samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-23 Arvoisa puhemies! Taiteilijat ovat kulttuurialan duunareita, joita ilman elämämme olisi värittömämpää. Heidän työpanoksensa yhteiskunnallinen arvo on merkittävä, ja taiteentekijät ovat kautta historian ikuistaneet palasia kansakuntamme vaiheista osaksi kotimaista kulttuurihistoriaa. Taiteilijoita ei useinkaan mielletä yrittäjiksi, joita iso osa heistä käytännössä on alan työpaikkojen rajatusta määrästä johtuen. Kulttuurin elinvoiman näkökulmasta taiteilijoiden työtä tulee tukea, sillä vain pieni osa heistä pystyy elättämään itsensä täysin työstään saamillaan ansioilla. Luovilla aloilla työskentelevien henkilöiden toimintaedellytyksiä on kehitettävä muuttamalla lainsäädäntöä siihen suuntaan, että se ottaa huomioon nykyistä paremmin luovan alan erityispiirteet. Onneksi meillä on nyt kulttuuriasioista vastaavana ministerinä perussuomalainen tekijämies Sampo Terho, joka toimivaltansa puitteissa edistää varmasti taiteilijoiden asemaa parhaalla mahdollisella tavalla. Arvoisa puhemies! Eläketurvassa on luovilla aloilla uransa tehneiden osalta paljon parannettavaa. Taiteilijaeläkkeellä on Suomessa pitkä perinne, ja sitä myönnettiin jo 1800-luvulla. Silloista, apurahan kaltaista eläkettä nautti esimerkiksi J. L. Runeberg. Tavoite oli turvata lahjakkaiden taiteilijoiden työskentelymahdollisuudet ja tätä kautta edistää taiteen tuottamista. Toivon, että ylimääräisen taiteilijaeläkkeen saajien määrää tullaan kasvattamaan lähivuosina. Nykyisin ylimääräistä taiteilijaeläkettä saa vain reilut 1 000 henkilöä. Näin ollen siihen pohjautuvien perhe-eläkkeiden myöntämisen taloudelliset vaikutukset eivät ole merkittäviä. Toisaalta monelle vähävaraiselle etuuden saajalle tuki voi olla todella tärkeä.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 Elomaa hyvin kuvasi tämän tilanteen. Meillähän tuo täysi taiteilijaeläke on kovin pieni edelleen kuitenkin tänä päivänä, vain tuo reilu 1 300 euroa, ja on hyvä, että siihen tulee myös tällainen perhe-eläkejärjestelmä. Tietyllä tavalla ymmärsin, mitä edustaja Elomaa tarkoitti tuolla viittauksella yrittäjiin. Meidän taiteilijamme toki toimivat monet näin, mutta pelkästään emme voi tietenkään laskea tätä sen varaan, että taide olisi jollain tavalla vain bisnestä, vaan meillä pitää olla mahdollisuus tehdä myös sellaista taidetta, joka ei välttämättä ole niin myyvää eikä välttämättä tuo niin suuria tuloja vaan antaa myös jotain muuta, ja usein tällaisen isomman teoksen taikka jonkun muun tekeminen saattaa olla niin suuri projekti, että se ei yksistään elätä. Silloin me tarvitsemme apurahalle järjestelmää mutta myös niin, että tuon taiteilijauran jälkeen sitten taiteilijaeläkkeelle saadaan
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-23 Näin ollen, kun arkkihiippakunnan äänimäärää vähennetään ja sitä kautta saadaan kirkolliskokousedustajille äänivaltaa lisää, se leventää tätä demokraattista päätöksentekoa ja antaa sen päätösvallan aidosti yhä enemmän seurakuntalaisille, mikä mielestäni on näissä olosuhteissa ja demokraattisessa yhteiskunnassa erittäin tervetullut kehityssuunta. Suomalainen demokratiahan on aina perustunut siihen, että jokaisella suomalaisella ihmisellä, olkoon hän missä organisaatiossa tahansa valittuna edustajana
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 työsuhdeturvaan ja irtisanomisturvaan liittyviä heikennysesityksiä, alle 20 hengen yrityksissä. Erityisesti se lisää varmaan turvattomuutta ja eriarvoisuutta. Selvitystenkin perusteella näillä esityksillä ei ole merkittäviä työllisyysvaikutuksia. Niiden vaikutus tuottavuuteenkin saattaa haihtua, jos niiden seurauksena turvattomuus ja epäsopu työpaikoilla ja eripura kasvaa. Yhdenvertaisuuden kannalta ei ylimalkaan pitäisi työsuhteen perusehtoja määritellä yrityskoon tai iän perusteella. Kaikki palkansaajajärjestöt Tehystä OAJ:hin saakka ovat vastustaneet tällaisen esityksen antamista. Hallituksen ei pitäisi nyt tällaista esitystä tuoda eikä haastaa tarpeetonta riitaa ajankohtana, jolloin meidän pitäisi Suomessa kyetä tekemään hyvää yhteistyötä ja sopuisasti hoitaa asioita. Tässä mielessä me toivomme, että hallitus — viisas hallitus — ei tällaista esitystä eduskunnalle tuo. Esitän kohta rakentavan vaihtoehdon tälle esitykselle. Miten, pääministeri, suhtaudutte tähän meidän ajatukseemme?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-09-06 suurempi riski kuin isommalle yritykselle, koska uudelleen sijoittaminen tuossa samassa työpaikassa on paljon vaikeampaa kuin isommassa yrityksessä. Tämän muutosesityksen jälkeenkään ei irtisanominen ole helppoa, eikä sen pidäkään olla helppoa, vaan siihen pitää olla aina hyvin vakavat perustelut.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Teen nyt konkreettisia ja rankentavia ehdotuksia nimenomaan pk-yritysten työllistämiskynnyksen alentamiseksi. Ensinnäkin, yli kuuden miljardin menot työttömyyden hoitamisesta: otetaan tietty siivu ja rakennetaan sellainen työllistämisseteli, joka madaltaa työllistämiskynnyksiä. Osaamisen vahvistaminen: EK:n tuore selvitys osoitti, että rekrytointiongelmien ydin ei ole työsuhdeturvassa vaan osaamisvajeessa. Kolmanneksi, meidän pitäisi nostaa arvonlisäveron alarajaa, helpottaa pienten yritysten ahdinkoa. Neljänneksi, kannustetaan ja palkitaan ensimmäisen työntekijän palkkaamista 20 000 eurolla. Ja viidenneksi, tuetaan pk-yrityksiä niiden tuskissa, niiden ongelmissa, muun muassa rekrytointiosaamisessa, ja autetaan niitä selviytymään vaikeista tilanteista ja myös
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Kiitoksia edustaja Ihalaiselle rakentavasta lähestymisestä tähän hankalaan asiaan. Hallituksella ei ole todellakaan mitään aikomuksia aiheuttaa mitään riitoja tässä yhteiskunnassa. Sopimalla tässä yhteiskunnassa on ennenkin pärjätty, ja siihen kyllä kannustan ja toistemme ymmärtämiseen. Tässä on siis taustalla työllistämiskynnyksen alentaminen eikä mikään muu. Tämä idea työllistämissetelistä on aikaisemminkin noussut esille. No, hallituksen vastaus tähän on ollut se, että me olemme käyttäneet tätä aikaisemmin passiivista rahaa sillä lailla, että nyt sitä voi käyttää starttirahaan ja palkkatukeen. Palkkatuesta päästään yritysten tukemiseen. Me päätimme riihessä, että me otamme käyttöön palkkion yritykselle, jossa määräaikainen työsuhde muuttuu palkkatukijakson aikana toistaiseksi voimassa olevaksi. Tämä on toimeenpanovaiheessa.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 puhemies! Pääministeri sanoi, että tavoitteena on parantaa työllisyyttä, ja se on varmasti meidän kaikkien yhteinen tavoite. Sanoitte myös, että asiat pitää tutkia huolella. Kun luen tuota valmisteltua esitystä, joka siis on lähtenyt lausuntokierrokselle, ja sen vaikuttavuusarviointeja, niin molemmat arvostetut tutkijat, sekä Antti Kauhanen että Merja Kauhanen, tuon hallituksen esityksen vaikuttavuusperusteluissa sanovat, että työllisyysvaikutus on epäselvä.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Filatov ihan oikein nostaa esille tämän vaikuttavuuden arvioinnin, ja tämä asia on otettava vakavasti. Se, mihinkä me tietenkin tätä myös pohjaamme, on palaute yrittäjäkentältä. Jos 37 prosenttia pk-yrityksistä ilmoittaa, että jos tämä laki menee läpi, he saman tien työllistävät ihmisiä, niin silloin me puhumme merkittävästä määrästä.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 Tämä lakiesitys asettaa työntekijät kovin eriarvoiseen asemaan työpaikan koosta riippuen, ja se heikentää irtisanomissuojaa, eikä täytä työllisyystavoitteita. Näin ovat asiantuntijat arvioineet tätä lakiesitystä. Työelämän laadun kannalta tämä lakiesitys on haitallinen, sillä työntekijät eivät jatkossa kenties uskalla enää nostaa epäkohtia esille potkujen pelossa. Lakiesitystä on perusteltu muun muassa virherekrytointien suurilla kustannuksilla pienissä yrityksissä, mutta tähänhän on muutoksia jo tehty:
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Palaan siihen, että tämän tavoite on työllistämiskynnyksen alentaminen pienissä yrityksissä. Jokainen täällä ymmärtää sen, että pienessä yrityksessä rekrytointi on aina suurempi riski kuin isossa yrityksessä, ja jos siellä tulee ongelmia, siellä ei välttämättä ole mitään toista työosastoa, johon tämä henkilö siirretään, vaan se on oikeasti silloin haaste. Tämän irtisanomiskynnyksen alentamisen me oletamme vaikuttavan yritysten työllistämishalukkuuteen, ja kuten Suomen Yrittäjien
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Kyllä tämä nyt kuulostaa siltä, että hallitukselta taas puuttuvat perustelut. Kuten ollaan kuultu, tätä irtisanomissuojan heikennystä ei tutkijoiden mukaan voida perustella työllisyyden parantamisella eikä myöskään palkkaamisen riskin vähentämisellä, jota varten jo on olemassa koeaika, jota on pidennetty tämän hallituksen toimesta tämän vaalikauden aikana. Sen sijaan tässä on kyse yleisestä työehtojen heikennyksestä, joka merkittävästi tulee lisäämään epävarmuutta suomalaisessa työelämässä, ottaen huomioon, että tämä koskee erittäin suurta osaa suomalaisista yrityksistä ja satojatuhansia palkansaajia.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 yksi syy, minkä takia näitä jännitteitä on tässä syntynyt, on myös se viestintä: mitä julkisuudessa on kerrottu siitä, mitä tällä esityksellä haetaan. Joka tapauksessa, jos ihminen irtisanotaan, siellä taustalla on oltava työntekijän moitittava käyttäytyminen, joka on siinä määrin merkittävää, että sen työsuhteen irtisanomista voidaan pitää kohtuullisena seurauksena. Ja perusteen tulee siis olla asiallinen, niin kuin tähänkin saakka, niin että irtisanominen on oikeasuhtainen toimenpide.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-06 Jännitteiden syy ei ole kyllä viestinnässä, jos hallitus ei ole pystynyt tuomaan mitään perusteluja, jotka tukisivat hallituksen viestintää siitä, että miksi tällaista lakiesitystä viedään eteenpäin. Missä ovat tutkimustiedot siitä, että tällä irtisanomissuojan heikennyksellä saataisiin parempaa työllisyyttä? Ne eivät ole missään. Missä ovat todisteet siitä, että tällä alennetaan palkkaamiskynnystä? Onko hallitus arvioinut esimerkiksi koeajan pidentämisen merkitystä tässä suhteessa? Sen lisäksi luulin itse, että pääministeri Sipilä oli hallituksessa se henkilö, joka vastaa työmarkkinasuhteista, pääministerinä. Se, mikä on selvää, on se, että tämä tulee lisäämään epävarmuutta suomalaisessa työelämässä. Miten voidaan silloin huolehtia siitä, että esimerkiksi epäkohtien esiin nostaminen, ammattiyhdistysliikkeessä toimiminen tai esimerkiksi seksuaalisesta häirinnästä ilmoittaminen eivät muodostu riskiksi kenellekään työntekijälle?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Tämän irtisanomismuutoksen taustalla on se, että työllistämisen kynnys laskee. Me olemme tehneet kymmeniä ja kymmeniä toimenpiteitä hallituksena työllisyyden edistämiseksi, ja tulokset puhuvat puolestaan: yli 110 000 suomalaista, reilusti yli tavoitteemme, on saanut jo työpaikan, kolmen vuoden aikana, ja minusta meidän kaikkien tulee siitä iloita. Mutta me tarvitsemme hyvinvointiyhteiskunnan ylläpitämiseksi seuraavalle tasolle pääsemisen: 100 000 suomalaista pitää saada työelämän piiriin. Tarvitaan pienempiä toimia ja isompia toimia sen saavuttamiseksi.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Edustaja Ihalainen esitti muutamia ajatuksia, joita perussuomalaisillakin oli vaihtoehtobudjetissa, ja tietysti nämä olisi voinut edelliselläkin hallituskaudella ottaa esille. Ilmeisesti edustaja Ihalaista ei silloin kuunneltu tarpeeksi. Mutta niitä voi kannattaa. Olisin oikeastaan nyt kysynyt: kun kesällä saimme lukea siitä, että hallitus suunnittelee neljän kuukauden työskentelyvaatimuksen poistamista Suomeen tulevilta työntekijöiltä, niin että pääsee sosiaaliturvan piirin helpommin, niin onko tämä kytköksissä nyt siihen, että tällä yritetään helpottaa sitä, että jopa työvoima voidaan vaihtaa? Tämä on kiinnostava kysymys, tästä ei olla kuultu hallitukselta mitään kommentteja, että miten tämä etenee. Sitten olisin kysynyt vielä, miten varmistetaan se, mitä pääministeri sanoi, että moitittava käytös tulee irtisanomisperusteeksi.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 rouva puhemies! Tähän jälkimmäiseen kysymykseen: Irtisanomisperusteen asiallisuutta on aina arvioitava sen vakavuuden kannalta. Esimerkiksi työnantajan määräyksen vastainen toiminta on asiallinen syy irtisanomiselle, mutta irtisanomisperusteen täyttyminen edellyttää,
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-06 Mutta kysymykseen: Tämähän on luonteeltaan ehkä kuitenkin enemmän keppi kuin porkkana. Onko porkkana-aspektia pohdittu? Onko pohdittu, että tässä sitten katsottaisiin myöskin työttömyystukea tai työllisyyspalveluja, ja onko tutkittu sitä, ketä tämä pääasiassa koskee? Onko pohdittu niiden työntekijöiden, joihin tämä käytännössä kohdistuisi, ikäjakaumaa tai
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 Meillä eivät työvoima ja sitten toisaalta työvoimantarve kohtaa toisiaan, ja tälle yritetään tietysti tehdä toimenpiteitä. Työkykyongelmien tunnistamiseksi tehtiin päätöksiä. Väitän, että nämä ovat valtavan isoja ratkaisuja, joita yksin tämä hallitus ei ehdi viemään maaliin, vaan kyllä se viestikapula jää seuraavallekin hallitukselle, kun ratkaistaan sitä työttömyyden kovaa ydintä, sen porukan tilannetta, muun muassa osatyökykyiset, joka
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 Se on saavutettu sillä, että sekä työn tekemisestä että työn teettämisestä on tehty kannattavampaa, ja kaikkia niitä yksittäisiä uudistuksia, mitä hallitus on tänne lainsäädäntöön tuonut, kaikkia niitä oppositio on vastustanut. Paitsi kilpailukykysopimusta demarit eivät vastustaneet, vaikka se aina välillä tuntuu unohtuvan, mutta vasemmistoliitto vastusti sitäkin, ja te olette vastustaneet muun muassa koeajan pidentämistä, jota te nyt huudatte täällä apuun. Tässä asiassa on kyse siitä, että jokainen — olen itse ollut pienen yrityksen yrityksen vetäjänä ja yrittäjänä — tietää sen, että jos on pienessä yrityksessä yksikin sellainen työntekijä, joka ei selviä tehtävistään, se on riski sille, että koko yritys saattaa kaatua ja ne muut työpaikat saattavat mennä. Ja jokainen, jolla on ollut sellainen työkaveri, joka ei selviä omista tehtävistään, ymmärtää, mitä vaikeuksia se tuottaa yrityksessä ja miten paljon se teettää
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-06 Edes hallitus omissa selvityksissään ei pysty osoittamaan, että tämä irtisanomissuojan heikentäminen, pärstäkertoimella irtisanominen, parantaisi työllisyyttä — ei edes omissa selvityksissään pysty osoittamaan tätä. Mutta vielä isompi kysymys on se, että mikä on pääministerin uskottavuus, uskottavuus sopijana työmarkkinajärjestöjen suuntaan. Hallitus pakotti työmarkkinajärjestöt kiky-sopimukseen, pääministeri kiersi ammattiliittojen hallituksia läpi, ja luvattiin, että kilpailukykysopimuksen toteutuessa — jota aivan oikein, edustaja Satonen, vasemmistoliitto todella vastusti täällä, koska emme hyväksy muun muassa leikkauksia julkisen alan pienipalkkaisien työntekijöiden lomarahoista — tässä on kaikki. Sen jälkeen on tuotu aktiivimalli, joka on ollut törkeä leikkaus työttömiltä, ja nyt ollaan tuomassa
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Koskaan en ole antanut sellaista lupausta, että hallitus lopettaisi työllistämistoimet. En missään tapauksessa. Hallituksen työlistalla tulee olemaan loppuun saakka niitä toimenpiteitä, hyvin vahva työllisyyskehitys, koko Suomen kattava hyvä työllisyyskehitys Lapista Satakuntaan ja Uudellemaalle, koko Suomeen, jatkuisi ja vahvistuisi koko vaalikauden ajan, ja yritämme tehdä myöskin seuraavan hallituksen tehtävän huomattavasti helpommaksi kuin tämän hallituksen tehtävä tässä mielessä oli. Jos seuraava hallitus tavoittelee työllisyysastetta, olemme hyvällä matkalla siihen jo hallituksen vaihtuessa. Siitä, että pärstäkertoimella irtisanottaisiin ihminen, tässä ei todellakaan ole kysymys, vaan meillä on erittäin vankka irtisanomissuoja henkilöille tämän muutoksen jälkeenkin. Tämäntyyppinen järjestely on käytössä useimmissa OECD-maissa.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Heti ensimmäiseksi on pääministerille todettava, että esimerkiksi meidän tärkeimpiin kilpailijamaihimme Saksaan tai Ruotsiin verrattuna edes meidän henkilöperusteinen irtisanomissuoja ei ole erityisen vahva
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Kyllä olemme tilanneet selvityksiä ja kuunnelleet asiantuntijoita. Nämä mielipiteet jakautuvat puolesta ja vastaan ihan selvästi. Hallitus uskoo näittenkin selvitysten jälkeen siihen, että tällä on työllistämiskynnystä alentava vaikutus. Sen takia me viemme tätä eteenpäin. Edustaja Arhinmäki, juuri tätä tarkoitin, että tämmöisellä pärstäkerroinargumentoinnilla käydään tätä keskustelua. Edes minun pärställäni ei ketään irtisanota tämänkään jälkeen, sen voin vakuuttaa. Sillä on todellakin... — Varmaan johonkin työelämään palaan. En tiedä, onko se tämä. Mutta se on ehkä epärelevantti keskustelunaihe, minun tulevaisuuteni, tässä keskustelussa. — Mutta tuo on juuri sitä argumentaatiota, jota peräänkuulutin. Tällä lailla ei tätä keskustelua kannata käydä, levittää väärää tietoa.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-09-06 Työpaikkamuutos on tapahtunut, ja sen takia vihreätkin ovat ruvenneet puhumaan vain ilmastonmuutoksesta. Koska 80‑luvun lopun jälkeen työllisyysaste ei ole ollut näin korkea, niin eihän siitä opposition parane tietenkään puhua. Siniset tekevät, punaiset puhuvat, ja tulipunaiset, joita edustaja Arhinmäki edustaa, pelkästään vastustavat. Hallituksen esitys on perusteltu, ja se perustuu hyvin lausuntokierrokseen. Hallitus tutustuu näihin juuri tällä hetkellä. Haluaisin kysyä vielä asianomaiselta ministeriltä: Kun te olette suoranuottinen, kouvolalainen mies, niin sanokaa nyt vielä niin, että edustaja Arhinmäkikin ymmärtää. Onko tämä pärstäkerroinlaki vai onko tämä laki, joka on sekä työnantajan että työntekijän hyväksi?
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-06 Muistutan vielä siitä, että paitsi että yksilöperusteisen irtisanomisen helpottaminen on tässä työn alla, myös Rauno Vanhanen ja Katarina Murto selvittävät yt-lakia, ja yhtenä toimena siellä on sitten kollektiivisen irtisanomisen vaikeuttaminen, jolloin tämä tulisi tasapainoon. Kun te nyt tässä puhutte tästä, että toinen on helppoa ja toinen vaikeaa — tai minä puhun Arvoisa rouva puhemies! Totta kai me olemme tätä käyneet läpi, ja kuten sanoin, siellä on semmoisia mielipiteitä ja kantoja, että ne eivät tue ja toisaalta tukevat, eli tämä palaute, joka näistä selvityksistä on tullut, jakautuu. Me käymme parasta aikaa läpi lausuntopalautetta ja ihan vakavasti katsomme, löytyykö sieltä jotain semmoisia elementtejä, joita me emme ole osanneet ottaa huomioon. Sen jälkeen me sitten viimeistelemme tämän esityksen, joka tulee tänne eduskuntaan, ja sen jälkeen se on eduskunnan käsissä. Tämä on se hallituksen suunnitelma, ja tällä mennään eteenpäin.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-06 Miksei hallitus puuttunut asiaan? Mielestäni tätä on yhä aiheellista kysyä, sillä perussuomalaisten mielestä valtion päätehtäviä on puolustaa suomalaisia työpaikkoja ja teollisuutta Suomessa. Risteilijä oltaisiin voitu rakentaa Raumalla, Rauman telakalla. Se oltaisiin voitu varmaan rakentaa myös Turussa tai vähintään Turun sisartelakalla Saksassa suomalaisten alihankkijoiden kanssa.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-09-06 Valtio ei omista ensimmäistäkään prosenttia Viking Linesta. He toimivat täysin vapaalla markkinalla. Valtiolla ei ollut mitään tietoa tästä kokonaishankinnastakaan. Eli ei ollut mitään sellaista tekijää, että me olisimme menneet siihen väliin. Pitäisin perin outona sitä menettelytapaa, että valtio rupeaisi puuttumaan yksittäisen yrityksen hankintoihin
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-06 Suurin yritystukien saaja — eikö markkinatalous ole niiden näkökulmasta aika suhteellinen asia? Mutta vastauksenne oli aika suora, ja ymmärrän, että teillä ei ole tietoa, teillä ei ole halua, teillä ei ole ehkä kykyäkään puuttua tällaiseen asiaan. Sen sijaan perussuomalaisilla on halua, ja tämä on asia, johon tulee suhtautua vakavasti, sillä teollisuuden
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 Kestämättömän suuret metsähakkuut johtavat siihen, että Suomen kokonaispäästöt kasvavat 30 prosenttia vuoden 2015 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Näin on käymässä, vaikka joka ikinen hallituksen esittämä lisätoimi ilmastopäästöjen vähentämiseksi toteutuisi. Aikana, jolloin Suomen pitäisi tehdä kaikkensa ilmastopäästöjen vähentämiseksi, hallitus on päinvastoin kasvattamassa niitä.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-09-06 Suomen metsien hakkuun tasoa. Hallitus ei ole puukauppaosapuoli. Sen sijaan hallitus päättää Suomen ilmastopolitiikasta, ja hallitus on sitoutunut Pariisin sopimukseen. Hallitus on sitoutunut siihen, että EU-maiden kanssa yhdessä vähennämme energiantuotannon ja teollisuuden päästöjä 43 Olemme sitoutuneet siihen, että maataloudessa, lämmityksessä ja liikenteessä, eli päästökaupan ulkopuolella, vähennämme päästöjä 39 prosentilla tuohon kyseiseen vuoteen mennessä. Olemme myös sitoutuneet siihen, että säilytämme sen hiilinielutason, jonka tuohon vuoteen 2030 tähdätessä vertailutasona EU:lle tulemme ilmoittamaan ja toimittamaan.
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin täytyy todeta, että valtioneuvoston omassa selonteossa ilmasto- ja energiastrategiasta käy ilmi, että valtioneuvoston omat toimet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ovat puhdas nolla. Sen jälkeen tutkijoiden raportit osoittavat sen, että hiilinielujen pienentyminen jatkuu vuosisadan loppuun asti. Nämä pohjautuvat YK:n maaraporttiin. olette ensinnä sivuuttaneet tutkijat, tieteen ja myös YK:n raportin tässä asiassa. Monet niistä toimista, joita olette vieneet eteenpäin ilmastonmuutoksen torjumiseksi, ovat toki hyviä, mutta jos otetaan aina yksi askel eteenpäin ja kaksi taaksepäin, niin tässä on se ilmeinen ongelma. Ja mitä tulee vaikkapa budjettiriiheen, tämä on hyvä osoitus: myös ensi vuonna
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-09-06 Ensinnäkin tuo väitteenne siitä, että hallituksen toimet olisivat merkityksettömiä, ei pidä paikkaansa. Kerroin juuri hallituksen toimista ja sitoumuksista päästöjen vähentämiseksi: esimerkiksi kivihiilen käyttökielto, uusiutuvien polttonesteitten sekoitevelvoite, sähköisen ja biokaasuliikenteen edistäminen ja niin edelleen ja niin edelleen, investointituet aurinkosähköön, tuulivoimaan, uusiutuvan sähkön uusi tukijärjestelmä. Tämän kaltaisia toimia konkreettisesti teemme omien ilmastositoumustemme toteuttamiseksi. Hiilinielut ovat erittäin tärkeä osa ilmastopolitiikkaa. Maailmassa tarvitaan enemmän metsiä, maailmassa tarvitaan paremmin kasvavia metsiä. Mutta meillä on mahdollisuus myös tuota metsien kasvua kestävällä tavalla hyödyntää, kuten suomalainen traditio on. Mielellämme lähdemme vahvistamaan metsähiilinieluja vaikkapa metsitysohjelmalla ensi kaudella.
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-06 Värderade talman, arvoisa puhemies! Akateemikko Ilkka Niiniluoto ilmaisi pari päivää sitten Ylen A-studiossa huolensa osaamisen ja ymmärryksen tulevaisuudesta. Hän totesi keskustelussa, että hän ei kymmenen vuotta sitten pystynyt ennustamaan, että valemedia ja virheelliset käsitykset yleistyvät. RKP on täysin samaa mieltä akateemikon ja ex-kanslerin kanssa, että tiede, tutkimus ja koulutus ovat asioita, joista ei saisi tinkiä. Hallitus on valitettavasti hitaasti oivaltanut tämän. SFP ser kommande riksdagsval som ett utbildningsval. Vi efterlyser målmedvetna satsningar också på forskning och innovationer. Hallitus on päättänyt, että ensi vuoden budjettiin lisätään tutkimukseen ja innovaatiotoimintaan 112 miljoonaa euroa.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Haluan heti alkuun todeta, että viime viikolla käydyssä budjettiriihessä hallitus todella nosti Suomen tutkimus- ja innovaatiobudjettia yli 100 miljoonalla eurolla. Se on tietysti merkittävä panostus tutkimukseen ja innovaatioihin, Suomen kasvuun ja tulevaisuuteen ja myöskin ratkaisevaa niiden haasteiden kannalta, joista tänään on puhuttu täällä: ilmastonmuutoksen torjumisen, eriarvoisuuskehityksen, työllisyyden edistämisen ja kasvun. Samaan aikaan hallitus myös panostaa esimerkiksi osaajapulan ratkaisemiseen. Tarvitaan nopeaa, lyhytkestoista koulutusta, jolla voidaan saatella ihmisiä nopeasti työelämään tilanteessa, jossa yrityksillä on mahdollisuus nyt rekrytoida uutta työvoimaa — kasvu on vahvasti lähtenyt Suomessa liikkeelle — ja siihen teimme merkittäviä, kymmenien miljoonien eurojen satsauksia jo budjettiriihessä ja sitä ennen. Lisätalousarviokäsittelyn kautta saadaan ne nopeasti käyttöön. Osaamiseen, sivistykseen panostaminen on ollut Suomen tarina sata vuotta, ja siihen meidän täytyy tietysti tulevaisuudessakin vahvasti suuntautua. Akateemikon sanat on kuultu, vahva viesti siitä, että tarvitaan tulevaisuudessa vahvaa sivistystä ja myös kriittistä lukutaitoa.
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-09-06 delvis bra, men när de ersätter långsiktig basfinansiering, grundfinansiering blir det ett problem. Arvoisa puhemies! Riippumatta siitä, mistä koulutusasteesta puhutaan, viesti on aivan selvä kentältä. Halutaan pitkäjänteisyyttä rahoitukseen ja halutaan läpinäkyvyyttä ja halutaan varmuutta siitä, että perusrahoitus on kunnossa. Äsken puhuimme korkeakoulutuksesta, tieteestä ja innovaatioista, ja kysynkin: Yksi tapa palauttaa tätä pitkäjänteisyyttä, jos puhutaan korkeakoululaitoksesta, olisi puuttua tähän indeksikysymykseen. Miksi hallitus ei tehnyt näin?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-09-06 ja että Suomen tutkimus- ja innovaatiobudjetti, julkinen ja yksityinen yhteensä, muodostaisi kokonaisuuden, joka olisi 4 prosenttia meidän bkt:stä. Nämä tavoitteet ovat nimenomaan pitkäjänteisiä tavoitteita, ja toivon, että niihin eduskunnassa sitouduttaisiin yli hallituskausien.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Hallitus päätti budjettiriihessä maatalouden kriisipaketista. Erittäin tarpeellinen ja hyvä päätös. Mutta kriisipaketti ei kuitenkaan ratkaise Suomen maatalouden pitkän aikavälin ongelmia. Elintarvikkeiden alkutuottajat saavat vain murto-osan siitä, mitä kuluttaja maksaa kaupassa lopputuotteesta. Tuottajien asema neuvotteluissa on todella heikko, kun suuret kauppaketjut ja elintarviketeollisuus sanelevat ehdot. Ylen tuoreen kyselyn mukaan 90 prosenttia suomalaisista on valmis maksamaan maitolitrasta enemmän, jos he tietävät korotuksen varmasti menevän tuottajille. Vuorineuvos Karhinen on selvittämässä, miten maatalouden kannattavuutta voisi parantaa.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-09-06 rouva puhemies! Kysymys on äärimmäisen aiheellinen. On tosi iloinen asia, että suomalaiset noin isosti ovat suomalaisen ruuan ja suomalaisen ruuantuotannon puolella. Se on valtavan iso luku. Se huolenaihe, joka tällä hetkellä meillä kaikilla on tästä asiasta, on nimenomaan ruuantuotannon alkutuotannon eli maatalouden heikko kannattavuus. Se on kaikkien tiedostama asia, ja tähän myöskin hallitus budjettiriihessään toi omalta osaltaan helpotusta, niin kuin edustaja Östman tässä totesi. No, se ei riitä kohentamaan pitkällä aikavälillä ja kestävällä tavalla maatalouden kannattavuutta, se on selvä, mutta se on tähän kohtaan erittäin tarpeellinen kädenojennus. Ratkaisu löytyy vain ja ainoastaan markkinoilta. Markkinat ovat vinoutuneet, ostajan voima, neuvotteluvoima, on valunut pikkuhiljalleen kohti kauppaa. Sekin on ihan päivänselvä asia. Ja myös tähän asiaan hallitus teki yhden selkeän, konkreettisen liikkeen: meiltä tulee
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-06 Elintarviketeollisuudella, tai sanoisin erityisesti kauppaketjuilla, menee suhteellisen hyvin, mutta alkutuottajat ovat pulassa, nyt myös heikkojen satojen vuoksi. Mutta eikös tässä tilanteessa, kun suomalaisetkin suhtautuvat näin positiivisesti, että olisivat valmiit maksamaan enemmän, kun raha menisi suoraan alkutuottajille, eikös nyt olisi aika meidän sanoa: Mites te kehtaatte?
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-09-06 joka vaivaa ketjua niin, että sitä lisäarvoa, joka sen ketjun mahdollista on tuottaa, se ei tuota. Tästä meidän on päästävä eroon. Totesin eilen Yleisradion A-studiossa sen, että vahvimman pitää aloittaa se työ, jolla tätä luottamusta elintarvikeketjuun, 340 000 suomalaisen elintarvikeketjuun, saadaan aikaan, ja se pitää tehdä nyt. Me tuemme sitä vahvasti, että näin myöskin tapahtuu. Tässä pitää jokaisen ketjun lenkin katsoa peiliin ja tehdä yhdessä enemmän, jotta luottamus kasvaa. Ja pitää meidän muistaa, että suomalainen ruoka, se on muuten erilainen tuote kuin se ulkomailta tuotu ruoka.
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: kp
Päivämäärä: 2018-09-06 Suomi on hakeutunut Ranskan kanssa hyvin tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan unionin yhteisen puolustuspolitiikan ja puolustuksen kehittämisessä. Tämä on merkinnyt muun muassa tuen antamista Ranskan interventio-aloitteelle, joka osaltaan tähtää kohti kovaa kriisinhallintaa unionin ulkopuolella. Toisaalta Suomi on yhdessä Ranskan kanssa pyrkinyt antamaan perussopimuksen avunantolausekkeelle sen tulkinnan, että jäsenmailla on velvollisuus antaa toisille jäsenmaille myös sotilaallista apua. Herra pääministeri, viime lauantain tv-haastattelussa sanoitte, että avunantolauseke on hyvin lähellä Naton 5 artiklaa mutta Euroopan unionilla ei ole mekanismia ja rakenteita avun antamiseen.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Ei tässä sotilasliiton kehittämisestä ole missään tapauksessa kysymys. Olen tätä asiaa kuvannut sillä tavalla, että olisihan se erikoista, jos me menemme apuun maalle, joka on taloudellisessa kriisissä tai maahanmuuttokriisissä mutta emme menisi apuun kaikin käytettävissä olevin keinoin — niin kuin tuossa artiklassa 42.7 sanotaan siinä tapauksessa, että tuo maa kohtaisi aseellisen hyökkäyksen. teki avunpyynnön tämän 42.7 artiklan pohjalta, ja Suomi tarttui ensimmäisenä siihen, ja vapautimme ranskalaisia joukkoja tuolta Libanonista omilla rauhanturvajoukoillamme. Mekanismi, mikä meillä on tällä hetkellä siinä, on se, että kaksi jäsenmaata sopii keskenään, mitä tuo käytännössä on, ja tässä tapauksessa se meille osoitettu pyyntö
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 Tavoitteenahan on keventää ympäristölupamenettelyä luomalla tämmöinen kevyempi ilmoitusmenettely toiminnoille, joiden ympäristövaikutukset eivät ole suuret. Lausuntokierroksella tämä esitys sai paljon kritiikkiä muun muassa kuulemisten ja valitusoikeuden rajoittamisesta, ja on hyvä, että näiltä osin hallituksen esitys on lausuntokierroksen jälkeen parantunut, mutta kiinnittäisin huomiota siihen, että on mahdollista, että tässä nyt kuitenkin itse asiassa monimutkaistetaan asioita, vaikka tavoitteena on yksinkertaistaminen. Ympäristönsuojelulain uudistuksethan jo yksinkertaistavat näitä menettelyjä,
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 Tosiaankin hallituksen linjanahan on ollut tällä vaalikaudella merkittävästi helpottaa erilaista erilaista normitusta ja sääntelyä, ja tässä on edetty määrätietoisesti, varsinkin mitä tulee tähän ympäristöluvitukseen ja näihin erilaisiin elinkeinotoiminnassa tarvittaviin lupiin. Lähden siitä, että kuitenkaan ympäristönsuojelun taso ei ole heikentynyt eikä tule tälläkään lakiesityksellä heikentymään. Sen sijaan silloin kun toiminnassa ei olennaisia muutoksia ole tapahtunut ja
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 puhemies! On tietysti hyvä, että asioita sujuvoitetaan ja asioitten hoitamista sujuvoitetaan. Sehän on erittäin hyvä ilmaisu, ja tätä sujuvoittamistahan on tehty jo pitkin matkaa. Nyt olisi kuitenkin hyvä pikkuhiljaa arvioida myös sitä, mikä merkitys ympäristölainsäädännölle on ollut sillä, että vuosi vuodelta, laki lailta on tätä niin sanottua sujuvoittamista tapahtunut, eli norminpurkua, ja missä määrin sitten ne kasautuvat sillä tavalla, että sillä alkaakin olla jo merkitystä ympäristönsuojelun kannalta. Kysynkin arvoisalta ministeriltä: miten paljon tätä kohtaa on pohdittu ympäristöministeriössä? Muistan, jokin aika sitten, kun me olemme valiokunnassa käsitelleet näitä asioita, sieltä on tullut aika huolestuneita näkemyksiä siitä, että olisi hyvä myös jossain vaiheessa katsoa tarkoin se, mikä vaikutus kaikella sillä työllä, jota on ikään kuin tämän sujuvoittamisen nimissä tehty norminpurussa, on sitten käytännössä ympäristönsuojelulle ollut.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Todellakin tässä lakiesityksessä on kyse siitä, että ympäristönsuojelun normit ja taso täytetään mutta kevyemmällä hallinnollisella menettelyllä. Tämä on ollut tämän hallituksen sujuvoittamistoiminnan linjaus. Emme me tingi ympäristönsuojelun tasosta, emme ihmisten terveyden suojelun tasosta, mutta pyrimme siihen, että hallinnolliset menettelyt ovat yksinkertaisempia ja kevyempiä. Ja tässä on hyvin selvä, iso ero. Aivan samalla tavoin kuin äsken kyselytunnilla: On iso ero sillä, puhutaanko ilmastosopimuksen mukaisesta maaraportista vai jonkun siitä antamasta tulkinnasta. Tuo maaraportti on kymmenien virkamiesten Tilastokeskuksen johdolla tekemä kuvaus vuodelta 2015. Tunnen sen harvinaisen tarkkaan. Olen itse sen esipuheen allekirjoittanut. Sen sijaan, jos lähdetään väittämään tästä raportista jotain, mikä perustuu jonkun toisen tulkintaan, joka on perin puutteellinen, niin siinä kannattaa olla myös opposition tarkkana, että mitä siteerataan.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Mielestäni ministeri Tiilikainen vastasi äärimmäisen hyvin, ja ehkä nämä edustaja Myllerin huolet ovat tietyllä lailla ylimitoitettuja. Suomessahan oli tämän hallituskauden alkaessa noin 15 000 erilaista ympäristölupaa. Nyt tämän uudistuksen jälkeen me tulemme 11 000 ympäristölupaan. Muissa Pohjoismaissa mennään 3 000—5 000:n tasolla. Joten kyllä siellä purettavaa on, ihan vain, että päästäisiin tuonne muiden Pohjoismaiden tasolle.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 puhemies! Aivan todellakin, niin kuin edellisessä puheenvuorossa todettiin, tässä ollaan järkevöittämässä tätä ympäristölupamenettelyä. On aivan luonnollista, että joku karjasuojan rakentaminen tai vastaava, joka on ympäristövaikutuksiltaan käytännössä olematon, saa ilmoitusmenettelyllä luvan. Tällaiseen menettelyynhän pitää mennä yhä enemmän. En tiedä Suomessa yhtäkään ihmistä, joka oman kotipiirinsä tai pihapiirinsä tai elinpiirinsä haluaisi liata ja pilata. Sehän on ajatuksenakin ihan absurdi, ihan hurja. Eihän kukaan sellaista halua tehdä. Tämän takia hallitus on määrätietoisesti koko tämän vaalikauden ajan purkanut byrokratiaa. byrokratiaa. Edustaja Wallinheimo hyvin puheessaan kuvasi tätä, vertasi meidän tilannettamme Ruotsin tilanteeseen, ja samaan suuntaan pitää meidänkin mennä. Tällaisissa asioissa, joissa rakennetaan vähän tai ei ole merkittävistä asioista kysymys, tällä keinoin pitää edetä, kuten ministeri sanoi. Onhan kummallista, kun navetan rakentamiseen tänäpänä alkaa olla yhtä tiukassa luvan saaminen kuin ydinvoimalan rakentamiseen. Jotkut sanovat, että tarvitaan saman verran paperia, niin onhan siinä nyt jotakin kummaa näissä kahdessa asiassa.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-09-06 kysymykseni siis kuului: ollaanko selvitetty tai selvittämässä ympäristöministeriössä, mikä niitten yhteisvaikutus on? Ministeri sanoi, että ympäristönsuojelun tasoa ei ole tarkoitus heikentää. Mutta voiko sitä tapahtua niin, ettei sitä tarkoiteta, vaan ikään kuin näitten eri normien purkamisen yhteisvaikutuksesta? En nyt tarkoita pelkästään tätä asianomaista hallituksen esitystä.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 mutta meidän on ympäristövaliokunnassa tarkkaan mietittävä sitä, tuleeko tästä lisämonimutkaistamista sen takia, että sitten on arvioitava tapauskohtaisesti, mikä hanke kuuluu tämän kevyemmän menettelyn piiriin ja mikä tarvitsee sitten nämä lupamenettelyt ja voiko siitä kenties tulla sitten esimerkiksi oikeudellisia kiistoja ja sitten näiden hankkeiden pitkittymisiä. Mutta mitä tulee metsänieluihin ja ilmastoon, niin huomauttaisin, että hallituksen omissa vaikutusarvioissa,
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Kiitos ministerille! Ministeri Tiilikainen, teidän johdollanne on tehty hyvää, määrätietoista työtä nimenomaan tästä tulokulmasta, että ei ole tingitty ympäristönsuojelusta mutta on kevennetty sitä hallinnollista taakkaa ja sitä byrokratiaa, mitä meillä on. Meillä on edelleen tällä hetkellä merkittävästi erilaisia investointeja ja rakennushankkeita, isompia ja pienempiä, luvituksen erilaisissa syövereissä, ja on ollut hyvä, että myös tätä valituskierrettä on pystytty jonkin verran tämän hallituksen toimesta vähentämään. Meillä on jopa tällaisia lähes ammattivalittajia, jotka valittavat jokaisesta eri vaiheesta, ja tällä tavalla monet hankkeet ovat
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 toimenpiteiden joukko, jota on eri aloilla ja eri ministeriöissä nyt tehty. Todellakin työ on vasta alussa. Yrityspuolella varsinkin on nostettu esiin myös nämä ympäristölupa-asiat siinä mielessä, että hyvin moni hanke myöhästyy ja pitkittyy ja jää jopa kokonaan aloittamatta sen vuoksi, että ympäristölupaprosessi kestää niin pitkään ja he tietävät ja ovat kuulleet viranomaisilta, että resursseja ei ole riittävästi.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa rouva puhemies! Minäkään en tietysti kannata mitään tarpeetonta säätelyä enkä ylimääräistä byrokratiaa. Sikäli tämä esitys on kyllä varsin ymmärrettävä, että meillä tuossa luvituksen säätelyssä on kieltämättä melkoista epäsuhtaa: meillähän kokonaisen ydinvoimalaitoksen teollista infraa voidaan satojen hehtaarien alueella rakentaa täydellä teholla, ennen kuin itse laitoksella on edes rakentamislupaakaan, mutta navetan rakentaja voi joutua odottamaan vuosia, ennen kuin voi lapiota maahan lyödä. Mutta tämän lakiesityksen kohdalla tulee mieleen väistämättä, onko se jokseenkin tarpeeton sikäli, että tuleeko tämä käytännössä oikeasti lisäämään ympäristösäätelyn monimutkaisuutta tuomalla siihen taas yhden uuden prosessin entisten tilalle. Käytännössähän hallitusohjelman kirjaukset tällä hallituskaudella ovat jo ympäristönsuojelulain muutoksina poistaneet tuolta lupamenettelystä paljon toimintoja.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-09-06 jatkuva eteenpäinvieminen, eli 300 asiaa on jo viety maaliin. Pidän hyvänä sitä, että hallinnollinen taakka jatkuvasti kevenee monella hallinnonalalla ja että monesta lupamenettelystä on siirrytty ilmoitusmenettelyyn. Tämä on, niin kuin täällä todettiin, ollut myös kansalaisten toive. Tämä esitys perustuu ministeri Tarastin työryhmän pohdiskeluun, ja se, mistä tässä erityisesti iloitsin, on se, että loistava työryhmän antama lausunto on otettu vakavasti ja sitä viedään eteenpäin. Uskon, että tällä on myös sellainen vaikutus jatkossa, että erilaisten työryhmien, mitä perustetaan, työhön suhtaudutaan yhä vakavammin, kun nähdään, että ne myös johtavat sitten ajan myötä jatkuvaan muutokseen ja hyviin asioihin. Kiitos tästä esityksestä.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-09-06 tämän hallituksen keskeisiä tehtäviä. On lähdetty siitä ajatuksesta, että saa tehdä, eli on rohkeasti lähdetty purkamaan turhaa sääntelyä ja normeja oikeastaan läpi kaiken toiminnan. Itse ympäristöpuolella mutta myös rakentamisen ja asumisen puolella, tässä kokonaisuudessa, niin kuin edustaja Wallinheimo, joka on ollut yksi tällainen norminpurun edelläkävijä, toi esille, meillä on poikkeuksellisen paljon tätä sääntelyä, ja on ollut hyvä, että näitä toimenpiteitä on nyt ympäristöministeri Kimmo Tiilikaisen johdolla tehty. On lähdetty sujuvoittamaan luvitusta, ja niin kuin tuossa totesin, meillä on edelleen erittäin paljon erilaisia investointeja kiinni lupavaiheissa. Itse asiassa jonkin verran tämän nykyisen hallituksen työ on jo tuottanut tulosta ja näkyy näissä tilastoissakin. Viranomaisten lupapäätöstä odottavien investointien kokonaisarvo oli vuonna 2016 noin 2,9 miljardia euroa, kun vielä edellisen hallituksen aikana luku oli reilusti suurempi, 3,6 miljardia, eli tässä on selkeästi pystytty etenemään, eli lupajonoissa on siis aiempaa vähemmän investointeja, vaikka samaan aikaan yritysten investointiaktiivisuus on noussut. Tämä viittaa siis lupakäsittelyiden nopeutumiseen. Jonot ovat silti edelleen pitkät. Esimerkiksi valtion ympäristölupahakemusten keskimääräinen käsittelyaika oli aluehallintovirastoissa yli 17 kuukautta, ja se on toki pitkä aika. Nyt sitä on jonkin verran pystytty laskemaan. Yritysten antamat arvosanat paranivat tämän hallituksen kolmen ensimmäisen vuoden aikana viranomaiskäsittelyn kaikilla osa-alueilla verrattuna viime hallituskauden aikaiseen tutkimukseen. Etenkin luvan hakemisen alkuvaiheeseen liittyvä byrokratia on keventynyt. Noin kolmannes arvioi tilanteen hyväksi, kun aiemmin luvut olivat selkeästi suurempia. Kokonaiskuva lupajärjestelmien toimivuudesta on kuitenkin edelleen aika kriittinen. Lähes 80 prosenttia tähän laajaan EK:n tekemään tutkimukseen vastanneista koki ja oli sitä mieltä, että uudistuksia on jatkettava, ja on hyvä, että näin myös tehdään. Tässä esityksessä on kyse yhdestä pienestä osasta, ja nimenomaan tämäntyyppisissä meidän on järkevää määrätietoisesti edetä. Yleisesti yrittäjät edelleen näkevät ongelmaksi valitukset tuomioistuimiin. Noin 43 prosenttia piti nykyisiä käytäntöjä huonoina, ja vain 17 prosenttia arvioi ne hyviksi. Ja tähänkin tällä hallituskaudella on nyt puututtu, eli on rajattu myös tätä valitusoikeutta. Valitusoikeus on nykyisin vain niillä, joita asiat selkeästi koskettavat, ja se on varmasti yleisen oikeustajunkin mukaista. Itse pidän, arvoisa puhemies, hyvänä sitä, että sujuvoitamme lupamenettelyä kaavoituksesta lähtien aina itse luvitukseen, yksi hyvä esimerkki ovat nämä luvituskokonaisuudet, missä itse asiassa kaikki virkamiehet on saatu saman pyöreän pöydän ääreen. Näistä on äärimmäisen hyviä kokemuksia. Eli olemme päässeet pikkuhiljaa eroon siitä, että jokainen virkamies tekee päätöksiä eri paikassa, ja pahimmissa tapauksissa valittivat vielä toisen virkamiehen tekemistä päätöksistä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-09-06 Todellakin byrokratian purkaminen on tämän kansakunnan kannalta aivan erinomaisen tärkeä asia. Ajatelkaa nyt Suomen valtiota maarajojen sisällä olevana alueena, joka on Euroopan unionin harvimmin asuttu, ylivoimaisesti harvimmin asuttu maa, ja siitä huolimatta meillä on luotu valtava rakentamisen byrokratia. Välillä tuntuu, että pienen mökin tai pienen varaston tai jonkun muun rakennuksen rakentaminen alkaa olla erittäin vaikeaa ja kestää pitkään ennen kuin saa luvan. Elikkä tällaisen byrokratian purku, mistä tässä hallituksen esityksessä on kysymys, on äärimmäisen hyvä ja kannatettavaa. Ja todellakin tavallisen ihmisen elämän kannalta että tämän lain mukaiset eläinsuojien rakentamiset siirtyvät ilmoitusmenettelyyn, on äärimmäisen helpottava asia, esimerkiksi maanviljelijöiden kannalta, jotka haluavat toimia niin, että eläimillä on hyvät olosuhteet. Samalla voidaan byrokratiaa purkaa. Toivon hartaasti, arvoisa puhemies, että ministeri Tiilikainen vielä ennen loppua — tässä on hallituskautta jäljellä vielä vaaleihin asti jonkun aikaa — määrätietoisesti ajaa tätä ajatusta eteenpäin, että ympäristölupamenettelyä sujuvoitetaan ja nopeutetaan koko ajan. Suomihan on saanut Euroopan ihmisoikeustuomioistuimesta lukuisia langettavia tuomioita siitä, että meidän oikeusprosessit ja lupaprosessit kestävät luvattoman pitkään. Ei voi olla niin, että joku hanke seisoo vuosia tuolla byrokratian rattaissa ja kyseinen ihminen menettää siinä oikeuksiaan ja pahimmillaan paljon rahaa, kun hän odottaa lainmukaista lupaa jollekin hankkeelle. Lopuksi, arvoisa puhemies, vielä se, että kun näitä lupia tällä hetkellä on erilaisille hankkeille vireillä tuolla viranomaisten eri asteissa ja myös oikeusistuimissa odottamassa tuomioistuimen päätöstä, niin näiden hankkeiden yhteisarvon on laskettu olevan miljardeissa euroissa.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-09-06 Arvoisa puhemies! Kiitoksia ensinnäkin tästä voittopuolisesti myönteisestä palautteesta, jota tämä lakiesitys on saanut, mutta kiitoksia myös niistä huolista, mitä täällä nousee, että onhan varma, että sitten sitä ympäristönsuojelun tasoa ei heikennetä. Sen täytyy meillä olla koko ajan mielessä, ja tällä ajatuksella mennään myös eteenpäin. Ja aivan kuten edustaja Hoskonen äsken toivoi, että vielä sitten muutakin tähän luvituksen tai byrokratian tai hallinnollisen taakan keventämiseen kuuluvaa tulee, niin kyllä todellakin aikeissa vielä on, että tällaista luvitusta sujuvoittavaa säädöstöä saadaan eduskunnan käsittelyyn syksyn aikana. Mutta, arvoisa puhemies, käytän tilaisuuden myös hyväkseni — valitettavasti joudun piakkoin poistumaan muihin tehtäviin — ottaakseni pienen esimerkin tästä sujuvoittamisesta ilman että ympäristönsuojelun taso laskee. Tuolla on hetken kuluttua listalla käsittelyssä hallituksen esitys, jossa tuotantoeläinten lannan polttoa helpotetaan. Tässähän on tämä ikuisuuskysymys siitä, että saako hevosenlantaa polttaa vai ei. No hevosenlanta on hyvä maanparannusaine, ja hyviä ravinteita siinä on, silloin kun löytyy se paikka ja pelto, mihin sitä levitetään, mutta valitettavasti monella tallilla ei tällaista kohtuullisen etäisyyden päässä ole, kun aiemmin tässä hevosenlannan poltossa on vaadittu jätteenpolttolainsäädännön noudattamista ja jatkuvaa päästömittausseurantaa ja niinpäin pois, niin nyt tällä esityksellä sitten tuo aiemmin ajamamme EU-säädöksen muutos tuodaan kansalliseen lainsäädäntöön ja merkittävällä tavalla helpotetaan hevosenlannan polttoa. Ja huomio: huomio: kyse ei ole siitä, että jotenkin näitä polton raja-arvoja kovasti nyt laskettaisiin, vaan kyllä, edelleenkin näissä samoissa voimaloissa, missä sitten hevosenlantaa voi jatkossa muitten polttoaineitten mukana polttaa, on varsin tiukat energiantuotannon yleiset päästövaatimukset voimassa. Eli kyse on tämänkaltaisesta toiminnasta, ja olen tietysti tyytyväinen, että tuo hallitusohjelmaankin kirjattu asia nyt nytkähtää eteenpäin. Arvoisa puhemies! Näillä aluilla, ja toivottavasti ehdimme vielä todellakin tuoda ympäristöministeriöstä joitain tämänkaltaisia esityksiä myös myöhemmin eduskunnan käsittelyyn.