Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Arvoisa puhemies! Hyvät edustajakollegat! Hyvässä kunnossa olevat turvalliset tiet ovat Itä-Suomen maakuntien työllisyydelle, matkailulle ja elinvoimalle elintärkeitä. Kunnossa oleva tiestö ja raiteet edistävät Saimaan alueen kauniiden kohteiden saavutettavuutta ja vetovoimaa. Ne edistävät yritysten mahdollisuutta toimia ja työllistää itäisessä Suomessa, ja ne edistävät ihmisten mahdollisuutta elää Itä-Suomessa. Kelirikko on ollut pahempi kuin 20 vuoteen. Tämä näkyy ihmisten arjessa kuoppaisina maanteinä, teiden reunojen sortumisina ja eri tieosuuksille asetettuina painorajoituksina. Nämä kaikki lisäävät ammattiliikenteen kuljetuskustannuksia, kun joudutaan ajamaan pidempiä vaihtoehtoisia reittejä tai ottamaan vähemmän lastia. Myös hiljaisempien tieosuuksien tienopeuksien takia pidemmästä matka-ajasta syntyy lisäkuluja. Kuluttajille nämä kaikki merkitsevät kallistuvia palveluja ja tuotteita. Tänä vuonna Pohjois-Savon ely-keskuksen, johon kuuluu siis kolme maakuntaa, Etelä-Savo, Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala, päällystysmäärärahoilla, jotka on osoitettu näiden kolmen maakunnan alueelle, pystytään korjaamaan päällysteitä noin 340 kilometrin matkalta. Huonokuntoisia päällystettyjä maantieosuuksia oli näiden kolmen maakunnan alueella vuoden 2017 lopussa noin 1 200 Päällystystöistä huolimatta määrä kasvaa, ja vuoden 2018 lopun ennuste on noin 1 300 kilometriä huonokuntoisia teitä. Vuosittain Itä-Suomessa asfaltoidaan 350—500 kilometriä maanteitä, mutta siitä huolimatta huonokuntoisten teiden osuus lisääntyy 100—200 kilometriä per vuosi. Sekä ammattikuljettajat että yksityisautoilijat ovat selvästi tyytymättömämpiä teiden kuntoon kuin aiemmin, eikä syyttä, koska teiden kunto on monin paikoin tällä hetkellä järkyttävän huono. Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntien alueelle valtion osoittamat teiden päällystysrahat ovat noin 6 miljoonaa euroa pienemmät tänä vuonna kuin viime vuonna. Niin sanottua korjausvelkarahaa ei enää ole päällystyskohteisiin juurikaan käytettävissä. Tämä tarkoittaa meille noin 150 kilometriä pienempää päällystysohjelmaa. Nyt lisätalousarviossa tämä epäkohta on mahdollista korjata. Jätin yhdeksän liikenteeseen liittyvää aloitetta, jotka toivon otettavan vakavasti. Hallituksen kannattaa lisätä rahoitusta teiden ja ratojen kunnostamiseen. Nämä rahat eivät mene hukkaan, ne pistävät Suomen kasvuun vauhtia. Esimerkiksi kaksi aloitettani liittyy Euroopan suurimman, noin 650 ihmistä työllistävän UPM:n Pelloksen vaneritehtaan toimintaan. Tehdas sijaitsee kotikaupungissani Mikkelissä. Keskeistä tehtaan toiminnalle on toimiva logistiikka. Valtion pitää nopeasti osoittaa rahoitus tehtaan liikenteen parantamiseksi eli tehtaalta Mäntyharjulle menevän teollisuuden noin 20 kilometrin pituisen pistoraiteen kunnostamiseksi ja tehtaalle johtavan 2 kilometrin pituisen tien parantamiseksi. Pelloksen tehtaan vanerista suuri osa kulkee rautatietä pitkin. Peräti 40 prosenttia lähtee rautateitse satamien kautta maailmalle. Huomioitavaa on, että yli 90 prosenttia tuotteista viedään Suomen ulkopuolelle. Vuodessa Pelloksella lastataan noin 100 000 tonnia vaneria junavaunuihin ja kuljetetaan satamiin. Logistisesti Pelloksen—Mäntyharjun pistoraide on tärkeä, koska tuotantovolyymi on niin suuri, että raskas maantieliikenne ei pysty sitä hoitamaan. Logistiikan tulee olla tehokasta, koska matka markkinoille Suomesta on pitkä. Pistoraiteen kiskotyypistä johtuen raiteille on asetettu nyt nopeusrajoitus: tyhjillä vaunuilla voidaan ajaa viittäkymppiä ja Materiaalivirran kasvettua merkittävästi pistoraiteen kantavuus ei enää riitä, vaan raide vaatii investointeja, jotta raiteen painorajoituksilta vältytään. Radan korjaaminen nykyisen volyymin vaatimalle tasolle merkitsee noin 15 miljoonan euron kustannusta. Pelloksen vaneritehtaan ja teollisuusalueen muun yritystoiminnan tärkeä kohde parannettavaksi on valtatie 13:n ja Pelloksen tehtaan välinen noin 2 kilometrin pituinen tieosuus. Tien kunnossapidolla on suuri merkitys, koska kyseisen tien kautta kulkee tehtaalle henkilö- ja huoltoliikenne sekä raskas liikenne. Tien kuormitus on todella kova, koska päivittäin tehtaalla käy noin 120—130 raskaan liikenteen ajoneuvoa. Nykyisellään ongelmana on, kuten muillakin valtion teillä, tien epätasaisuus, montut, halkeamat, joita korjauspaikkaukset eivät riitä parantamaan oleellisesti. Rahoitus tien korjaamiseen tarvitaan siis hyvin pikaisesti. Valtion talousarviolla on suora yhteys maakuntien työpaikkoihin, ja ehdotankin, että 100 miljoonaa euroa siirretään soten piloteista väylämomentille. Sote-pilottien päätökset on tehty ilman, että on lakia, johon ne perustuvat. Näiden rahojen jakamiseen ei ole hallituksella oikeutta.