samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-09 Arvoisa herra puhemies! Hyvät kollegat! Nyt käydään lähetekeskustelua aiheesta, joka on puhuttanut jo vuosia lähinnä maaseudulla ja keskikokoisissa kaupungeissa, joissa mopoautojen määrä on aivan toista kuin esimerkiksi täällä pääkaupunkiseudulla. Mietin oikein, että olenko nähnyt yhtään ainutta mopoautoa täällä työ- ja kustannuspaikalla liikkuessani. En muistaakseni ole, mutta meillä maaseutumaisissa kaupungeissa niitä kyllä näkee ja kuulee kovasti paljon. Miksi tämä lakihanke on edennyt tähän pisteeseen, että se on tänään meillä täällä lähetekeskustelussa? Ajattelen niin, että syystä, että nykyiset mopoautot koetaan liikenteessä turvattomiksi ja niiden kanssa on nähty valitettavia liikenneonnettomuuksia. Mopoautoista rajoitettuihin kevytautoihin -lakihanke on perusteltu hyvin pitkälti siksi, että liikenneturvallisuus paranee, mutta toki siinä on se toinenkin puolensa. Rajoitettu kevytauto on massaltaan täysin toinen kuin mopoauto, ja näin ollen myös mahdollisessa törmäystilanteessa törmäysenergia on moninkertainen. Kun täällä on tänään salissa debatissa myös käyty keskustelua siitä, että 45 kilometriä muuttuisi 60 kilometriksi tunnissa, niin tietysti jokainen meistä ymmärtää, että törmäysenergia on sitten myös moninkertainen moninkertainen tässäkin tilanteessa, jos kilometrikorotukseen lähdetään. Lausuntokierroksella ovat ihan odotetusti nousseet esiin huolina vähäinen koulutusvaade verrattuna henkilöautoon ja se, että nopeusrajoite ei saa olla liian helppo purkaa. Pääsääntöisesti haluan luottaa perheisiin ja nuoriin, mutta jos rajoite on liian helppo kiertää, sitä myös ihan varmasti kierretään, ja jokainen meistä tiedostaa sen, että valvonta tulee olemaan vähintäänkin haastavaa tämmöisissä tilanteissa. Ennakkoon on palautetta tullut myös lähinnä ammattiautoilijoilta liittyen liikennevirtojen sujuvuuteen, jos nopeusrajoitettujen henkilöautojen määrä merkittävästi tulee jatkossa kasvamaan. Toinen itseäni huolettava näkökulma on liikenteen päästöt, kun tämä lakiesitys vääjäämättä kasvattaa yksityisautoilun määrää ja on sitä kautta ristiriidassa ilmasto- ja energiapolitiikan tavoitteiden kanssa, jotka minun mielestäni kaikki puolueet ovat kuitenkin myös allekirjoittaneet. tulee arviointiin siitä, että osa nuorista ohjautuisi uudistuksen myötä pois joukkoliikenteen käytöstä, niin haluan muistuttaa, että maaseutumaisissa kaupungeissa ja maaseudulla ei todellakaan ole mahdollisuutta kulkea tänäkään päivänä opiskeluihin ja harrastuksiin jouhevasti, jos ollenkaan, joukkoliikenteen turvin. käsittelyn aikana kritiikkiä tulee myös uudistuksen kustannuksista: onko perheellä varaa ostaa ja antaa nuorelle käyttöön enintään 10 vuotta vanha auto, alkuvaiheessa kuitenkin vähintään vuonna 2014 tai myöhemmin käyttöönotettu auto. Tässä keskustelussa minun mielestäni pitää muistaa se, että käytetty mopoautokin maksaa jo sen 8 000—9 000 euroa ja uusi jopa yli 15 000 euroa, eli ei se mopoautoilukaan ole halpaa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-09 Arvoisa herra puhemies! Tämä lakiesitys on mielestäni erittäin hyvä ja kannatettava. Todellakin, nämä mopoautot liikenteessä ovat itsessään vaarallisia, kolaritilanteissa ne ovat sisällä autossa oleville henkilöille suorastaan hengenvaarallisia. Ymmärrän toki, että eräs traaginen tapahtuma, jossa menehtyivät mopoautossa olleet nuoret, ymmärrykseni mukaan johtui tahallisesta törmäyksestä, jolloin sen kyseisen mopoauton kyydissä olleet henkilöt olisivat todennäköisesti muussakin autossa kokeneet aika kovia kohtaloita, koska törmäys oli niin valtava, että siitä nyt ehkä ei kannata ohjeita vetää. Tärkeää tässä on huomata se, että tässä asiassa mennään terveeseen, oikeaan suuntaan. Sellainen tavallinen henkilöautoksi katsastettu auto, jossa on tämä rajoitin päällä — sehän on digitaalinen laite, jolla pystytään todella rajoittamaan nopeutta, ja sitä ei sitten ylitetä, kuten näiltä liikennevaliokunnan jäseniltä olen kuullut, he ovat käyneet tällaista autoa testaamassa — todellakin se on sitten semmoinen auto, että se kulkee vain sen maksiminopeuden, aivan kuten kuorma-autossakin on nopeudenrajoitin, sehän toimii myös pienemmissä nopeuksissa. Onko se 45 kilometriä tunnissa oikea nopeus? Sitä valiokunta saa kohdassaan miettiä. edustaja Pakkasen puheenvuoron muistan vielä — kun ensimmäistä kertaa tänään käsittelimme tätä kohtaa — hänhän totesi puheenvuorossaan nämä nopeat maataloustraktorit, liikennetraktorit, joilla todella pääsee lähes kuuttakymppiä. Kannattaa sitä miettiä, että se varmaan monelle nuorelle on nöyryyttävää, kun Valtra painaa ohi kuorma päällä ja neljääkymmentäviittä saa mopoautolla ajaa. Mikä on oikea nopeus? Toivon, että valiokunta käy siitä hyvän keskustelun ja kuulee asiantuntijoita. Edustaja Myllykosken puheenvuoron kuulin, olin työhuoneessa seuraamassa tätä keskustelua, ja edustaja Myllykoski nosti esille tämän seurannan, että miten seurataan nopeuksia, että ylitetäänkö. Mielestäni sellaista menettelyä, jossa ihmisen kulkemisia ja liikkumisia seurataan niin, että käy kontrolleri lukemassa datan aina silloin tällöin, onko tämä kyseinen nuori herra tai neiti ajanut ylinopeutta sillä hidastetulla autollaan, sellaista tilannetta pidän suorastaan perustuslain vastaisena. On oudoksuttavaa, että yhteiskunta lähtisi seuraamaan nuorten tekemisiä tällä tavalla. Ymmärrän sen kuorma-autoliikenteessä. Tämä ajopiirturisysteemihän perustuu siihen, että noudatetaanko työaikoja, pidetäänkö asianmukaiset lepohetket ja niin edelleen. Siellähän sen ymmärtää. Mutta jos lähdetään kansalaisia seuraamaan, miten ajaminen tapahtuu, noudatetaanko nopeuksia, sitä en missään nimessä hyväksy. Kyllä ymmärrän sen edustaja Myllykosken taustaa hieman tuntien, että luottamus hyvä, kontrolli paras. Mutta mielestäni sellainen yhteiskunta, jossa seurataan ihmisten liikkumisia tällä tavalla
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-09 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Hoskoselle: En tiedä, mitenkä tulkitsette minun taustojani taikka muuta, mutta kysymys on tässä tavallaan sen nopeuden tarkkailusta, jota meillä tapahtuu tällä hetkellä digitaalisesti valokuvakameroiden avulla tuolla liikenteessä. Nyt on kysymys siitä, että vaikkapa ammattiliikenteessä on laitettu rajoittimia siihen, mikä on nopeus, siellä on se ajopiirturi, jonka avulla valvotaan sitä nopeutta. Kysymys on nopeuden valvonnasta, ei henkilön yksityisyyteen menemisestä vaan ajoneuvon ajonopeuden seurannasta. Pidän sitä erityisen tärkeänä, että jos me täällä eduskunnassa säädämme sellaisen mahdollisuuden, että tämä kevytauto kulkee 45:tä kilometriä tunnissa tai 60:tä tai 50:tä tai mitä hyvänsä, niin minä voin lainsäätäjänä luottaa niillä perusteilla, millä tähän yhteiskuntaan lakeja säädetään, sen sen kaiken turvallisuusperusteen perusteella, mitä me valiokunnassa tulemme saamaan, että se toteutuu. Ei minun mielestäni ole mitenkään yksilöön menevää seurantaa, jos seurataan nopeutta ja perusteena on liikenneturvallisuus. Edustaja Hoskosen kanssa tässä kohtaa saan olla oikein hyvillä mielin eri mieltä. En pidä tätä yksilönsuojan vastaisena toimenpiteenä vaan liikenneturvallisuutta korostavana, niin että lainsäätäjä tehdessään päätöstä voi olla varma siitä,
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-20 Arvoisa rouva puhemies! Avoimuuden hengessä haluan ensin ilmoittaa, että olen pankkivaltuuston jäsen ja sitä kautta myös Sitran hallintoneuvoston jäsen. Pidän erittäin positiivisena sitä, että täällä tähän asti käytetyissä puheenvuoroissa on oltu hyvin yksituumaisia Sitran toiminnan onnistuneisuudesta. Tämä palkinto, joka saatiin kiertotalouteen liittyen, oli upea tunnustus Sitran toiminnalle, ja muissakin suhteissa ymmärrän, että eduskunta on hyvin tyytyväinen siihen, miten Sitra toimii oman roolinsa mukaisesti. Yhdyn myös edustaja Vanhasen, sanoisinko, varoitteluun siitä, että kun Sitra-lakia uudistetaan, niin ei pidä lähteä kangistamaan Sitran toimintaa joihinkin sellaisiin muotteihin, jotka eivät Sitran kaltaiselle toiminnalle sovi. Keskustelu tästä Sitran taseesta on kyllä aika mielenkiintoinen. En tiedä, mitä oppia edustaja Viitanen tässä suhteessa tunnustaa, mutta hän ymmärtääkseni sanoi, että ei tase vaikuta Sitran toiminnan tasoon. No, edustaja Suutari pitkän linjan yrittäjänä jo oikaisi, että totta kai se vaikuttaa, koska Sitran toiminta rahoitetaan tällä taseella, sen tuotolla. Tarkoittaako edustaja Viitanen sitä, että niin kauan kuin taseessa on rahaa, niin kauan voidaan toimia eli että tuotot ole tärkeitä, vaan tärkeätä on se, paljonko käytetään vuodessa varoja Sitran toimintaan, josta voidaan laskea, montako vuotta Sitra pystyisi toimimaan? Kun edustaja Viitanen täällä edelleen puolsi tätä Sitran taseen ryöstöä, sitä, että 350 miljoonaa sieltä otettaisiin parempiin tarkoituksiin — ymmärrän: kattamaan demareiden vaihtoehtobudjetin myös pysyviä menoja, mutta edustaja Viitanen täällä viittasi kertaluontoisiin menoihin, kuten homekoulujen korjaamiseen niin kun Sitran tase taitaa olla jotain yli 800 miljoonaa ja kun demarit ovat esittäneet, että sieltä otetaan 350 miljoonaa, niin hyvin nopealla laskutoimituksella on helppo laskea, että vajaaseen kolmeen vuoteen Sitran tase riittäisi. Sen jälkeen teidän pitäisi, arvoisat sosiaalidemokraatit, rahoittaa näitä menojanne jostain muualta.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-20 puhemies! Se on aika jännä juttu, että olemme täällä kolmena vuonna käsitelleet näitä Sitran asioita tässä salissa ja olemme myös kolmena vuonna tehneet tämän esityksen vaihtoehtobudjetissamme ja kertoneet tästä meidän esityksemme sisällöstä, mutta siitä huolimatta ilmeisesti sitä ei olla haluttu lukea, joko vaihtoehtobudjettia tai ainakaan siltä osin, miten se Sitraa koskee. Mutta, puhemies, kuten todettu, ideana olisi juuri käyttää näitä yhteistyössä, niin että Sitra itsekin olisi mukana näissä kehittämishankkeissa. Tämä on sitä tulevaisuuteen katsomista, arvoisat edustajat siellä siellä kokoomuksen suunnassa. Mutta, puhemies, sen haluaisin nyt vielä kerran sanoa, että kun eduskunnassa nyt talousvaliokunta käsittelee tätä kertomusta ja tulevia Sitraan liittyviä haasteita, niin toivoisin sitä,
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-20 75-vuotisjuhlavuonna muuan yrityksen, Nokian, osakkeet tulivat 100 miljoonan markan eduskunnan päätöksenä, ja tämä on ollut hyvä linja. Sitran merkitys tänä päivänä on kyllä ihan jotain muuta kuin että lähdetään sillä paikkaamaan normaalia budjettitaloutta. Tässä suhteessa kyllä se näkökulma, että käytettäisiin varoja sitten vaikkapa tärkeiden homekoulujen korjaamiseen, ei ole oikea paikka. Sitran pääomaa pitää käyttää nimenomaan teknologian, tieteen, tutkimustoiminnan, sen tyyppisten hankkeiden edistämiseen, joilla viedään monella lailla yhteiskuntaa eteenpäin. Tässä yhteydessä haluankin kyllä kiittää myös Sitraa hyvästä yhteistyöstä ihan konkreettisen asian puitteissa. Esimerkiksi Kuopion kaupunki pyrkii koko ajan resurssiviisausohjelmansa kautta hiilineutraaliksi kaupungiksi. Meillä on tavoitteet 2030 ja 2050, joihinka on hyvin konkreettisesti kaikki yhteiskunnan lohkot katsottu, myös toimintasuunnitelmat, ketkä tekevät, mitkä tahot tekevät ja niin edelleen. Sitran mukanaolo tämäntyyppisissä hankkeissa edistää myös kuntien tasolla tapahtuvaa toimintaa, ja kysymys on meidän yhteisistä asioista.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-20 Todellakin, Sitra on tulevaisuusorganisaatio, on myöskin riskinotto-organisaatio monissa Suomen tulevaisuuteen liittyvissä asioissa. Tässä suhteessa sen toiminta on poikkeuksellisen tärkeätä. Sitralla on todellakin — kun eduskunta aikanaan antoi Nokian osakkeita, niitä viisaasti osattiin käyttää — vahva tase, ja se on nyt taas vähän kasvanut, kun on hyvä aika, mutta ei ole millään tavalla ylisuuri. Minusta kuitenkin Sitra voi tehdä alijäämäisiä tuloksia, niin kuin esimerkiksi puheenjohtaja, edustaja Vanhanen vähän viittasikin. Kun on isoja hankkeita, kyllä voidaan sitä pääomaa välillä syödäkin. Siihenkin on mahdollisuuksia. Tämä keskustelu — minä luulen, että ehkä edustaja Viitanen on tyytyväinen, että ei ole onnistunut se Sitran taseen puolittaminen,
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-20 puhemies! Edustaja Harakka totesi sanatarkasti: ”Sitran tase on sivuseikka.” Tässä on ehkä väärinkäsitys. Tietysti useimmissa muissa yrityksissähän, joita varmaan paremmin tunnetaan, edustaja Harakkakin, tase ennen muuta vaikuttaa vakavaraisuuteen, jota tarvitaan silloin, kun investointeja tai käyttöpääomaa hankitaan ulkopuolelta lainana. Silloin taseella on merkitystä. Mutta Sitralle tase on ainoa tulojen lähde. Sitran taseessa olevien pörssiosakkeiden vuosittaisista osingoista, sen omaisuuden arvonnousujen myynneillä, muilla järjestelyillä hankitaan se noin 30 miljoonan tuotto, joka käytetään vuosittain. Jos Sitran tase puolitetaan, nämä tuotot puolittuvat. Harakka totesi, että ”olemme valmiita lisäämään resursseja”. Jos se tarkoittaa sitä, että mennään sitten vuosittaisiin budjettisiirtoihin Sitralle, että annetaan budjetista avustusta Sitralle, niin samalla se ehdollistaa sitä Sitran toimintaa, ja se Sitran itsenäisyys, mitä eduskunta aikanaan sitä perustaessaan tarkoitti, romuttuu silloin. Minäkään en kannata sitä, että
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-20 miten se hyvinvointi oikein tulevaisuudessa luodaan, kun me näemme kuitenkin, että työ ja ansainta muuttuvat. Me haluamme Suomeen, totta kai, lisää koulutusta ja uudelleenkoulutusta. Tavallaan tässä keskustelussa jää taakse kaikki se hyvä työ ja pohdinta, mitä on tehty, ja nyt kun me olemme havainneet muun muassa tulevaisuusvaliokunnassa tutkimuksessa Suomen sadasta uudesta mahdollisuudesta, että
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-20 niinpä olemme toteuttaneet myös tätä ideologiaa nimenomaan sen uuden luomisen hengessä. Oli mielestäni ihan merkittävää se, että tässä esimerkiksi Ala-Nissilä totesi selkeästi, että tase on vahva, ja sanoi myös puheenvuorossaan sitä, että joskus pääomaa voidaan käyttää myös, jos tehdään vähän isompia juttuja. Tämähän on ajatuksellisesti aivan samaa kuin meidän omassa esityksessämme on, eli taseet töihin, tästä on kyse. Kaiken kaikkiaan, koska tämä on viimeinen puheenvuoro tässä itselläni, sanon vain, että minusta monessa Sitra tekee erittäin hyvää, ansiokasta ja tulevaisuuteen katsovaa työtä, ja se on ollut miellyttävää huomata.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-28 Tietenkään se, että löytyy sormenjälki, ei itsessään ole mikään näyttö syyllisyydestä, vaan syyllisyyskysymys tietysti ratkaistaan ihan normaalisti, mutta varmasti sormenjälki henkilöstä, jonka tiedetään olleen paikalla, ja sen henkilön kuulusteleminen auttaisivat tämän kauhistuttavan rikoksen selvittämisessä. kaikkien ihmisten sormenjäljet eivät tietystikään ole poliisin rekisterissä, mutta meillä Suomessa on viime vuosina syntynyt ja täydentynyt passirekisteri, jonne pikkuhiljaa tulee kaikkien sormenjäljet. Mutta kun poliisi löytää murhapaikalta tuntemattomat sormenjäljet, joille ei löydy haltijaa poliisin omista rekistereistä, siis näistä rikollisuuden tiimoilta syntyneistä rekistereistä, niin poliisilla ei ole oikeutta katsoa passirekisteristä, jossa pikkuhiljaa on kaikki, kenen sormenjäljet ovat kyseessä. Minulla on oikeastaan ministerille kysymys: onko teillä käsitystä siitä, miksi asia on näin?
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-11-28 Arvoisa puhemies! Kiitos tarkasta kysymyksestä. Sinänsä lähtökohta on se, että itse asiassa EU:n tietosuojalainsäädäntö asettaa hyvin tarkat rajoitteet näiden biometristen tunnisteiden, niin kasvokuvien kuin sormenjälkien, käytölle. Sen takia tässäkin on päädytty tällaiseen ratkaisuun, jossa sinänsä on se logiikka, että silloin, kun on poliisin omassa rikostorjuntatyössä syntynyttä tietoa, vaikkapa kameravalvontakuviakin, niitä voidaan verrata etsintäkuulutetusta oleviin tietoihin tai sormenjälkien osalta, mutta esimerkiksi passia tai muuta ikään kuin normaalissa toiminnassa viranomaiselle jäävää tietoa kansalainen ei luovuta sillä tavalla, että sitä voitaisiin sitten käyttää tässä suhteessa häntä vastaan. Mutta aivan oikea kysymys minusta on sinänsä miettiä sitä, onko tässä kohtaa sitten päädytty EU:n tietosuoja-asetuksessa ikään kuin maailman kannalta parhaaseen tulokseen vai ei. Tässä perustulkinta lähtee tuolta pohjalta. Sitäkin varmasti on valiokunnan mahdollista pohtia tarkemmin, onko tässä sitten aihetta myöhempään miettimiseen.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-28 Tässä osakeyhtiön perustamisessa oleva 2 500 euron vähimmäisosakepääomavaatimus ollaan poistamassa, samoiten asunto-osakeyhtiöiltä ja myös osuuskunnilta vararahastovaatimus. Tämä helpottaa ammatinharjoittamista ja varsinkin mikro- ja pienyritystoimintaa ilman henkilökohtaista vastuuta. Ja tässä on erinomainen asia myös tämä normienpurkuasia, että helpotetaan että helpotetaan pienten osakeyhtiöitten perustamista. Tässä samassa yhteydessä myös helpotetaan ilmoitusvelvollisuutta, digitalisoidaan sitä, ja myös rekisteröinnin automatisaatiota. Tässä on ehkä tullut duubioita siitä, lisääkö tämä nyt sitten harmaata taloutta jollain tavalla tai tuleeko tässä pöytälaatikkoyhtiöitä, mutta itse näen, että jos rehelliset yrittäjät haluavat rehdisti tehdä omaa yritystoimintaansa, niin tämä helpottaa sitä kynnystä ja yleensä sitten tämmöinen harmaa ja rikollinen yritystoiminta ei missään rekistereissä erikseen näy.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-28 Uudistuksen on pelätty lisäävän harmaata taloutta, veronkiertoa ja kaikenlaista vilunkipeliä. Ainahan tällainen vaara on olemassa jokaisen, erinomaisenkin lakimuutoksen jälkeen. Vähimmäispääomavaatimuksen asettamista on perusteltu aiemmin muiden maiden osakepääomavaatimuksilla ja sillä, ettei liiketoiminnan harjoittamista varten saa perustaa ilman henkilökohtaista vastuuta yrityksiä, joilla ei ole todellisia varoja. Vähimmäispääomavaatimus on ollut laissa velkojien suojaamiseksi. Käytännössä sen merkitys on ollut pieni, 2 500 euroa. Yrityksen luottokelpoisuuden arvioimiseksi rahoittajat, palveluiden tarjoajat, sopimuskumppanit ynnä muut hankkivat tiedon ensisijaisesti luottotietoyrityksiltä. Olemassa olevien asiakkuuksien osalta yritykset käyttävät myös omia tietoja kohdeyrityksen luottokelpoisuudesta, esimerkiksi asiakkuuden kestoa ja maksukäyttäytymistä. Tämä lienee ihan normaalikäytäntö tälläkin hetkellä. Osakepääomalla ei ole kuitenkaan mielestäni perustettavien uusien osakeyhtiöidenkään kohdalla olennaista merkitystä luottokelpoisuusluokituksen kannalta. Perustettavien mik-ro‑ ja pienyritysten luottokelpoisuuden arvioinnin kannalta olennaisia ovat yrityksen vastuuhenkilöiden taustatiedot, kuten henkilökohtaiset maksuhäiriöt ja positiiviset tiedot sekä vastuuhenkilöiden yrityskytkennät. Yrityksen tilinpäätöstiedoilla on mielestäni hyvin keskeinen merkitys luottokelpoisuuden arvioinnissa. Käytännössä tilinpäätösanalyysia varten tilinpäätös pyydetään kylläkin kohteelta itseltään, joten luottamus ja vastuu ovat sitä myöten. Esityksen tavoitteena on helpottaa yritystoiminnan aloittamista, ammatinharjoittamista ja muuta mikro‑ ja pienyritystoimintaa ilman henkilökohtaista vastuuta. Esitys helpottaa yksityisen osakeyhtiön käyttämistä erityisesti uusien mikroyritysten perustamisessa ja muutenkin vahvistaa yritystoiminnan edellytyksiä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-28 Lähes 120 000 ihmistä on saanut työpaikan, ja mikä on kaikista tärkeintä, pitkäaikaistyöttömät ovat saaneet työtä todella hyvin. Meidän on pidettävä huoli siitä, että yritykset toimivat tehokkaasti ja ennen kaikkea saavat meiltä eduskunnasta sellaisia päätöksiä, joilla yritystoimintaa voidaan vahvistaa ja kehittää. Sillä keinoinhan ne työpaikat syntyvät. Sitten toinen asia. Tämän päivän lehdistä sai lukea uutisen, muutamat suomalaiset teollisuustoimijat olivat teettäneet tutkimuksen, mistä suomalaiset työpaikat syntyvät. Tämä KPMG:n, kansainvälisen taloustoimijan, tekemä kattava tutkimus todistaa, että 1,1 miljoonaa työpaikkaa Suomessa syntyy siitä, että Suomen vientiteollisuus toimii. 1,1 miljoonaa työpaikkaa on viennin varassa käytännössä. Elikkä me välttämättä tarvitsemme tässä maassa toimivat markkinat niin, että meillä on yrityksillä hyvä täällä toimia ja sitten myydä tuotteitaan Suomen rajojen ulkopuolelle. Pelkillä sisämarkkinoilla emme tämän kansan elintasoa pysty ylläpitämään. Kun satamissa tapahtuu paljon, niin se tuo Suomelle aina lisäarvoa ja lisää työpaikkoja ja vahvistaa meidän kansantaloutta. Nyt on keskusteltu paljon yritysten kannattavuudesta ja siitä, pitäisikö yrityksille antaa joitakin helpotuksia, sanotaan esimerkiksi byrokratian purkua, josta tässäkin lakiesityksessä nimenomaan on kysymys: uusia yrityksiä voidaan perustaa helpommin kuin aikaisemmin. Aivan erinomainen asia. Tätä tietä meidän on jatkettava. Sitten, arvoisa puhemies, lopuksi vielä se, että meidän kannaltamme on aivan äärimmäisen tärkeää, että nämä yritykset, jotka syntyvät ja työllistävät ihmisiä,
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-28 puhemies! Kuten edustaja Filatov esittelypuheenvuorossaan totesi, tämän lakimuutoksen myötä työnhakijalla on oikeus työttömyysetuuteen opintojen estämättä, jos hän on täyttänyt 25 vuotta ja opinnot kestävät enintään kuusi kuukautta ja jos opinnot antavat ammatillisia valmiuksia tai tukevat yritystoimintaa. Opiskelu ei kuitenkaan olisi pätevä syy kieltäytyä tarjotusta työstä tai palvelusta. Nämä muutokset joustavoittavat työnhakijoiden opintomahdollisuuksia, mutta ne voivat kyllä myös vaikeuttaa etuusjärjestelmän ymmärrettävyyttä edunsaajien näkökulmasta. Sen takia tästä asiasta tiedottaminen on erittäin tärkeää, koska opiskeluajan ylitys yli kuuden kuukauden rajan aiheuttaa ongelmia työttömyysturvan maksatukseen, mikäli työtön ei ole tarkkana näiden päivien laskennassa. Sitten on myös muistettava, että opiskelun aikana on oltava valmis ottamaan työtä vastaan. Tällöin sen arviointi, ottaako työtarjouksen vastaan vai jatkaako mahdollisen opiskelujakson tai ‑kurssin loppuun, on aika tavalla riskejä sisältävä valinta ja varmasti todella vaikea valinta, koska opiskelun loppuun saattaminen voi parantaa ja todennäköisesti parantaakin työmarkkina-asemaa mutta työtarjouksesta kieltäytyminen voi sitten johtaa karenssiin. Uskoisin, että tämä on aika monessa tapauksessa vaikea valinta, kummallako tavalla toimii. Arvoisa puhemies! On ihan hyvä lakimuutos kyseessä, vaikka kyllä myöskin tuota 25 ikävuoden rajaa voi kyseenalaistaa, kuten edustaja Kontula omassa vastalauseessaan on tehnytkin. Tässä rajauksessa on myöskin perustuslaillisia ongelmia. On kuitenkin
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-28 On totta, että meillä työmarkkinoilla on ongelmia ja työelämässä on ongelmia, mutta tässä lakiesityksessä ja mietinnössä lähdetään siitä, että sitä työttömyyskorvauksena tunnettua rahamäärää voi käyttää muun muassa opiskeluun. Ja voiko sitten käyttää kokopäiväiseen opiskeluun? No, ei tietenkään, sitä vartenhan on sitten omat tukimuodot tässä maassa. Suomen opintotukijärjestelmä on varmasti maailman mittapuussa yksi parhaista, ellei paras. Kun tulevaisuudessa työelämää työelämää kehitetään ja myös näitä tukia, millä työttömyyttä pystytään torjumaan ja ihmisiä ohjaamaan takaisin työelämään, niin se on aivan varmaan niin, että meidän on uudistettava työttömyysturvajärjestelmää tulevina vuosina. Ensinnäkin byrokratiaa on pakko purkaa, niin että ihminen kun saa työpaikan, vaikka lyhyenkin, vaikka viikonkin työpaikan, työpaikan, se pystyttäisiin juohevasti hyödyntämään eikä sitten korvausmenettely häiriintyisi siitä lyhyestä työsuhteesta. Siitä mallista, joka Saksassa on voimassa ja jossa ihminen voi ottaa vaikka kolmen päivän työsuhteen hyödykseen, vaikka nyt ruuhka-aikana kaupassa myyjänä taikka jotain muuta vastaavaa: Onhan työpaikoilla näitä erilaisia ruuhkatilanteita, joihin työvoimaa mielellään palkataan. Järjestelmänhän pitää olla niin kuin Saksassa, että ihminen voi hyödyntää sen muutaman päivän työn. Sen jälkeen valtio on siellä taannut, että sieltä saa kuukauden aikana lopun osan täyteen luvatusta työttömyyskorvauksesta, niin että oma aktiivisuus palkitaan. Siitä ei missään nimessä rangaista katkaisemalla työmarkkinatukea tai muuta vastaavaa työttömyyskorvausta, vaan sitten, kun se lyhyt työsuhde on ohi, vaikka kolmen päivän työpätkä, työpätkä, työttömyyskorvauksen saanti jatkuu häiriöttä. Siihenhän meidän pitäisi mennä. En tunne tätä lainsäädäntöä niin syvällisesti, että mistä se mättää, mutta sen tiedän, että tämä kolmikantainen järjestelmä meidän pitää uudistaa sillä keinoin — se on erittäin hyvä järjestelmä — että siihen on saatava notkeutta ja nopeutta lisää, niin että pystymme tekemään nopeita päätöksiä, niin että kun ihminen saa työpaikan, siihen pitää kannustaa, sitä pitää tukea, ja sitten kun työttömyys jatkuu, niin siitäkään ei siis saisi rangaista niin, että työttömyyskorvauksen odottaminen kestää sitten kuukausia ja ihminen on pulassa. Se järjestelmä, mikä Saksassa tältä osin on, on erittäin hyvä. Toivon, että suomalaiset
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-28 pyrkii. Loukkua tästä ei saisi kyllä tehdä, enkä minä usko, että suurimmalta osalta tällä tavalla tulee olemaan. Pitää olla tosi harvinainen tapaus, jos tästä tulisi loukku. Ja silloin, kun kutsu töihin tulisi, sinne pitäisi mennä, sehän on ihan normaalia työmarkkinan toimintaa. Tulorekisteri tulisi minun mielestäni parantamaan justiin niitä, mitä puheenjohtaja
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-28 Arvoisa puhemies! Kyllähän koulutus on henkilökohtaisen avun ja tuen lisäksi kaikkein tehokkaimpia tapoja auttaa työllistymään, siitä me olemme varmaan samaa mieltä. On todella tärkeää, että työttömänä ollessa on mahdollisuus opiskella, koska se on työkyvyn ylläpitämisen kannalta tärkeää, että ollaan jossain mielekkäässä toiminnassa, mutta samalla edistetään sitä ammatillista osaamista ja työllistymisen mahdollisuuksia. Mutta olen kyllä edustaja Filatovin kanssa samaa mieltä siitä, että ammatillisen työvoimapoliittisen koulutuksen vähentäminen on huononnus tähän meidän työllistämisen tavoitteeseemme, koska ammatillinen työvoimapoliittinen koulutus on sekä työvoiman saatavuuden että työttömien työllistymisen näkökulmasta tärkeä asia. Jos ajatellaan kaiken kaikkiaan koulutusta Suomessa, niin minä luulen, että ei meillä ole ongelma se, etteikö meillä olisi koulutusmahdollisuuksia. Niitä on monipuolisesti, ja niitä on paljon.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-28 Arvoisa puhemies! Juuri tätä näkökulmaa tavallaan yritin avata hieman kriittiselläkin suhtautumisella siitä näkökulmasta, että nyt me olemme keskittyneet paljon omaehtoiseen koulutukseen ja se on tarpeellista mutta sen varjopuoli on se, että on unohdettu se, mihin edustaja Mäkisalo-Ropponen tässä viittasi, että kaikki eivät tämän järjestelmän kautta pääse kouluttautumaan ja he tarvitsisivat enemmän tukea. Ja kritiikkini kohdistuu siihen, että tämä tuki on ohentumassa meidän yhteiskunnassamme, ja niin ei saisi käydä, jos me haluamme pitää kiinni siitä, että meillä osaava työvoima riittää. Me tiedämme, että koulutus on kumuloituvaa pääomaa. Ne, jotka opiskelevat, opiskelevat lisää, lisää, lisää ja ovat usein ikään kuin kiinni siinä opiskelun imussa, ja hyvä niin. Se on hieno asia, se vie Suomea eteenpäin.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-28 tehdä ja valmistautua Euroopan unionin parlamentin vaaleihin, totta kai, sinänsä samaan aikaan suurin piirtein sattuvat nämä eduskuntavaalitkin. Mutta kiinnittäisin eduskunnan huomiota siihen, että Euroopan unionin mittapuussa meillä on melkoinen ongelma siitä, mikä on äänestysprosentti Euroopan unionin vaaleissa, koska se on se todellinen iso ongelma, mikä on Euroopan unionin legitimiteetti. Miten vahva se valtakirja on, jonka Euroopan unioni vaaleissa kansalta saa, jos äänestysprosentit painuvat rajusti alle 50:n? Jos Jos muistan oikein, niin joissakin valtioissa se äänestysprosentti oli hyvinkin, hyvinkin alhainen, olikohan luokkaa 20 prosenttia — suuruusluokkaa en tarkkaan muista, mutta kuitenkin paljon pienempi kuin Suomessa. Elikkä jos me haluamme näitä demokraattisia järjestelmiä pitää yllä... Se on ainoa oikea vaihtoehto — demokratia on ainoa oikea vaihtoehto yhteisten asioiden hoidossa jos joissakin vaaleissa äänestysprosentti laskee huolestuttavan alas, niin jonain päivänä joku kyselee, onko tällä järjestelmällä laillisuuspohjaa, millä tämä järjestelmä toimii. Tämän takia varsinkin nuorten keskuudessa olisi hyvä, että äänestysaktiivisuus lähtisi rajuun nousuun ja saataisiin niin eurovaaleissa kuin myös meidän valtiollisissa eduskuntavaaleissa ne äänestysprosentit nousemaan reilusti ylöspäin. Sellaiseen tilanteeseen, että äänestysprosentti olisi 80 tai jopa enempi, en ihan heti usko, mutta toivoisin kuitenkin, että päästäisiin positiiviseen suuntaan, koska Euroopan unionin kohdalla varsinkin, kun lukee äänenpainoja tiedotusvälineistä, erilaisia uutisia ympäri Eurooppaa, tätä laillisuuspohjaa kyllä aika vahvasti on haastettu ja epäilty. Tämän takia olisi aivan välttämättömän tärkeää, että kaikissa meidän
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-28 lakiesitys Euroopan unionin suorista tuista maataloudelle annetun lain ja toimeenpanosta annetun lain muuttamisesta. Jälleen kerran on kyse norminpurusta. Euroopan unionin suorista tuista maataloudelle annettua lakia muutettaisiin ensinnäkin aktiiviviljelijän määritelmän osalta siten, että luovuttaisiin niin sanotun kieltolistan soveltamisesta. Se tarkoittaa sitä, että aktiiviviljelijälle ei tarvitse enää osoittaa tiettyä kokonaistulorajaa henkilön tuloista, jotka tulevat maataloudesta, vaikka olisi muutakin, liitännäistoimintaa. Hyviä esimerkkejä tästä ovat esimerkiksi ratsastuskenttä ja maneesi. Tämä ei toki ole koskenut kovin monia henkilöitä Suomessa, mutta aivan turhaa hallinnollista taakkaa tämä on aiheuttanut niin hallinnolle kuin sitten näille viljelijöille, jotka ovat sitä joutuneet tekemään. Sen lisäksi viherryttämistukeen haluamme ekologiseksi alaksi myös mesikasveille kylvettyjen kesantojen alat. Pinta-alatukivalvonnat ovat erittäin paljon aikaa syöviä toimenpiteitä niin viljelijöillä kuin hallinnossakin, ja valiokunta katsoo, että on erittäin hyvä, että valiokunnan toiveitten mukaisesti edetään kohti digitalisaatiota, ja pinta-alatukivalvonnoissa voitaisiinkin käyttää jatkossa uusia tekniikoita. Me kaikki tiedämme, että dronet ja muut menetelmät tulevat. Miksi emme niitä käyttäisi ja vähentäisi kustannuksia ja aikaa? Sen lisäksi maatiloille neuvontaa antavat neuvojat voitaisiin jatkossa valita kaikille avoimella ja puolueettomalla valintamenettelyllä ja valintamenettelyyn ei enää sovellettaisi julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä. Tämä valiokunnan mietintö näistä asioista oli yksimielinen, ja kaikki nämä ovat norminpurkua — omalta pieneltä sektoriltaan kukin, mutta mutta hyviä esimerkkejä siitä, että järjenkäyttö on sallittua ja on viisautta mennä tulevaisuutta kohti ja käyttää nykyteknologiaa aina, kun se on mahdollista. Kiitän valiokuntaa hyvästä työskentelystä.
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 Yhteisenä tavoitteena on talousarvio, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia kaikille eurooppalaisille. Ilmastonmuutos haastaa globaalin ruuantuotannon. Oma ruoka on kuluttajan tärkein henkivakuutus kriisien maailmassa. Siksi yhteisen maatalouspolitiikan ja koheesiopolitiikan sekä tutkimuksen riittävä rahoitus onkin turvattava. Leikkauksiin ei ole varaa, sillä ne vaarantavat maatalouden kannattavuutta, ympäristönsuojelun laatua, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja terveellisten ja turvallisten elintarvikkeiden tuottamista kaikille eurooppalaisille. EU:n rahoitus maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen on pidettävä asetettujen tavoitteiden edellyttämällä tasolla. Yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin rahoituksella on huomattava merkitys maaseutualueiden tasapainoiselle kehittämiselle Suomessa. Maaseudun kehittämisrahoituksella on ollut suuri merkitys Suomen nettomaksuasemalle saantomme ylittäessä selvästi maksuosuutemme. Neuvotteluissa onkin vahvasti vaikutettava maaseudun kehittämisrahoituksen turvaamiseksi. Arvoisa puhemies! Koheesiopolitiikalla on keskeinen rooli työpaikkojen luomisen, kestävän kasvun ja innovaatioiden edistäjänä unionin eri alueilla. Harvan asutuksen erityisrahoituksella turvataan Itä- ja Pohjois-Suomen erityisolosuhteiden pysyvät tarpeet. Myös muut erityispiirteet, kuten Itämeri, arktisuus ja Venäjän raja-alue, tulee huomioida koheesiopolitiikassa.
Puhuja: Elina Lepomäki
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Eurooppalainen yhteistyö on luonut vaurautta, rauhaa ja vapautta alueelle, joka on sotinut keskenään vuosisatoja. Vielä 70 vuotta sitten rauha näytti kaukaiselta haaveelta. Nykyisin ihmiset, palvelut ja kasvavan talouden vaatima pääoma liikkuvat vapaasti alueella. Se ei ole koskaan itsestäänselvyys. Suomi on saanut olla mukana Euroopan unionin kehityksessä vajaan sukupolven ajan. Pienellä reunavaltiolla ei ole varaa huonoihin ideoihin. Nationalismi, protektionismi ja autoritarismi voivat olla puheen tasolla koukuttavia, mutta käytännön elämässä ne ovat ihmisille vahingollisia. Eurooppalainen yhteistyö takaa itsenäisyyden ja kyvyn kukoistaa maailmassa arvojamme ja vapautta puolustaen. Tulevaisuus on täynnä mahdollisuuksia. Suomi on pieni reunavaltio, joka elää kansainvälisestä vuorovaikutuksesta. Elintasomme olisi puolet alhaisempi, jos emme osallistuisi vaihdantaan. EU:n sisämarkkinat ovat jatkuvassa kehityksessä. Meidän on oltava luomassa pelisääntöjä, joilla tuodaan kuluttajalle lisää vaihtoehtoja. Suomi on perinteisesti ollut suljettujen toimialojen ja rajallisten mahdollisuuksien maa. EU antaa tilaa tuoda sitä valtaa ihmiselle, joka ihmiselle kuuluu. Tarvitsemme lisää vaihtoehtoja, emme vähemmän. Arvoisa puhemies! Euroopan komission rahoitusesityksessä tärkeitä ovat panostukset turvallisuuteen, puolustukseen ja muuttoliikkeeseen. Painotus innovaatioihin ja kehitykseen on oikea suunta. EU:n rahoituksessa ei tule keskittyä siihen, miten yksittäiselle kansallisvaltiolle ulosmitataan mahdollisimman paljon — ulosmitataan hyöty ihmisille. Hyvä esimerkki on Erasmus-ohjelma, jonka kautta jo yli 250 000 suomalaista on osallistunut erilaisiin vaihto-ohjelmiin. Tarvitsemme yhä enemmän rajat ylittävää kanssakäymistä. Hyvää Eurooppa-päivää!
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 Ilmastonmuutoksen torjumiseen, EU:n ulkorajojen hallintaan, puolustusyhteistyön kehittämiseen, kehitysyhteistyöhön, esimerkiksi Afrikka-yhteistyöhön, koulutukseen ja tutkimukseen tarvitaan panostuksia. EU:lla tulee siten olla tarkoituksenmukainen budjetti, jolla voidaan viedä eteenpäin ja toteuttaa yhteisesti sovittuja tavoitteita sekä vastata yhteisiin haasteisiin. Meille on tärkeää, että vakautta EU:n lähialueilla varjellaan ja että kansalaisten perusoikeuksia suojellaan. EU:n sosiaalista ulottuvuutta on vahvistettava ja toimien keskiössä on oltava kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen. Pohjoisen sijaintimme vuoksi investoinnit liikenneyhteyksien kehittämiseen ovat Suomelle keskeisiä. Esimerkiksi Jäämeren rata on hanke, jota on vietävä eteenpäin. EU-varoja tulee siis käyttää toimiin, joilla voidaan aidosti tuottaa eurooppalaista lisäarvoa. Se on myös Suomen etu. Puhemies! Kysymys on myös siitä, että budjetin keinoin voimme muotoilla yhteistä unionia. Kannatamme ajatusta kytkeä rakennerahastovarojen käyttöä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen. Viralliset rahoituskehysneuvottelut ovat vasta käynnistymässä, mutta haluan muistuttaa komission ehdotuksista omiksi varoiksi. Yhteinen yhteisöveropohja, jolla voidaan samanaikaisesti torjua veronkiertoa, tai esimerkiksi muovivero, ovat mielenkiintoisia avauksia. Tietenkään ei neuvotteluissa voida mennä eteenpäin takki auki, vaan EU:n varojen käytön on oltava läpinäkyvää ja sen valvonnan korkeatasoista. Mutta, puhemies, ennen kaikkea on kysymys siitä, mitä haluamme yhteisesti saavuttaa ja kuinka paljon haluamme siihen rahaa laittaa.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Komission tekemä karmaiseva budjettiesitys tarkoittaisi Suomen maksuosuuksiin jopa 4,5 miljardin euron nousua. Kasvattamispuheita on valitettavasti pidetty täällä eduskunnassakin. Niiden taustalla on sinänsä oikeutettuakin huolta esimerkiksi Suomen maataloustukien leikkaamisesta, mutta sinisten mielestä maataloustuista pitäisi pitää huolta, kansallisella tuella hyvittää mahdollinen leikkaus. Satojen miljoonien maataloustukien saamiseksi ei kannata maksaa EU:lle jopa 4,5:tä miljardia euroa. Nämä neuvottelut todennäköisesti kestävät pidempään kuin kevääseen 2019. Niinpä katsomme, että todennäköisesti seuraavissa eduskuntavaaleissa eri puolueiden täytyy ottaa tähän EU:n budjettikehykseen kantaa. Viitaten siihen, mitä muilta ryhmiltä on tässä tullut esille, erityisesti sosiaalidemokraateilta, täytyy sanoa, että jos demarit ovat pitäneet ehdotusta EU:n verotusoikeuden laajentamisesta mielenkiintoisena ja harkitsemisen arvoisena, niin se on vastuuton näkemys. Olette antaneet tukenne myös suhdannetasausmekanismille, joka käytännössä olisi varainsiirtoa varakkailta EU-mailta köyhemmille EU-maille. Sitä siniset eivät voi hyväksyä. Demari käy lompakolle kalliiksi Suomessa, mutta vielä kalliimmaksi tulee, kun demari käy suomalaisen lompakolle Euroopassa. Missä EU, siellä sosialisti. Arvoisa puhemies! Tosiasia on, että säästöjä täytyy tehdä. Koheesiovaroissa on säästövaraa. Suomen saanti on ollut noin 30 senttiä per euro, joka on sisään laitettu. Tähän täytyy puuttua. Hyviäkin asioita on. Maahanmuuttoon, puolustukseen täytyy EU:n panostaa lisää.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! EU ei ole Suomelle mikään itseisarvo. Suomi on liittynyt unioniin voidakseen olla mukana vapaassa kaupankäynnissä, ei maksaakseen muiden velkoja tai joutuakseen muiden määräysvallan alle. Tämä komission ehdotus budjetiksi on meille täysin mahdoton. EU ei edes yritä antaa potkuja brexitin myötä vastaavalle määrälle byrokraatteja vaan päinvastoin haluaa paisuttaa toimintaansa. Maahanmuuton hallinta ja rajojen vartiointi ovat tärkeitä asioita, mutta nehän kuuluvat jokaiselle kansallisvaltiolle jo täysin lähtökohtaisesti. Eivät ne ole mikään tekosyy unionin budjetin paisuttamiselle. EU on nykyään sellainen pajatso, jossa suomalainen häviää aina. Me maksamme suuren jäsenmaksun ja saamme vain osan takaisin, ja jokainen takaisin saatu eurokin on omaa rahaamme. Tämä voi tulevaisuudessa muuttua vain huonompaan suuntaan. Se johtuu siitä, että unioniin on tulossa entistä köyhempiä maita, joille maksuosuuksia tullaan tasaamaan. Nettomaksuosuutemme ei ole laskemassa. Erityisen karua kertomaa meille ovat arviot maatalouden tukien suurista leikkauksista, ne kun uhkaavat maatalouttamme. Ne uhkaavat myös huoltovarmuuttamme. Suomen hallituksen tehtävä tässä asiassa tuntuu ministereille itselleenkin olevan epäselvä. Ei Suomen kuulu miettiä, miten EU selviää. Suomen pitää maksaa mahdollisimman vähän ja vaatia takaisin mahdollisimman paljon. Alku ei ole lupaava. Pääministeri Sipilä on julkisuudessa ottanut kantaa, että komission ehdotuksessa huomioitaisiin Suomen näkökantoja, samalla kun kaikkien muiden nettomaksajamaiden johtajat ovat tyrmänneet esityksen. Arvoisa pääministeri, emme me voi mennä Eurooppaan hällä väliä -asenteella. Ei se ole mitään neuvottelemista, että heti alkuun sanotaan kokonaisuuden käyvän. Se tarkoittaa, että olemme hyväksyneet korotuksen ilman mitään takeita edes armopaloista yksityiskohdissa.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! On hyvä miettiä, miltä EU:n budjetti näyttäisi, jos se tehtäisiin puhtaalta pöydältä ilman aikaisempien vuosikymmenien tottumusten painolastia. Maataloustukia tuskin kierrätettäisiin EU:n kautta, vaan kukin maa maksaisi maataloustuet omalle maataloudelleen itse, ja EU:ssa sovittaisiin yhteiset pelisäännöt. Pääpaino EU:n budjetissa olisi niissä asioissa, missä EU oikeasti pystyy olemaan enemmän kuin jäsenmaidensa summa. EU käyttäisi enemmän rahaa tutkimukseen, tulevaisuushaasteiden ratkaisemiseen ja puhtaiden teknologioiden kehittämiseen. Suurin potti yhteisiä rahoja käytettäisiin ilmastonmuutoksen hillintään, ilmastoratkaisuihin, tulevaisuutemme varmistamiseen. Jossain määrin tähän suuntaan komission ehdotus viekin. Tutkimusrahoja kasvatetaan, joskin ne ovat edelleen vain pieni osa koko EU-alueen tutkimusrahoituksesta. Nykyisellä budjettikaudella joka viides EU-euro pitää käyttää ilmastonsuojelua edistävällä tavalla. Komissio esittää tämän osuuden nostamista siten, että jatkossa joka neljäs euro edistäisi ilmastonsuojelua. Onkin hyvä vaatia, että EU-rahoilla lyödään kaksi kärpästä yhdellä iskulla — esimerkiksi niin, että syrjäisten ja köyhimpien alueiden kehittämisrahoilla samalla autetaan hillitsemään ilmastonmuutosta. Mutta lisäksi tulee kerta kaikkiaan kieltää EU-rahojen käyttö hankkeissa, jotka edistävät fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Maatalous säilyy komission ehdotuksessa edelleen kolmasosana budjetista. On tärkeää, että maatalouden tukiehtoja muutetaan siten, että myös maatalouden pitää edistää ilmastonsuojelua ja myös luonnon monimuotoisuutta. Ja erityisesti toivoisin, että Suomi ajaisi Itämeren suojelua, onhan Itämeren valuma-alueella, joka on melkein kokonaan EU-alueella, maatalous ylivoimaisesti suurin Itämeren rehevöittäjä. EU-päätöksenteolla voimme Itämerenkin pelastaa.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-09 No, nyt samat kaksi puoluetta sanovat suhtautuvansa EU:hun kriittisesti ja vastustavansa liittovaltiokehitystä ja samaan aikaan hyväksyvät EU:n militarisoinnin. Mikä on sen enempää liittovaltiokehitystä kuin EU:n militarisointi? Samaan aikaan vaaditte budjetin pienentämistä ja yhtä aikaa lisärahojen kaatamista saksalaiselle ja ranskalaiselle aseteollisuudelle. Arvoisa rouva puhemies! On helppoheikkipuhetta yhtä aikaa vaatia, että Suomen saanti pysyy vähintään nykyisellään EU:ssa, vaatia leikkaamaan budjettia, mutta ei suurimmasta menoerästä, ja vielä kaiken päälle lisäämään rahaa sotateollisuuteen. Yhtä aikaa pitää leikata, lisätä ja pitää kiinni saannista. EU:n pitäisi, arvoisa rouva puhemies, pureutua rahoituskehyksillään todellisiin ongelmiin: eriarvoisuuteen, työttömyyteen ja nuorten syrjäytymiseen. En ymmärrä, miksi hallitus niin kovasti kritisoi EU:n niin sanottuja omia varoja. Rajat ylittäviin ongelmiin kannattaa puuttua rajat ylittävillä ratkaisuilla. Esimerkiksi EU:n olisi syytä ottaa käyttöön trans-aktiovero, jolla hillitään pörssikapitalismia,
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! On hyvä, että täällä keskustellaan perusteellisesti EU:n rahoituskehyksestä. Brexitin myötä meillä on oivallinen tilaisuus katsoa uusin silmin, miten budjetti palvelee unionia. Me kaikki tiedämme, että näistä budjettikehyksistä tulee olemaan vielä kova vääntö. Brexitin seurauksena tuloja ja menoja täytyy arvioida uudestaan. Samalla on kannatettavaa, että pääministeri Sipilä ja valtiovarainministeri Orpo ovat ilmaisseet valmiutensa korottaa EU:n budjettia, kun on kyse hyvistä yhteisistä tehtävistä, jotka hyödyntävät koko Eurooppaa ja Suomea. Ärade talman! Svenska riksdagsgruppen anser att EU:s långtidsbudget innehåller många bra markeringar. Resurserna för studentutbytet Erasmus fördubblas, forskning och innovation ska få mer resurser, och mer satsningar görs på gemensam gränsbevakning och försvarssamarbete. Vi stöder en ökad europeisk koordinering genom migrationspolitiken, men samtidigt får de asylsökandes rättigheter inte försvagas. Samtidigt som nya satsningar görs är det också av stor vikt att jordbruksstöden tryggas på en tillräcklig nivå eftersom de behövs, och de behöver beakta Finlands geografiska läge. Det viktigaste principiella förslaget i de nya budgetramarna är att kommissionen föreslår att EU går in för en mekanism som drar in pengar från medlemsländer som urholkar rättsstatsprincipen och demokratiska grundrättigheter. EU måste också fortsättningsvis vara en union av värderingar där demokrati, pressfrihet och rättsprinciper är fundamentet. EU:n budjetti ei saa olla mikään pankkiautomaatti, mistä vain otetaan rahaa eikä piitata ollenkaan unionin arvopohjasta ja oikeusvaltioperiaatteesta. Näiden yhteisten periaatteiden rikkomisella pitää olla selvät seuraukset. Ruotsalainen eduskuntaryhmä näkee tämä asian kohtalonkysymyksenä. Jäsenmaiden on sitouduttava eurooppalaiseen, länsimaiseen arvopohjaan.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-05-09 Mutta Suomelle tämä nykyesitys tarkoittaa väistämättä nettomaksuosuuden kasvamista niin tuon bkt-pohjaisen jäsenmaksun kasvun kautta kuin myöskin sitten aluepolitiikassa meille tärkeiden harvan asutuksen ja pitkien etäisyyksien kriteerien mahdollisen pienentymisen myötä sekä tietenkin maataloustukien leikkausten myötä. Suomen onkin siksi hyvin tiukasti oltava vaatimassa EU:lle laihdutuskuuria, jossa ennen kaikkea byrokratiaa ja turhaa sääntelyä karsitaan ja myöskin nykyisten varojen käyttöä tehostetaan. Tähän saakka erilaiset sosiaalipolitiikkaan ja koulutukseen liittyvät politiikka-alueet on selkeästi perussopimusten mukaisesti haluttu pitää jäsenmaitten kompetenssissa. Nyt kuitenkin tuo komission esitys tekee uusia avauksia, muun muassa 25 miljardin erityistukiohjelman, jossa lähdetään erityistarpeitten, kuten kilpailukyvyn, nuorisotyöttömyyden ja pankkiunionin varautumisjärjestelyiden, tukemisesta yhteisestä budjetista. On selvä, että jokaisella jäsenmaalla on varmasti vaikeita ja kalliita ja poliittisesti hankalia rakenteellisia uudistuksia edessään, mutta tämähän tarkoittaa sitä, että näitä osittain haluttaisiin lähteä sitten yhteisestä budjetista maksamaan. Ja on myös aika erikoista, että oltaisiin yhteisestä budjetista tukemassa euroalueeseen halajavaa jäsenvaltiota, jotta se täyttäisi kriteerit. Tämä tuntuu minusta kyllä varsin nurinkuriselta ja ei mielestäni kyllä tue sitä, että jäsenvaltio olisi valmis omin avuin yhteiseen valuutta-alueeseen, jos se pitää ensin yhteisellä rahalla sinne jollakin tavalla ponnistaa.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-09 Arvoisa puhemies! Tämä keskustelu ainakin on tarpeellinen. Näyttää siltä, että se ainakin purkaa erilaisia paineita, vaikkei niitä kaikilta osin voi rakentavina pitääkään. Mutta mitä tähän itse asiaan tulee, niin tässä on nyt hyvä erottaa ne asiat, joissa me saavutamme enemmän tekemällä asioita yhdessä, kuten yhteisen puolustuksen kehittäminen, sisäisen turvallisuuden edistäminen, ulkorajojen valvonta, tietyt ympäristöasioihin liittyvät asiat — nämä ovat yksi ulottuvuus — ja toinen ulottuvuus eli keskustelu siitä, mitä me maksamme ja mitä me saamme, ja siinä keskustelussa tietysti on myös niin, että meillä on vahvoja intressejä esimerkiksi siinä, että innovaatiopolitiikkaa saadaan eteenpäin, koska Suomi on tässä vahva ja myös VTT on suuri saaja ja niin poispäin.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-09 ja sitten lopuksi sanotaan, että tämä ei kuitenkaan meille saisi maksaa mitään. Mitä tulee tähän, miten EU saa omat rahansa, niin jotenkin maallikko päätyy siihen, että eikö selkeintä olisi kuitenkin, että nojataan kansantuoteosuuteen ja sitten toisaalta siihen, kun EU on tulliliitto, että EU saa tulleista tulevat rahat — sen sijaan, että käytetään hirveä määrä aikaa ja energiaa erilaisten vaihtoehtoisten veromuotoisten ratkaisujen ja muiden keksimiseen. Kansantuote kertoo, mikä on hyvinvoinnin taso, kuinka paljon on talouden toimeliaisuutta, ja se on ihan hyvä mittari mielestäni. Toinen asia koskee rahankierrätystä. Epäilen, ettei se raha jalostu sillä, että se lähetetään Brysseliin ja sitten hetken kuluttua siitä osa palautetaan takaisin ja keskitytään sen osan maksimointiin. Parempi olisi, että hoidamme kaiken sen, mitä voimme hoitaa, jokainen jäsenvaltio itse tekee täällä, ja lähetämme niin vähän kuin mahdollista jalostumaan
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-09 EU-rahoituskehykselle käy, ja kyllä minun mielestäni täytyy olla realistinen sen suhteen, että Suomelle tärkeitä asioita ovat olleet pohjoinen sijainti ja siihen liittyvä aluekehitys. Ja kyllä, meille on tärkeätä myös se, että tässä pohjoisessa maassa on jatkossakin maataloutta, ja kun järjestelmä kerran on sellainen, että rahat kiertävät EU:n kautta, niin totta kai me tavoittelemme sieltä mahdollisimman suurta saantoa tälle maalle.