioimaan jokaisen työttömän elämäntilanne. Silloin tämä tietenkin tuo lisää hallintoa Kelalle ja muuallekin, mutta silloin tämä on oikeudenmukaisempi kuin nyt hallituksen tekemä esitys. Arvoisa puhemies! Tältä osin täytyy valitettavasti todeta, että tämä hallituksen esitys on epäoikeudenmukainen, ihmistä alentava, kyykyttävä ja asenteellinen, aivan kuin työttömyys olisi työttömän oma syy ja työttömät olisivat laiskoja, kun he eivät ole saaneet työtä, aivan kuten täällä on tänään useaan otteeseen sanottu. Tämän lisäksi hallitus kohtelee työttömiä eriarvoisesti riippuen siitä, missäpäin Suomea työtön asuu. Työtä ja TE-palveluja ei ole saatavilla yhdenvertaisesti eri puolilla Suomea, minkä seurauksena työtön tulee räikeällä tavalla eriarvoisesti kohdeltua hänestä riippumattomista syistä. Tämän lisäksi oleellinen haaste ja vaikeus on työttömän ihmisen osaaminen ja koulutus. Hyvin koulutetut pärjäävät paremmin, mutta perusasteen varassa olevien ihmisten tilanne vaikeutuu entisestään. Pelkän perusasteen koulutuksen varassa Suomessa on 613 000 työ-ikäistä ihmistä. Samaan aikaan me tiedämme, että perusasteen työpaikkojen osuus on laskenut muutamassa vuodessa 38 prosentista 21 prosenttiin, kun ylemmän korkea-asteen koulutusta vaativien työpaikkojen osuus on kasvanut. Hallituksen esitys rankaisee erityisesti ilman koulutusta olevia työttömiä ja tällä hetkellä pitkäaikaistyöttömiä ja osatyökykyisiä ihmisiä. Hallituksen esittämän aktiivimallin mukaan työttömän pitää olla töissä viisi päivää kolmen kuukauden aikana tai työvoimahallinnon palveluissa, jotta työttömyysturva säilyy. jotta työttömyysturva säilyy. Jos ei löydy työtä tai onnistu saamaan TE-hallinnon aktiivitoimia riittävästi, niin työttömyysturvaa leikataan vajaa 5 prosenttia. Jos työtä tai aktiivitoimia ei ole saatavilla kovista yrityksistä huolimatta, on seurauksena toimeentulon leikkaus. Työttömyysturvataso arvioidaan kolmen kuukauden välein. Se on tekninen, eikä sitä voi harkita, ja tähän juuri perustuslakivaliokunta puuttui. Käytännössä aktiivimallin käyttöönotto olisi suora leikkaus pitkäaikaistyöttömiltä ja osatyökykyisiltä, eivätkä he voisi myöskään tästä valittaa. Hallituksen esitys ei ole taloudellisestikaan järkevä, sillä esitys siirtää lisämenoja muille momenteille. Hallitus itsekin arvioi, että tämä esitys kasvattaa asumistukimenoja 4 miljoonaa euroa ja toimeentulotukimenoja 10 miljoonaa euroa. Näin myös hallinnollinen byrokratia ja muut menot siis lisääntyvät. kun ihminen siirtyy toimeentulotuen piiriin, toimeentulotuki ajaa ihmiset pysyvään köyhyyteen ja sieltä on entistä vaikeampi työllistyä. Suunta pitäisi olla toiseen suuntaan, mutta tälläkin esityksellä hallitus ohjaa jälleen suuren joukon ihmisiä riippuvuuteen toimeentulotuesta ja köyhyyteen. Tämä on käsittämätöntä. Lindström, haluan teille asettaa tässä vielä yhden kysymyksen, koska tämä koskettaa meitä molempia. Meillä Kaakkois-Suomessa oli syyskuussa 2017 työttömiä työnhakijoita 18 100, avoimia työpaikkoja alueella oli 1 380. Näistä avoimista työpaikoista yli 90 prosenttia edellytti koulutuksen tai työkokemuksen, vain alle 10 prosenttia ei vaatinut koulutusta. Tuolloin kyseessä oli lähinnä puhelinmyyntiä tai muuta vastaavaa. Tämä kuvaa sitä, että näiden yli 18 000 kaakkoissuomalaisen työttömän on kaikkien täysin mahdotonta löytää itselleen työpaikkaa tai saada TE-toimiston aktiivipalveluita, vaikka sitä haluaisivat ja yrittäisivät toden teolla. Niitä ei yksinkertaisesti ole tarjolla. Tästä syystä myös Kaakkois-Suomessa, Lappeenrannassa, Imatralla, Kouvolassa, Kotkassa, Haminassa olevien työttömien on mahdotonta välttää työttömyysturvaleikkaus, vaikka he kuinka yrittäisivät. Hallituksen päätöksen seurauksena suurimmalla osalla heistä työttömyysturva tulee heikkenemään ja leikkautumaan. Aktiivimalli ahdistaa näin heidät nurkkaan ja entistä suurempaan taloudelliseen ja henkiseen tilanteeseen. Arvoisa ministeri Lindström, mitä te vastaatte