samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 esityslistalla, että ei tässä ihan viimeistä sanaa vielä ole sanottu, mutta tästä syystä justiinsa kysyisinkin kuitenkin vastaavalta ministeri Soinilta teidän näkemystänne: tuleeko tämän sopimuksen, tai kompaktin, hyväksyminen lisäämään vai vähentämään haitallisen maahanmuuton määrää Suomessa? Jos vastauksenne on, että ei tule vaikuttamaan suuntaan eikä toiseen tai ette tiedä, mikä tämän vaikutus on, sitten kysyn: Miksi kummassa Suomen sitten tämmöiseen on edes mukaan mentävä, kun koko ajan yhä useampi länsivalta, ja Itävaltakin, on tästä ulkopuolelle jäämässä? Onko teillä aavistusta, miksi näin moni maa on jäämässä pois tästä?
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-11-29 koska tämä hyvä hallitus ei pimittänyt mitään vaan päätti, että tuodaan toinen jatkokirjelmä, jotta eduskunta saa sanoa sanansa. Ja nyt jos teillä, edustaja Eerola, on hallintovaliokunnassa sen puheenjohtajana vaikutusvaltaa, te varmaan saatte sieltä sellaisen kannanoton, joka tyydyttää tämän eduskunnan enemmistön tahtoa, joka on myös kansanvallan mielipide, mitä tähän asiaan tulee.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 Lisäksi tässä vielä lukee tämän sopimuksen kohdalla, että tämän sopimuksen noudattamisen edistymistä ja täytäntöönpanoa tarkastellaan paikallisella ja globaalilla tasolla neljän vuoden välein. Joten mihin tässä sopimuksessa ministeri ajattelee, että Suomi ei sitoudu?
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-11-29 ette hyväksy nyt. Hyvä, te ulkoasiainvaliokunnassa pääsitte varajäsenenä pöytään, kun oppositio — jostain syystä, joka on minulle käsittämätön — ei ollut täysimittaisena paikalla, ja se on tietysti teidän oikeutenne, ja teitte siinä kansanvallan kannalta ihan oikein. Muuten sitä ette olisi saanut äänestykseen. On tärkeätä tietää, miten tämä prosessi on mennyt. Nyt kun eduskuntakäsittely sitten hallintovaliokunnassa
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 Suomi sai eilen hyvin kyseenalaisen kärkisijan Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimuksessa. Sen mukaan Suomi koetaan EU-maista kaikkein rasistisimmaksi. Suomessa haastatelluista afrikkalaistaustaisista ihmisistä yli puolet kertoi kokeneensa rasistista häirintää, kuten loukkaavia eleitä, kommentteja tai uhkauksia. Suomessa tummaihoiset ihmiset ovat myös kokeneet selvästi useammin rasistista väkivaltaa kuin muissa tutkituissa EU-maissa. Jo vuosi sitten Suomi osoittautui EU:n perusoikeusviraston tutkimuksessa yhdeksi Euroopan syrjivimmistä maista. Nämä ovat hyvin järkyttäviä tuloksia.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Kiitos sinänsä tärkeästä kysymyksestä, kyllä se on vakava viesti meidän koko yhteiskunnallemme, että toistuvasti tulemme esiin viharikosten ja vihapuheen kärkisijoilla Euroopassa. Todella, valitettavasti kyseenalaista mainetta tuli eilen julkaistussa raportissa. Ja on aika hurjaakin, että todella Suomessa haastatelluista noin 500 afrikkalaisperäisestä maahanmuuttajasta 300 kertoo kokeneensa rasistista syrjintää elämässään, näin ei pidä olla tulevaisuudessa. Oma Oma viharikostutkimuksemme, vuosittainen sellainen, Poliisiammattikorkeakoulusta valmistui myös, juuri 26. päivä, ja sen perusteella edelliseen vuoteen nähden on hieman laskua. Mutta kyllä kuitenkin on syytä ryhtyä toimiin, ja olemme asettaneet yhdessä oikeusministerin ja opetus- ja kulttuuriministerin kanssa selvitysryhmän, joka nopealla tähtäyksellä katsoo toimenpiteitä opetus- ja kulttuuritoimi myös sen takia, että nämä ovat usein koululaisten ja nuorten ongelmia yhtä lailla. Ja olemme sinänsä poliisin puolella jo satsanneet, viime vuoden alusta vakinaistaneet internetissä tapahtuvan vihapuheen vastaisen toiminnon.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 Sen tavoitteena on estää vihapuhetta ja rasismia ja edistää yhteiskunnallista osallisuutta. Ohjelma sisältää 10 toimenpidettä, jotka kohdistuvat muun muassa opetushenkilöstön koulutukseen, nuorisotyöhön, liikuntaan ja uskontojen vuoropuheluun.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-29 reagoimme nopeasti silloin 2015, kun Suomeen tuli runsaasti turvapaikanhakijoita ja havaittiin runsaasti vihapuhetta ja myöskin turvapaikanhakijoihin ja muihin maahanmuuttajiin kohdistuvia rasistisia tekoja ja rasistista käytöstä. Ja se on aivan sietämätön tilanne, että Suomessa vuonna 2018 on tällaiset lukemat tutkimuksesta, meidän pitää pystyä parempaan, meidän pitää pystyä kunnioittamaan kaikkia ihmisiä taustasta riippumatta ja antaa heidän elää rauhassa täällä Suomessa.
Puhuja: Ozan Yanar
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Tämä on aidosti shokeeraava tutkimustulos: 63 prosenttia tummaihoisista on kokenut rasismia Suomessa viiden vuoden aikana — 63 prosenttia. Se on todella, todella suuri luku. Eli tutkimuksen mukaan Suomi on nyt saamassa tällaisen EU:n rasistisimman maan maineen, joka ei ole todellakaan hyväksi meille. Se on aika häpeällistä. myös näihin mielikuviin, joita monet rakentavat tässäkin salissa. Äsken kuultiin tätä keskustelua, jossa toitotetaan koko ajan jostain haittamaahanmuutosta, normalisoidaan näitä käsitteitä. Se on todella, todella vaarallista. Kannattaa pohtia esim. tässäkin salissa, mitä sanoo. Tämä vaikuttaa mielikuviin. Minä haluan muistuttaa, että tämä on maa, jossa natsit marssivat edelleen kaduilla oikeuden tuomiosta huolimatta. Tämä on maa, jossa turvapaikanhakijoiden perusoikeuksia on kavennettu. Tämä on maa, jossa hallitus edelleen toteuttaa nuivaa maahanmuuttopolitiikkaa. Tämä on maa, jossa jopa kansanedustaja voi kokea rasismia tässä talossa. Pääministerin sijainen: miten te aiotte näyttää esimerkiksi johtajuutta ja sanoa koko Suomen kansalle, että kaikki kuuluvat tähän maahan, kaikki me suomalaiset ihonväristä, uskonnollisesta taustasta ja kaikesta muusta, alkuperästä huolimatta?
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-29 täysin tasavertaisen kohtelun: ei rasismia, ei vihapuhetta, ei väkivaltaa. Ihmisoikeudet kuuluvat jokaiselle tässä maassa. Tämä on pyhä suomalainen yhteiskunnan periaate, ja toivoisin, että tästä jokainen pitää huolta. On sitten kyse kouluista, työpaikoista, kodeista, ystäväpiiristä, niin tämä olisi asia, josta meidän pitää yhdessä huolehtia ja puhua keskenämme.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-11-29 puhemies, ärade talman! EU:n perusoikeusviraston johtaja Michael O’Flaherty on täällä tänään ja huomenna ja on puhunut tästä raportista ja muutenkin keskustellut ihmisoikeuksien tilasta Euroopassa ja Suomessa. Tämä raportti, joka on sinänsä tosi surullista luettavaa, sisältää myös suosituksia Suomelle, ja haluaisinkin kysyä sitä, aikooko hallitus pistää toimeen näitä suosituksia ja onko se tutustunut näihin suosituksiin, jotka muun muassa kehottavat hallitusta laatimaan rasismin vastaisen toimenpideohjelman vielä tällä hallituskaudella. Me puhuimme aivan äsken lasten mielenterveydestä ja mielipahasta ja hyvästä olosta,
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Tapaan perusoikeusviraston pääjohtajan Michael O’Flahertyn huomenna aamulla, ja keskustelemme juuri näistä suosituksista. Sinänsä täytyy olla itsestäänselvää Suomessa, että meillä on nollatoleranssi rasismille, ja se on tämän hallituksen lähtökohta kaikessa, on sinänsä myös aivan huomionarvoista, mitä täällä edustaja Yanar aikaisemmin toi esiin, että kyllä tälläkin salilla on oma vastuunsa keskustelukulttuurista, puolin ja toisin. Ei syyllistetä ketään taustan, etnisyyden tai hänen pyrkimyksensä mukaan. Se ei tarkoita sitä, etteikö totta kai esimerkiksi maahanmuuton tule olla hallittua, sääntöperäistä, mutta
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-29 eri tilanteissa se on kiellettyä. Mutta sen sijaan vihapuhetta ei ole laissa määritelty. Vihainen puhe toisin sanoen kuuluu vuonna 2018 Suomen perustuslailliseen sananvapauteen. Ihmisen täytyy voida puhua suoraan. Ihmisen täytyy pystyä netissä kirjoittamaan suoraan, mitä mieltä hän on, ilman pelkoa, että hänet jonkun hämärän syyn perusteella otetaan poliisivalvontaan tai että hänen sanomisensa sensuroidaan sieltä netistä. Se on väärin. Pitää pystyä puhumaan suoraan, ja sitä suoraan sanomista ei saa pelätä.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-11-29 pahoinpitelyt, muut syrjivät teot, mutta niitä voi myös olla sellainen vihapuhe, jonka tässä myös edustaja määritteli, joka siis viittaa silloin kiihottamiseen kansanryhmää vastaan, kunnianloukkaukseen tai laittomaan uhkaukseen. Vuoden 2017 alussa Helsingin poliisilaitokselle perustettiin valtakunnallinen vihapuhetutkintaryhmä, jonka tehtävänä on puuttua siis rangaistavaan vihapuheeseen, ja näiden viharikosilmoitusten
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 huomiota, että tämän kyseisen tutkimuksen nimi on Being black in the EU elikkä puhutaan nimenomaan tummasta ihonväristä, mikä tarkoittaa sitä, että se syrjintä ei myöskään tule tyhjästä, vaan siihen liittyy valtavan pitkä historia, joka täytyy myöskin tuoda tähän keskusteluun, ja siitä täytyy olla tietoinen. Täytyy olla tietoinen siitä arjesta ja pohtia sitä laajasti, ei vain rasismin ehkäisyä, vaan sitä, mitkä ovat ihmisen mahdollisuudet edetä tässä yhteiskunnassa ja olla osallinen. Jos me katsomme vaikka tällä hetkellä eduskunnan salia — me olemme demokratian ytimessä — niin tämä sali on vielä hyvin yksivärinen, on se sitten meidän edustajien kannalta, median kannalta, melkein yleisölehterin kannalta tai muun henkilökunnan kannalta, joka tässä talossa työskentelee. Ja itse ajattelen, että nämä ovat tärkeitä askelia, tavoitteita yhteiskunnassa, joka haluaa aidosti
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-11-29 kaikkien ammattiryhmien, myös julkisten palvelujärjestelmien, puolelle: miten saadaan varmistettua, että eri taustan omaavia monipuolisesti hakeutuu tai että he hakeutuessaan pääsevät myöskin näkyville paikoille? Mutta on aivan totta, ja kyllä se valitettavasti myös sitä kautta totuudeksi osoittautuu, jos katsoo tämän tutkimuksen perusteella niitä maita, joissa rasismi nimenomaan afrikkalaisperäistä väestöä kohtaan nousee, että ne ovat itse asiassa ne maat, joissa ei ole niin näkyvillä paikoilla eri taustoista olevia ihmisiä eikä perinnettä ollut, jolloin se on selvästi myös ikään kuin tällaista vierauden tunteista kumpuavaa. Ja sisäministeriön osalta olen itse käynnistänyt toimenpiteet, jotta erityisesti Poliisiammattikorkeakoulun
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-11-29 igång i Helsingfors. Slush är en företagandets fest, en fest för den som vågar komma till Helsingfors i november, en fest för den som vågar vara företagare — för det är inte alltid en fest. Vi vet att det finns mycket att förbättra i just ensamföretagarnas socialskydd. Hallitus otti askeleen hyvään suuntaan antamalla vähän aikaa sitten esityksen, jolla parannetaan perheyrityksessä työskentelevän mutta ei yrityksen omistajiin kuuluvan henkilön työttömyysturvaa — kiitos siitä. Mutta yrittäjän sosiaaliturvan osalta on vielä paljon parannettavaa. Meillä on työelämä, jossa yksittäinen henkilö välillä voi toimia yrittäjänä, välillä työntekijänä ja sitten taas yrittäjänä, ja nykyinen sosiaaliturvajärjestelmämme ei näitä ihmisiä palvele, ja heitä on koko ajan enemmän. Ratkaisu tähän voisi olla yhdistelmävakuutus, joka loisi mallin, jossa aseman vaihtuminen ei katkaise henkilön sosiaaliturvaa — siis työttömyysturva heille, jotka työskentelevät vaihtelevasti palkansaajana ja yrittäjänä. Nyt näille molemmille on omat työttömyysturvaratkaisunsa, mikä usein käytännössä johtaa siihen, että ei ole kumpaakaan.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Täytyy ensiksi todeta, että kyllä tämä hallitus on yrittäjän sosiaaliturvaa parantanut, ja kuten tiedätte, täällä on käsiteltävänä juuri tämä ansioturvan parannus yrittäjän ei-omistavan perheenjäsenen kohdalta. Mutta mitä Mutta mitä tulee yhdistelmävakuutukseen, me tiedämme myös senkin, että se ei ollut niin sanotusti helppo harjoitus, mutta toisaalta näen, että sen eteen tehty työ ja selvitykset eivät mihinkään ole kadonneet. Se, kuinka paljon tällä hallituksella ja tällä eduskunnalla on enää aikaa käsitellä näitä lakeja, on myöskin eräs realiteetti.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-29 Henkilötietojen käsittelyyn liittyvien vaatimusten lisäksi paikkatietoja kerättäessä, säilytettäessä ja luovutettaessa tulee myös ottaa huomioon julkisuus ja salassapitosääntelystä seuraavat rajoitukset. Paikkatietojärjestelmien digitaalisuus edellyttää lisäksi kyberturvallisuudesta huolehtimista ja palveluiden jatkuvuuden varmistamista. Tämän toteuttaminen on kustannustehokkainta jo palvelujen rakentamisvaiheessa. Arvoisa puhemies! Selonteon kansainvälinen tarkastelu on melko suppea. Toiminnan kansainvälisyyteen on vain ohuita viitteitä. Tarvitaan kansainvälisen kehityksen kattava analyysi ja sitä kautta toimenpide-ehdotukset.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa rouva puhemies! Hyvät kansanedustajakollegat! Aluksi tietysti suuri kiitos valiokunnalle erittäin asiantuntevasta, laaja-alaisesta, perusteellisesta työstä paikkatietopoliittisen selonteon käsittelyn yhteydessä. Niin kuin jo silloin lähetekeskustelussa kävimme täällä keskustelun, joka osoitti sen, että asiaan on aivan erityistä kiinnostusta edustajien keskuudessa, koko eduskunnan keskuudessa, niin myöskin mietintö, joka tästä on tehty, osoittaa aivan sitä samaa — lämmin kiitos siitä. Se vie tätä meidän yhteistä ja myöskin yksituumaista tavoitetilaa erinomaisella tavalla eteenpäin. Arvoisa puhemies! Kun haluamme suomalaisen yhteiskunnan kehittyvän ja yritysten toimintaedellytysten parantuvan, on pakko muuttaa myös julkishallinnon ja muidenkin toimijoiden toimintatapoja. Ei ole varaa enää kerätä ja ylläpitää tietoja vain omaa käyttöä varten, vaan on huomioitava muidenkin saman tiedon tarvitsijoiden tarpeet. Digitalisoituvaa yhteiskuntaa ei ole mahdollista kehittää tuloksellisesti yksin: on tehtävä yhteistyötä. Julkishallinnossa on tärkeää kehittää valtionhallinnon sisäistä yhteistyötä sekä valtionhallinnon yhteistyötä kuntien ja yritysten kanssa. Siksi selonteossa yleisinä tavoitteina ovat paikkatietojen yhteentoimivuuden, siis niiden käyttökelpoisuuden, kehittäminen sekä eri toimijoiden yhteistyön lisääminen. Tämä myös vastaa siihen selkeään puutteeseen, joka meillä tällä hetkellä on ja jonka puheenjohtaja Kalmari äsken toi esille, elikkä meillä on ristiriitaisia paikkatietoja tällä hetkellä, ja näinhän ei saa olla. Siksi me myöskin tarvitsemme vahvasti sitä yhteistyötä. Näiden tavoitteiden toteuttamiseen liittyvät osaltaan muun muassa selonteon toimenpiteet: kehitetään yhteistyötä uudella yhteistyöelimellä, kehitetään yhteistä paikkatiedon ekosysteemiä ja uudistetaan lainsäädäntöä kehityksen varmistamiseksi. Yhteiskunnan kokonaisturvallisuudesta ja henkilötietojen suojasta on selonteon mukaan huolehdittava kaikessa paikkatietojen ja toimintojen kehittämisessä, ja tämä tuli erittäin hyvin esille äsken puheessa, esittelypuheenvuorossa ja myöskin mietinnössä. Kun kaikki selonteossa ehdotetut toimenpiteet saadaan toteutukseen, ollaan hyvää vauhtia menossa kohti tuota meidän tavoitettamme: maailman innovatiivisinta ja turvallisinta paikkatiedon ekosysteemiä. Tästä hyötyvät kaikki suomalaiset. Lisäksi on selvää, että kansainvälinen yhteistyötä, johon tässä myöskin vahvasti viitataan, meidän täytyy, totta kai, tehdä. Tämä, jos mikä, on aihealue, jossa tietojen vaihto kansainvälisellä tasolla on erittäin tärkeää, ja myöskin seuranta, miten muualla näitä asioita hoidetaan. Mutta nyt tässä kohdassa olemme halunneet keskittyä aivan erityisesti siihen, että me saamme kansallisesti asiat hoidettua ja paremmin hoidettua ja niin, että niitä pystytään myös turvallisesti hyödyntämään, mutta se ei tarkoita sitä, että me olisimme tuota kansainvälistä ulottuvuutta millään tavoin unohtaneet.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-29 Sitten tällaisia ajatuksia, jotka saattavat tulevaisuudessa vielä kehittyä, ovat esimerkiksi jätteiden sivuvirrat, jätteiden käsittely, kuljetus, kustannusten pienentäminen, päästöjen pienentäminen. Sillä puolella tieto on julkisyhteisöjen tuottamaa, mutta yrityksillä on käytettävissä sellaisia ajatuksia, jotka sitten voivat luoda uutta yrittäjyyttä ja työpaikkoja. Turvallisuusnäkökulma on aina semmoinen asia, joka minua kiinnostaa. Niin kuin tässä sanottiin, 140 000 ristiriitaista tietoa löytyy. 112‑sovellus, joka on käytettävissä hätäkeskukseen, on yksi esimerkki paikkatiedosta. Kun teet hälytyksen, niin sinne menee saman tien tarkat koordinaatit siitä, että missä tapahtuu, ja jos ei itse tiedä tarkkaa sijaintia, niin se välittyy sinne, ja ja apu tulee sitten sen mukaan. Jos moottoritieltä hälyttää apua, niin ei se paljon auta, jos sanoo, että olen täällä Hämeenlinnan ja Tampereen välillä jossain, että tulkaa auttamaan, mutta kun siellä on koordinaatit, niin auttajat tietävät välittömästi. Tietysti myös poliisin näkökulmasta tällainen tilastollinen näkökulma kanssa tulee, eli esimerkiksi missä tapahtuu rikoksia, minkä tyyppisiä rikoksia. Hyvin tarkkaankin voidaan saada
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Myös tulevaisuusvaliokunta käsitteli tätä tärkeää selontekoa, ja tuon sieltä muutamat terveiset vähän täydentämään mietintöä. Paikkatiedosta puhuttaessa on syytä muistaa, ettei kyse ole mistään pienestä erityisalueesta vaan nopeasti vahvistuvasta ilmiöstä, joka luo uusia tapoja tuottaa ja käyttää tietoa, ja samalla se tuottaa myös uusia tiedon käyttäjiä ja tuottajia. Tämä synnyttää runsaasti uusia mahdollisuuksia mutta toisaalta myös uhkia kansalaisyhteiskunnan, talouselämän ja julkisen hallinnon näkökulmasta. Lainsäädännön näkökulmasta paikkatiedolla on yhteyksiä esimerkiksi liikennekaareen, tietosuojaan, tiedustelulainsäädäntöön, tiedonhallintalakiin sekä tietopoliittiseen selontekoon ja myös ympäristölainsäädännön kehittämiseen. On suuri haaste saada lainsäädäntö sovitettua yhteen, mutta politiikkajohdonmukaisuus on mielestäni välttämätön tässäkin asiassa ja erityisesti tässä asiassa. Myös monen eri toimijan toiminnan yhteensovittaminen on haasteellista, sillä toimintojen liittymäpinnoissa on varmistettava toisaalta tiedon oikeellisuus mutta myös sen eheys. Globalisoituvassa maailmassa paikkatietopolitiikkaa on tehtävä globaalista näkökulmasta, sillä yksilöiden ja yritysten toimintaympäristö on muuttumassa ratkaisevalla tavalla sijaintitiedon lisääntyvän keräämisen ja hyödyntämisen johdosta. Globaali näkökulma on kovin ohuesti esillä tässä selonteossa, ja tähän puutteeseen myös mietinnössä kiinnitetään huomiota. Yksilön näkökulmasta paikkatiedon hyödyntäminen edellyttää digitaitoja, meillä on edelleenkin lähes miljoona suomalaista, jotka eivät pysty, osaa tai voi käyttää digipalveluja. Tarvitaan siis paljon kansalaisten koulutusta digitaitojen lisäämiseksi, mutta tarvitaan koulutusta myös digitaalisuuden turvallisesta käytöstä. Erilaisten turvallisuusuhkien torjunta edellyttää, että luotettavaa tietoa on saatavilla ja että ihmiset osaavat arvioida tietoa kriittisesti ja osaavat tuottaa ja käyttää palveluja vastuullisesti ja turvallisesti sekä työssään että myöskin yksityiselämässään. Turvallisuusnäkökulmasta paikkatieto toisaalta kyllä lisää turvallisuutta, esimerkiksi pelastus- ja turvallisuusviranomaisten oikeaan paikkaan nopeasti löytäminen nopeuttaa ilman muuta sitä avun saamista, mutta toisaalta paikkatiedon louhinta ja eri tietokantojen yhdistely voivat luoda myös turvallisuusuhkia sekä yksilön tietosuojaan että myöskin kansallisella tasolla. Mahdollisuuksien ja uhkien tasapaino on tärkeä, ne on saatava tasapainoon. Tarvitsemme kaikessa teknologian kehittämisessä enemmän hyöty—riski-analyysejä, joissa avoimesti arvioidaan mahdollisuudet ja uhkat. Arvoisa puhemies! Yksilön tietosuojan näkökulmasta on tärkeää tiedostaa ja pohtia, korostammeko avointa kansalaisyhteiskuntaa, kuten esimerkiksi Euroopan unionissa on perinteisesti tehty ja toimittu. Mutta näin ei ole kaikkialla, sillä esimerkiksi Kiina on lähtenyt kansalaisten valvonnan lisäämisen tielle. Teknologian kehittyminen, myös paikkatieto, mahdollistaa molempiin suuntiin etenemisen.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-29 onko nyt niin, että todellakin siinä seuraavassa lainsäädäntöhankkeessa, joka meille joulukuussa nyt annetaan, tulee selvyys siihen, että ei tarvitsisi tehdä turhaa, päällekkäistä työtä, vai vaatiiko tämä vielä jatkotoimenpiteitä myöhemmin?
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 paikkatieto toimii tärkeänä alustana niin yksilöiden luontevalle, sujuvalle vapaa-ajan vietolle kuin liikenteen järjestämiselle, tiedon saamiselle, yritysten mahdollisille uusille innovaatioille tai jopa ilmastonmuutoksen torjunnalle, kun katsomme esimerkiksi, miten liikennettä voitaisiin paremmin ja vähäpäästöisemmin organisoida. Edustaja Mäkisalo-Ropponen nosti esiin ansiokkaasti myös sen, että paikkatietokysymyksiin liittyy vahvasti tietosuojaelementti, joka kannattaa kuljettaa mukana. Toisaalta on hyvä huomata myös se, että paikkatietopoliittisissa kysymyksissä meidän ei kannata olla myöskään kansainvälisesti nukuksissa, sillä esimerkiksi GPS-järjestelmän heikkoudet ovat tunnetusti todistettuja. Ei ole kuin lyhyt aika siitä, kun meidänkin maaperämme yläpuolella olevaa GPS-järjestelmää on ilmeisesti häiritty ja sitä kautta vaikutettu nimenomaan paikkatietosignaaleihin. EU:n Galileo-järjestelmä vaikuttaa lupaavalta, mutta jos olen oikein ymmärtänyt, niin ensimmäiset satelliitit on vasta lähetetty ja meillä kestää vielä jonkin aikaa, että meillä on EU-tasoinen, toimiva paikkatietojärjestelmä käytössä. Nostaisin vielä erikseen esiin sen, että tietosuojan lisäksi avoimilla rajapinnoilla ja mahdollisimman avoimella tiedonkäytön sallimisella yksilöille ja elinkeinoelämälle me voimme ehkä synnyttää sellaista uutta hyvinvointia ja myös liiketoimintaa, jota emme ole vielä tulleet ajatelleeksikaan.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-29 Esimerkiksi metsäpalojen yleistyessä Etelä-Euroopassa muun muassa Portugali on maa, jossa, voisi sanoa, on todellakin maanomistusolojen rekisteröinnissä ja paikkatietojen täsmentämisessä suuria puutteita. Olisinkin kysynyt ministeriltä, nähdäänkö tässä mahdollisuuksia, että Suomi voisi olla myöskin EU:ssa viemässä
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Unohdin omassa puheenvuorossani kysyä ministeriltä pari kysymystä, jotka liittyvät ihan suoraan siihen, mitä äsken sanoin, ja kun meillä ei näytä olevan sen enempää täällä keskusteltavaa, niin ministeri ennättää varmaan vastatakin. Eli miten aiotaan saada yhteensovitettua nämä eri lainsäädäntöhankkeet, jotka liittyvät paikkatietoon? Siinä on se yhteensovittamisen hankaluus, ja tavallaan kuitenkin politiikkajohdonmukaisuuden näkökulmasta niiden kaikkien pitäisi mennä samaan suuntaan. Muuten meille tulee yhteiskuntaan ongelmia ihan varmasti. Toinen kysymys liittyy siihen, minkä verran selontekoa tehtäessä tehtiin
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-29 Senhän me tiedämme, että hyvin toimiva metsäautotieverkosto on metsäpalotilanteissa erittäin tärkeä. Jos siellä on puutteita, niin mitä asialle sitten ollaan mahdollisesti tekemässä? Toinen näkökulma, mikä harvemmin tulee esiin, on se, kun meillä on tämä jokamiehen-oikeus — tämä nyt menee pikkasen jo kauas tästä, mutta kuitenkin: kun maa- ja metsätalousministeri täällä on, niin
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Tämän käsittelyn yhteydessä nousi myöskin esille se, miten meidän tulee vaatia kuntia pitämään huolta siitä, että ajantasaiset paikkatiedot ovat merkittyinä sinne yleiseen rekisteriin ja että ne tiedot ovat oikein. Omalla alueellani, tuolla Saimaan äärellä, missä matkailu on se meidän mahdollisuutemme saada alueelle lisää elinvoimaa — siinä on todella iso potentiaali kasvulle — on ongelmana se, että matkailijat eivät löydä niihin paikkoihin, joissa olisi tekemistä. tulee Saimaan äärelle, niin haluaisi tietenkin päästä vaikka uimaan, mutta ei matkailija tiedä, missä ovat ne hyvät uimarannat. Ne ovat kyllä sisäpiirillä, paikallisilla asukkailla ehkä tiedossa, mutta eivät ulkopuolisilla, eivät myöskään niillä, jotka muuttivat vastikään sinne alueelle. Tai kunnan valmis infra, jota voi hyödyntää matkailussa, esimerkkinä vaikkapa lasten leikkipaikat, joissa matkailijat voivat aivan hyvin viettää lastensa kanssa aikaa, käydä piknikillä ja samalla vaikka uimassa, monesti uimaranta on siinä lähellä näitä ei ole missään merkittyinä, jolloin myöskään yritykset eivät voi tehdä erilaisia puhelimeen ladattavia sovelluksia, mistä voi sitten katsoa nopeasti, miten pääsee näihin kohteisiin. Elikkä paikkatieto on myös todella tärkeä, jotta me voimme saada elinkeinoissa kasvua aikaiseksi.
Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2018-11-29 Kaikissa puheenvuoroissa tuli hyvin esille se, kuinka laaja-alaisesta asiasta ja moneen asiaan vaikuttavasta asiasta ja kuinka paljon mahdollisuuksia sisältävästä asiasta tässä on kysymys lähtien kehitysyhteistyöulottuvuudesta ja päätyen jokamiehenoikeuksiin Suomessa ja kaikesta siltä väliltä. On selvää, että paikkatietoon ja sen käsittelyyn ja lainsäädäntöön, siihen liittyviin lainsäädäntötoimenpiteisiin, sisältyy aina sekä mahdollisuuksia että riskejä yhtä aikaa, ja niitä molempia meidän pitää viedä tasajalkaa eteenpäin. On selvää, että keskeistä on se, että me varmistamme kaikin tavoin paikkatiedon tietosuojan toteutumisen. Se on oleellisen tärkeä asia. Mutta samalla me pohdimme myös sitä, miten — niin kuin edustaja Taavitsainen tuossa viimeksi sanoi matkailun osalta — me voimme edelleen hyödyntää sitä myös elinkeinoelämässä ja miten vaikkapa matkailun osalta uusia sovelluksia pystymme aikaansaamaan. Myös kuntien tietoaineistojen yhtenäistäminen standardien mukaisiksi voi vaatia toimenpiteitä, myös kunnissa toimenpiteitä. Ne on usein taloudellisesti järkevää tehdä ohjelmistojen päivitysten tai vaihdon yhteydessä, niin että sekin on myös ajantasa-asia ilman muuta. Kokonaisturvallisuus ja henkilötietojen suoja siis on se todella, todella keskeinen asia kaikissa selonteon toteuttamiseen liittyvissä asioissa. Paikkatietojen kehittämisen osalta on kiinnitetty huomiota siihen, että usein entistä paremmat ja käyttökelpoisemmat paikkatiedot tuottavat yhteiskunnalle, niin kuin äsken sanoin, sekä hyötyjä että riskejä, ja näiden pitää olla erittäin hyvin määriteltyjä käyttöoikeuksissa tietojen osalta ja niin edelleen. Arvoisa puhemies! Tuo tiedon koordinointi ja yhteensovittaminen on äärimmäisen tärkeä asia, ja sen pitää olla läpileikkaavana toimintamallina koko ajan, silloin kun puhutaan niin tästä kuin tähän liittyvistä muista lainsäädäntöhankkeista. Tähän liittyy myöskin se seuraava selonteko, johon tämä on liitännäinen, elikkä tietopoliittinen selonteko, ja ilman muuta niiden pitää olla koordinaatiossa keskenään, se on ihan päivänselvää. halutaanko olla EU:n kärkikastissa? Ilman muuta halutaan olla ja näyttää suuntaa. Meillä on siihen erinomaiset mahdollisuudet. Meidän oma laitoksemme, Maanmittauslaitos, on aivan maailman kärkeä näissä asioissa. Se mahdollistaa sen pohjan, jolta me voimme myöskin elinkeinonäkökulmasta ponnistaa tämän asian osalta, se on ihan selvää. tähän löyhästi liittyvä asia, niin kuin edustaja Pauli Kiuru täällä totesi, jokamiehenoikeudet. Siihen totean vain sen, että jokamiehenoikeudet ovat erittäin hieno toimintamalli. Niitä pitää käyttää oikein, niin että ei aiheuteta ongelmia tai ei aiheuteta vahinkoa, jolloin sitten saattaa tulla näitä mainitsemianne ongelmia, niin että sinne ilmestyy sitten puomeja, kun tätä oikeutta käytetään väärin. Eli on sekä velvoitteita että oikeuksia, ja nämä pitää myöskin olla aina kaikilla mielessä. Tämä on hieno järjestelmä meillä, ja sen
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-29 Tämä on toinen lakialoite koskien koulukiusaamista, jonka olen laatinut, ja tällä aloitteella haluan tuoda lisää velvoitteita puuttua koulukiusaamiseen ja tuoda lainsäädäntöön velvoitteita koskien myös toisen asteen koulutusta eli lukiota ja ammattikoulua. Tämä on oikeastaan lakialoitepaketti, jos näin voi sanoa, ja keskeistä tässä on ilmoitusmenettely. Koulutuksen järjestäjällä olisi oltava sovittu menettely, jolla sekä opiskelijat että koulun henkilökunta voivat kertoa näkemästään tai kokemastaan häirinnästä, kiusaamisesta, väkivallasta tai muusta epäasiallisesta kohtelusta. Sitten tässä edellytetään ohjeistusta siihen, miten rehtori ja opettajat puuttuvat tiedossa olevaan häirintään tai muuhun kiusaamiseen. Sitten tässä on myös puuttumisvelvollisuus, mutta myöskin velvollisuus arvioida opiskeluympäristön turvallisuutta, järjestelyjä, puuttumistoimia ja kurinpitorangaistuksia, joissa pitää aina huomioida lapsen tai nuoren kehitystaso ja ikä. Tässä edellytetään myös seurantaa, jotta tilanne saadaan varmasti päättymään. Lopuksi tässä tuodaan vielä aluehallintovirastolle oikeus oma-aloitteisesti ottaa tutkittavaksi turvallisen opiskeluympäristön toteutuminen, jos on mitään epäilyä siitä, että näin ei tapahdu. No, voi kuulostaa siltä, että nämä ovat itsestäänselvyyksiä, mutta valitettavasti näin ei ole. Tälläkin hetkellä Suomessa Pelastakaa koulukiusattu ‑tutkimuksen mukaan viidesosa koulun tiedossa olleista kiusaamistapauksista saatiin loppumaan. Lisäksi olen kiinnittänyt huomiota siihen, että käytäntö, jossa kiusattu joutuu vaihtamaan koulua, lähettää väärän viestin siitä, kuinka kiusaamiseen tulee suhtautua. Olen nyt tehnyt kaikkeni, jotta tämä koulukiusaamisasia lainsäädännöllisesti tulee tarkennettua ja huomioitua, ja haluan painottaa, että tämä lakialoite on valmisteltu yhdessä OAJ:n eli Opettajien Ammattijärjestön kanssa ja lisäksi myös Lukiolaisten Liitto on toivonut näitä samankaltaisia asioita, joita tämä lakialoitepaketti pitää sisällään. Eli tiivistetysti: perusopetuslakiin, lukiolakiin ja ammatillisen koulutuksen lakiin tuodaan tarkennuksia, joilla velvoitetaan tilanteeseen puuttumiseen ja seuraamiseen ja vielä annetaan aluehallintoviranomaisille mahdollisuus tarkistaa, että turvallinen oppimisympäristö toteutuu. Tässä lyhyesti, ja olisi hienoa, jos joku salissa olevista haluaisi tätä jotenkin kommentoida.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 Se, että koulukiusaaminen otetaan vakavasti kaikilla tasoilla ja siihen puututaan paitsi perusopetuksessa myös toisella asteella, on äärimmäisen tärkeää ja se ruokkii paitsi turvallista tilaa myös ylipäätään kiusaamisen vastaista kulttuuria koko yhteiskunnassa, sillä ihmiset, jotka valmistuvat kouluista, siirtyvät myös työelämään, ja meillä on paljon kysymyksiä esimerkiksi työpaikkakiusaamiseen liittyen. Samalla tietenkin kaikkien meidän olisi hyvä olla positiivisina roolimalleina kiusaamiseen puuttumisessa ja kiusaamisen ennalta estämisessä. On tärkeää, että olette aloitteessanne ottanut esille myös sen vaihtoehdon, että viranomaiset voivat tarvittaessa puuttua yksittäisen koulun tilanteeseen, sillä vaikka uskon, että opetushenkilökunta tekee parhaansa, on kuitenkin tässäkin maassa syntynyt tilanteita, joita voidaan pitää hyvin vaikeina yksilöille ja joissa ei ole löydetty koulutasolla ratkaisuja. Myös seuranta on tämän vuoksi tärkeää, jotta koulukiusaamistapausta esimerkiksi silloin, kun se menee pintaa syvemmälle, ei niin sanotusti lakaista asia nopeasti käsittelemällä maan alle tai jotta ei kuvitella, että asiat hoituvat, kun niihin hieman puututaan, sillä joskus on tilanteita, joissa koulukiusaaminen on aidosti sellaista, että se vaatii pitkäjänteisempää puuttumista. Näin yksittäisenä kansalaisena itsekin olen aina kummastellut sitä käytäntöä, jossa kiusattu on se, joka laitetaan vaihtamaan koulua. Ymmärrän argumentaatiota, jota tähän liittyy, mutta sitä on kovin vaikeaa omaan oikeustajuun osoittaa, erityisesti, jos kiusaamiseen liittyy jatkuvuutta tai jotain muuta sellaista. Kiusatun perhe kärsii siitä ja kiusattu itse kärsii siitä, että he ovat joutuneet usein täysin täysin odottamatta tällaisen tilanteen kohteeksi, ja esimerkiksi koulun vaihto on varmasti hyvin stressaava toimenpide. Toki meidän on myös huolehdittava siitä, että yhteiskunnassa on tarjolla kiusaajille riittävästi apua ja esimerkiksi kiusaamistaipumusten
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa rouva puhemies! Arvostan myöskin edustaja Elovaaran, voisiko sanoa, jatkuvaa työtä ja ponnistelua koulukiusaamista vastaan, ja hän on tosiaankin tehnyt tällä kaudella useampia lakialoitteita, joilla on halunnut tähän asiaan puuttua. Tietenkin eräs koulukiusaamisen muoto ja kiusaamisen muoto ylipäätänsäkin yhteiskunnassa on hyvin yleinen, ja siihen on ehkä vaikeampi puuttua kuin fyysiseen tönimiseen koulun pihalla tai huuteluun, jota aiemmin useimmiten pidettiin koulukiusaamisen tunnusmerkkinä. Elikkä puhun nyt sosiaalisesta mediasta ja sitä kautta tapahtuvasta kiusaamisesta, jossa on paljon myös nimettömänä ja tuntemattomasta lähteestä tulevaa viestintää ja vastaavaa, josta kuitenkin kiusaamisen kohde voi päätellä, että henkilö on sellainen, joka on hänen elämänpiirissään ja tietää sellaisia yksityiskohtia, joita voi nostaa näissä kiusaamisviesteissä esille. Siinä mielessä ajattelin, että esimerkiksi tässäkin esityksessä vaikeus on ehkä juuri se, miten tämäntyyppisiin asioihin voidaan oikeasti puuttua. Toki varmasti useimmilla kouluasteilla oppilashuolto käy tämäntyyppisiä keskusteluja ja kouluissa pyritään seuraamaan sitä kouluhenkilökunnan puolelta laajasti ja poimimaan sieltä ne tapaukset esille, mutta luulen, että hyvästä tahdosta huolimatta tähän nykyaikana valtavan yleiseen somessa tapahtuvaan kiusaamiseen ja sieltä häiritsemiseen on tietyllä tavalla aika vaikea puuttua, ja se jää jollakin tavalla näissä pyrkimyksissä katvealueelle. Mutta olisinkin kysynyt edustaja Elovaaralta siitä, miten hän näkee nykyisen oppilashuoltotyön, mitä kouluissa tehdään, ja pystytäänkö tähän somekiusaamiseen puuttumaan tarpeeksi tälläkään lakialoitteella.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 Haluan ottaa esille sen ikävän asian, mikä meidän koulumaailmaa — ja erityisesti olen huolissani peruskoulusta — vaivaa tällä hetkellä, elikkä opettajien poissaolon ajaksi ei enää palkata sijaisia. Eli hyvin moni kunta tekee sitä, että jos opettaja on sairaana lyhyen pätkän, 1—3 päivää tai noin viikon, tai hän on koulutuksessa, niin toinen opettaja siellä koulussa hoitaa tämän poissa olevan opettajan luokan oman työnsä ohella, eli puhutaan ototuksesta. Nämä ototuksen kohteena olevat lapset ovat sellaisessa tilanteessa, että heillähän ei ole luokassa aikuista läsnä koko ajan, kun opettaja ravaa kahden luokan välillä, elikkä siinä kaksi luokkaa kärsii tästä tilanteesta, ja tämä on nykyään kouluissa jatkuvaa arkea. Tällöinhän näissä luokissa, jotka ovat ilman aikuista, voi olla myöskin työrauhaongelmia, ja kun näissä luokissa on myöskin erityistä tukea tarvitsevia oppilaita, niin hehän eivät sitten saa kaikkea sitä perusopetuslain mukaista tukea ja ohjausta, mitä he tarvitsisivat, ja myöskin kiusaaminen mahdollistuu. Tämä pitäisi toimintatapana lopettaa ja vaatia kaikkia kuntia siihen, että aina kun on opettaja poissa, niin hänen tilalleen palkataan sijainen. Ototus voi tulla kyseeseen vain sellaisessa tilanteessa, että opettaja aamulla ilmoittaa, että on sairaana, ja sitten siinä menee ehkä 1—2 tuntia, että hänelle saadaan sijainen palkattua, mutta ei missään nimessä vaikka kolmea päivää tai jopa viikkoa niin, että ototetaan. Jos
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-29 kollega ottaa kantaa tähän tärkeään aiheeseen. Se on hyvin sydäntä lämmittävää, ja tärkeitä huomioita jokainen teistä nosti esiin. Haluaisinkin tuoda ilmi, että ministeriöhän on asettanut koulukiusaamistyöryhmän, jonka työ käsittääkseni valmistuu aivan lähiaikoina. Odotan kovasti sen lopputuloksia ja sitä, mitä siitä seuraa. Oletan, että tämä edustaja Essayahin nostama verkkokiusaaminen ja sosiaalisen median rooli on ollut työryhmän pohdinnan alainen — näin ainakin toivon, että koska se koostuu asiantuntijoista, niin sieltä myös joitakin työkaluja tämän kitkemiseksi löytyisi. Mutta samaan aikaan tuon esiin myös sosiaalisen median sen hyvän puolen, että esimerkiksi valtakunnallinen Sekasin-chat on toiminut tutkitusti hyvänä työkaluna siinä, että kun meillä on kovat jonot ja nuori ei tavoita ketään pahassa olossaan, niin tällaisen chat-palvelun kautta hän on voinut voinut hyvin nopeallakin aikataululla päästä keskustelemaan jonkun aikuisen kanssa senhetkisestä tilanteesta. Tällä voi olla vaikutusta muun muassa siinä kohtaa, jos kyseessä on itsetuhoisuutta tai hyvin hankala tilanne. Eli toisaalta me voimme tällä digitaalisuudella myös auttaa, jos me kohdennamme sitä oikein. Opettajan sijaisuusongelmat, jotka edustaja Taavitsainen nosti esiin, ovat totta. Olen itsekin toiminut opettajan sijaisena useasti. Sijaiset tuovat esiin sitä huolta, että he haluaisivat kohdata oppilaan mutta saattavat olla vaikka viidessä eri oppilaitoksessa kuukauden sisällä. Aikaa on vähän, ja sen pitkäjänteinen seuraaminen, mitä lapselle tapahtuu, jos huomaan, että ongelmia on, ja menettely, mille kaikille tahoille minun tulee ilmoittaa tästä, on hieman raskasta, mistä tullaan sitten viranomaisten tietojenvaihtoon. Tästä on täällä salissa puhuttu ennenkin. Eli viranomaisten ja ohjaavassa työssä olevien ihmisten tulisi pystyä ja uskaltaa vaihtaa tietoja herkemmin tämmöisissä tilanteissa, joissa lapsen tai nuoren elämä on jollakin tavalla haavoittuvaisessa tilanteessa. Tiedämme nimittäin jo 8‑vuotiaista tutkitusti, ketkä ovat riskiryhmässä syrjäytyä, tulla kiusatuksi, ja mielestäni on aika erikoista, että jos me tiedämme jo 8‑vuotiaista, ketkä ovat niitä, jotka tarvitsevat tukea,
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-29 Arvoisa puhemies! Kiitos myös omasta puolestani edustaja Taavitsaiselle hyvästä aloitteesta. Täytyy sanoa, että olen alkanut hämmästellä yhä enemmän tätä luottotietoasioiden ympärillä olevaa kaikennäköistä viidakkoa. Tämä muutos olisi positiivinen. Julkisen vallan alle tuotuna tämä on läpinäkyvämpi ja ehkä, toivottavasti, toimivampi. Täytyy sanoa, että olen myös saanut suoraa viestiä henkilöiltä, joilla on luottotieto- tai maksuvaikeuksia, ja he ovat toivoneet myös kansallista rekisteriä omaan käyttöönsä, siis jonkinlaista rekisteriä, josta he itse näkisivät omat velkansa, joita valitettavasti monilla tulee eri perintäyhtiöiltä, eli se on tällainen viidakko, ja sitä on vaikea hallita. Tähän rekisteriin pääsisi verkkopankkitunnuksilla, ja siellä voisi sitten myös maksaa pois — itse seurata velan kehittymistä ja maksaa sitä pois. Kaikkein hienointa olisi, jos sinne olisi tarvittaessa pääsy myös sellaisilla viranomaisilla, jotka ovat tekemisissä näiden henkilöiden kanssa. Kysymys on siis tämän alueen digitalisoinnista sillä tavalla, että velallisten olisi itsekin helpompi hoitaa asioita, seurata omaa tilannettaan ja olla yhteydessä perintäyhtiöihin perintäyhtiöihin esimerkiksi viestipalvelun kautta tällaisessa rekisterissä. Tällä hetkellä he joutuvat soittelemaan pahimmillaan tunteja eri yhtiöitä läpi ja kokoamaan eri velkoja, ja haasteita riittää. Kyllä meidän täytyy nyt kiinnittää huomiota tähän ryhmään ihmisiä, jotka ovat ajautuneet hankalaan tilanteeseen, eikä kohtuuttomasti vaikeuttaa sitä kaiken maailman käytännön seikoilla. Tässä Taavitsainen hienosti toi esiin, minkätyyppisiä ongelmia ylipäätään tähän rekisterin ylläpitoon liittyy tällä hetkellä. Tiedän, että aiheesta on tehnyt myös muistaakseni Satonen hyvän aloitteen, ja se taisi koskea nimenomaan sitä, että maksuhäiriömerkintä sieltä poistuisi sitten kun velka on hoidettu, mielellään heti.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-29 että maksuhäiriömerkintöjä valvottaisiin, itse asiassa varmasti vähentäisi byrokratiaa tässä maassa, koska poistuisi tarve selvitellä aiheettomia tapauksia, jotka ovat hyvinkin kuormittavia paitsi yksilölle todennäköisesti myös monille muille. myös monille muille. Mielestäni pitäisi olla vähintäänkin oletusarvo, että maksuhäiriömerkintöjä ei ensinnäkään tietenkään aiheettomasti syntyisi, mutta jos niitä nyt jostain teknisestä viasta tai muusta johtuen syntyisi, pitäisi olla oletusarvo, että ne pystyttäisiin nopeasti korjaamaan, mielellään välittömästi, kun virhe paljastuu. On täysin kohtuutonta ajatella, että yksilö joutuu kärsimään jostakin tietokantavirheestä sillä tavalla, että hänen koko elämänsä saattaa olla vuosia pysähdyksissä tällaisen yksittäisen asian vuoksi. Se tuntuu suoraan sanoen, arvoisa puhemies, poskettomalta ajatukselta, ja toivon sydämestäni, että saamme korjattua tämän asian. Ajatus siitä, kuka toimii operaattorina tällaisessa rekisterissä, on ehkä toissijainen. Olennaista on tosiaan se, että valvonta hoituu julkisen vallan kautta ja sitä kautta puuttumiskynnys on matalampi ja me pystymme tosiaan valvomaan asiaa. Ihan hyvin yksityinen yhtiö voi ylläpitää tällaista rekisteriä. vielä edustaja Elovaara mainitsi tämän ongelmatiikan, joka liittyy ihmisten velkojen kokonaissumman löytämiseen ja näkemiseen ja etsimiseen. Positiivinen luottorekisteri on ollut tässäkin talossa monta kertaa esillä, ja se voisi olla ratkaisu tähän, jos sinne avattaisiin tällainen, sanotaan, yksilökäyttäjille tarkoitettu osa, jota kautta pystyy seuraamaan omia tietojaan. Tällä hetkellä varmasti esimerkiksi velkaneuvonnat käyttävät paljon aikaa siihen, että velkaongelmiin ajautuneiden ihmisten, jotka usein ovat ottaneet useita eri velkoja eri luottoyhtiöiltä, velkoja selvitellään. Digitalisaatiolla olisi mahdollista saada tässä aikaan ratkaisu, joka olisi paitsi yksilön etu todennäköisesti myös rahoituslaitosten etu, koska ylivelkaantumista tuskin kukaan haluaa. Todetaan vielä loppuun, että tässä salissa on käyty hyvää keskustelua myös esimerkiksi pikaluottojen suitsimisesta, ja hallituskin on asiassa ollut aktiivinen. Mielestäni se on hyvä linja, joka kytkeytyy tähän keskusteluun. Eli vähennetään velkaongelmia paitsi teknisillä ratkaisuilla myös sillä, että huolehdimme, että asiat toimivat, ja myös juridisilla ratkaisuilla, jotka estävät niin sanotun koronkiskonnan.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-29 oikeusministeriön tietokoneohjelman virheestä, ei ole pystytty korjaamaan ja vaikka ministeriö on pyytänyt rekisterin ylläpitäjää korjaamaan, niin niitä ei ole korjattu. Tässä tulee juuri se ongelmatiikka, että kun se ei ole julkinen tehtävä, niin meidän kyntemme eivät yletä sinne. sinne. On kuitenkin kyse rekisteristä, jolla on todella vakavat seuraukset meidän kansalaisten ihan päivittäiseen arkeen, kuten tässä on mainittu: asunnon saaminen, kotivakuutuksen ja puhelinliittymän tai osamaksusopimusten saaminen vaikeutuu heti, jos on maksuhäiriömerkintä. Edustaja Elovaara otti laajemminkin esille liittyen perintäyrityksiin ja ulosottovelallisten arjen kipupisteisiin sen, miten koko alalla on tällä hetkellä viidakon lait ja valvonta ei toimi. En malta olla sanomatta sitä, miten paljon tulee kansalaisilta palautetta siitä, että että perintäyhtiöt perivät myöskin vanhentuneita velkoja ja sellaisia, joita ihmiset ovat jo maksaneet. Tämä johtuu siitä, että perintäyhtiöthän ovat usein kansainvälisiä perintäyhtiöitä ja ne myyvät näitä ihmisten velkoja toisilleen. Jos esimerkiksi vanhuksella on on jäänyt sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksu, vaikka 20 euroa, maksamatta ja se päätyy sitten kansainväliselle perintäyhtiölle, joka myy sitä eteenpäin ja niin edelleen — se lasku kiertää ympäri maapalloa, ja sitten velkaa peritään, ja sehän kasvaa nopeasti korkoa ja kuluja siihen tulee, niin että onkin kyse sitten jo useiden satojen eurojen maksusta — niin näillä yhtiöillä ei olekaan sitä alkuperäistä laskua lainkaan, eli niillä ei ole mitään todistetta siitä, että henkilö olisi velkaa. Kaikki tämä valvonta, kuten myös maksuhäiriörekisterin valvonta, liittyy toisiinsa, ja jotenkin koen, että meidän pitää pala palalta
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-23 Arvoisa rouva puhemies! Kiitos ministerille hyvästä esittelystä. Maakuntalaissahan on ehdotettu säädettäväksi myös muiden kuin sosiaali- ja ter-veyshuollon, pelastustoimen ja ympäristön ja terveydenhuollon tehtävien siirtymisestä maakunnille, ja tämä lista on varsin pitkä. Olen tästä asiasta, jonka nyt haluan myös tässä keskustelussa esille nostaa, käynyt keskustelua ministerinkin kanssa jo aiemmin, sillä yksi, sinänsä aika pieni mutta mielestäni aika merkittävä, tehtävä on tältä listalta pois. Toivoisin, että eduskunnassa vielä harkittaisiin sen lisäämistä myös näihin niin sanottuihin maakuntien vapaaehtoisiin tehtäviin. Se koskee siis virkistysalueyhdistyksien toimintaa. Meillä Suomessa on kaiken kaikkiaan yhdeksän maakunnallista virkistysaluetoimintaa järjestävää yhdistystä, jotka toimivat siis nykyisten maakuntahallitusten ja maakuntahallinnon alaisuudessa. Nyt tämä uusi laki ei tunnista tällaista toimintaa lainkaan. Nämä eivät ole siis puhtaasti mitään luonnonsuojelutoimijoita vaan ennen muuta jokamiehenoikeuksiin liittyviä ja virkistystoimintaan liittyviä organisaatioita, jotka hankkivat tällaisia kuntalaisille tärkeitä alueita jokamiehenoikeuksilla kaikkien luontoliikuntakäyttöä varten. Valtio on osallistunut näihin maahankintoihin merkittävillä osuuksilla. Ensin maakunnat keräävät tietyn väestöpohjaisen maksun, ja sitten valtio tukee näitä 3—50 prosentilla kauppahinnasta. Nyt toivoisin, että eduskunnassa näitä maakuntahallinnon lakeja käsiteltäessä vapaaehtoisten toimintojen listalle lisättäisiin myös tämä virkistysalueyhdistysten jatko, sillä tällä hetkellä maakunnissa valmistellaan jo erilaisia hallintohimmeleitä yhden tärkeän, sinänsä pienen mutta tärkeän, toiminnan jatkon turvaamiseksi. Se ei ole mielestäni lainkaan järkevää.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-23 Sen myötä maakuntatasolle rakentuva uusi hallinnon porras saa tehtäväkenttänsä ja rahoituksensa. Sote-uudistus on toki sekin tärkeä, mutta kyseessä on keskustan lempilapsi. Hallituksen esityksessä eduskunnan budjettivalta vähenisi merkittävästi maakuntien saadessa enemmän päätösvaltaa niille siirtyvien tehtävien rahoittamisessa. Vaikka pohjimmiltaan rahoitusvastuu tulisi säilymään valtiolla ja valtio budjetissaan määrittelisi maakunnille annettavan yleiskatteisen rahoituksen kokonaismäärän, maakunnat saisivat kuitenkin itse päättää, miten määrärahoja käyttävät. Maakuntien tasolle rakentuvan hallintomallin keskeinen ongelma tulee esille juuri tehtävien ja rahoituksen eroissa, vallan ja vastuun erkanemisessa toisistaan. Valtio on siirtämässä huomattavan rahoituksen maakuntien päätösvaltaan. Itsehallinnossa, paikallisten ja alueellisten kysymysten tuntemisessa, ei sinänsä ole mitään väärää. Se on periaate, johon nojaudutaan kunnallisten palveluidenkin järjestämisessä. Tässä on kuitenkin merkittävä ero: kunnat vastaavat ainakin osasta rahoituksestaan. Niissä mietitään tarkoin, mihin kuntalaisilta kerätyt rahat käytetään. Uusi maakuntahallinto käyttää valtion rahaa. On vaara, että siitä tulee isännätöntä ja emännätöntä rahaa. Toinenkin murroskohta vallan ja vastuun välillä on ilmeinen. Sekin liittyy alueen tuntemiseen: Maakunnat pääsevät päättämään työllisyyteen ja elinkeinoihin liittyvistä asioista. Ne eivät kuitenkaan kanna vastuuta seurauksista. Arvoisa puhemies! Asia, johon haluan erityisesti kiinnittää huomiota, on yleiskatteellisen rahoitusmallin vaikutukset työvoimapalveluihin. Työvoimapalvelut tulevat siirtymään maakunnille, ja tähän liittyen riski piilee siinä, että työvoimatoimet saattavat jäädä nykyistä vähemmälle huomiolle, kun maakuntien vastuulla eivät ole työttömyydestä aiheutuvat taloudelliset menot, sillä valtio vastaa työttömyysetuuksien kustannuksista. Tähän lisättynä vielä se, että niin kutsutun kasvupalvelukertoimen, 18 §, myötä maakunnan saama rahoitus määräytyy sen mukaan, kuinka korkea työttömyys maakunnassa on. Sen sijaan, että työvoimapalveluiden rahoitus siirretään yleiskatteelliseen rahoitusmalliin, tulisi työvoimapoliittisten toimien rahoitus pitää vahvemmin valtion ohjauksessa ja rahoituksen pitäisi olla korvamerkittynä maakunnille. Esitys jättääkin avoimeksi kysymykseksi sen, miten turvataan, ettei maakuntien välille pääse syntymään alueellisia eroja maakuntien itse saadessa päättää näiden määrärahojen käytöstä. Arvoisa puhemies! Hallituksen esittämä rahoitusmalli on selkeästi tarkoitettu välivaiheen ratkaisuksi. Se tulee vastaansanomattomasti näkyviin jo siitä, että rahoituksen tasoa ei riittävästi olla tarkistamassa, riittäviä indeksikorotuksia ei tule. Ehkä kyseessä on yhdenlainen säästölaki, sellainen, jolla vastuu siirretään tuleville hallituksille, tai sitten järjestelmä on viritetty siten, että joudumme lopulta palaamaan ajatukseen maakuntien omasta verotusoikeudesta. Maakuntaveroissa olisi puolensa, hyvät ja huonot. Ne lisäisivät päätösvallan ja rahoitusvastuun kytkentää. Toisaalta niiden myötä veroaste nousisi ilman näkyvää, hyvää syytä.