Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-17 koska kyseessä on julkisen talouden suunnitelma pitkälle ensi vaalikaudelle. Vielä kerran: oppivelvollisuuden pidentäminen, varhaiskasvatuksen takuu, perhevapaauudistus, kannustava sosiaaliturva ja reilu verouudistus — näistä välttämättömistä uudistuksista hallitus ei puhu, koska se ei osaa, kykene eikä jaksa. No, Suomi kestäisi ehkä juuri ja juuri tämän yhden vuoden väliajan toimettomuuden, kun odotellaan toimitusministeriön kauden päättymistä, mutta, ikävä kyllä, hallitus on kuitenkin ottanut tehtäväkseen runnoa maahan kalliin ja epäoikeudenmukaisen kaupallisen sote-järjestelyn, jonka miljardikustannukset kaatuvat heti seuraavan hallituksen syliin. Näiden miljardien tappio uhkaa välttämättömien uudistusten ja investointien rahoitusta, aivan niin kuin edustaja Vähämäki täällä joitakin tunteja sitten viisaasti sanoi — ja edustaja Vähämäki sivumennen sanoen on niitä harvoja edustajia, joiden toivoisi täällä salissa puhuvan enemmän ja näin sote-uudistus paitsi korottaa terveydenhoidon kuluja myös haittaa välttämättömiä kasvun investointeja. Seuraavan hallituksen on pystyttävä varmistamaan kasvu ja työllisyys kunnollisilla investoinneilla tulevaisuuteen. Viisi tärkeintä investointia ovat nämä: 1) Oppimismiljardi. Suomi on kilpailevista maista ainoa, jossa väestön koulutustaso laskee. Seuraavan hallituksen on sitouduttava kääntämään tämänhetkisen ja edeltävien hallitusten linja ja tehtävä tuntuvat lisäpanostukset koulutukseen kautta linjan varhaiskasvatuksesta yliopistoihin. Se on enemmän kuin 2 promillea budjetista, mutta ei oikeastaan kovin paljon enemmän, vähimmillään puoli prosenttia vuodessa. 2) Maailmanvalloituksen tuki. Sipilän hallituksen leikkaukset tutkimuksesta ja kehitystyöstä ovat käsittämättömiä paitsi suomalaisille myös ulkomaalaisille asiantuntijoille. Innovaatioita on tuettava vuosittain määrätietoisesti ja nousujohteisesti, kuten edustaja Skinnari äsken juuri esitti. esitti. 3) Köyhyyden poistaminen on myöskin talouskasvua ja työllisyyttä edistävä toimi. Indeksileikkauksista luopuminen ja pienten työeläkkeiden nosto ovat oikeudenmukaisia ostovoimaa palauttavia toimia. 4) Aidosti aktiivinen työllistäminen edellyttää kunnon panostusta TE-toimistoihin. Ruotsissa on Suomeen verrattuna 7-kertainen määrä työvoimavirkailijoita työtöntä kohti. Edustaja Skinnarin Edustaja Skinnarin kanssa olemmekin esittäneet, että niin sanottua aktiivimallia ei pantaisi toimeen ilman myöskin valtion, julkisen vallan, vastaavaa sitoutumista siihen, että työpaikka löytyy. Ministeri Orpo tuli hiukan määrärahoissa vastaan, mutta askel on, kuten sanottu, oikeansuuntainen mutta riittämätön. Ja ulosottoa lieventämällä poistetaan kannustinloukku 5) Kasvu rakentamiseen ja liikuttamiseen eli panokset työssäkäynnin infraan on välttämätöntä. Työssäkäyntialueita on laajennettava pääkaupunkiseudulta sekä länteen Turun suuntaan että kasvukäytävää pitkin Tampereen suuntaan. Kaikista näistä uudistuksista ja investoinneista voi ja pitää kysyä hintalappua. Mutta huomautan, että näissä reformeissa ei liikutella valtavia summia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Puoli prosenttia tai yksi prosentti näihin kaikkiin tulevaisuuden kasvun ja työllisyyden takaaviin investointeihin on itse asiassa edelleen aika vaatimaton summa ja suunta. Vielä aivan lopuksi haluaisin oikoa edustaja Immosen käsityksiä siltä osin, miten Viron yritysveromalli olisi sovellettavissa Suomeen. Hänen puolueensa oli hallituksessa vielä silloin, kun hallitus teetti tästä asiasta erikseen tutkimuksen. VATTin selvitys tuli julki kesällä 16, jolloin aivan yksiselitteinen lopputulema oli se, että Viron veromallissa on paljon haittoja ja Suomen nykyinen yritysverotus on kilpailukykyinen sekä rakenteeltaan että tasoltaan. Lopputulemana on se, että jos Viron veromallia sovellettaisiin Suomeen, niin sen lisäksi, että yhteisöveron määrä ainakin puolittuisi ja se pitäisi kattaa muilla veroilla, ”näillä muutoksilla saattaisi olla haitallisia vaikutuksia kasvuyritysten riskirahoitukseen ja ulkomaisten yritysten kannusteisiin sijoittua Suomeen. Viron järjestelmään sisältyy myös kannustin siirtää taloudellista toimintaa yksityistalouden piiristä yrityksen nimiin”. Toivon