Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-22 Hyvä rouva puhemies! Tästä edustaja Tuppuraisen viisaasta puheenvuorosta onkin helppo jatkaa. Todellakin, ministeri Orpokin aloitti siitä, että nyt käsillä oleva täydentävä talousarvio lisää valtion velkaantumista vajaat 200 miljoonaa euroa. Ensi vuonna valtio ottaa siis nettovelkaa 1,6 miljardia euroa. Tämä lisäyshän ei ole suuren suuri, mutta suunta on väärä. Se, että hyvässä suhdanteessa alijäämä kasvaa, kertoo huonosta hallituksesta. Valtiovarainministeriö arvioi itse, että suhdanteesta putsattu rakenteellinen alijäämä on 1,1 prosenttia tänä vuonna ja 0,8 prosenttia ensi vuodelle, selvästi yli sen puolen prosentin, johon on sitouduttu. Tämän alijäämän mittaamiseen voi ja pitää suhtautua suurella varauksella, mutta se myös osoittaa, että hallitus ei ole pitänyt hyvää huolta julkisesta taloudesta, edes valtavan taloudellisen myötätuulen auttamana. Vakavaksi tilanteen tekee se, että 2020-luvulla on luvassa kuoppaisempaa kehitystä. Hallituksen oma budjettikin ennustaa ensi vuonna talouskasvun puolittuvan. Osa vaikeuksista on ennakoimattomia, emme voi omin toimin estää kauppasotia tai euroalueen epävakautta, joihin populistit tällä ja toisella puolella Atlanttia voivat Suomenkin syöstä. Osa ongelmista kuitenkin tiedetään jo nyt. Heikkenevä huoltosuhde pitää yllä kestävyysvajetta, jonka tämä hallitus lupasi poistaa. Noin 10 miljardin euron vaje piti poistaa, mutta näin ei käynyt. Vaikka tämä hallitus heikensi vähäosaisten asemaa — eläkeläisten, opiskelijoiden, köyhien ja kipeiden asemaa — enemmän kuin mikään edeltäjänsä, jopa onnistui ensimmäistä kertaa Suomen historiassa leikkaamaan kansaneläkkeitä, silti julkisen talouden sopeutukseen se ei pystynyt. Noin 7 miljardia siitä 10 miljardista eurosta jäi seuraavalle hallitukselle, tästähän olimme ministeri Orpon kanssa samaa mieltä. Ja seuraavaa hallitusta tuskin kannattelee yhtä suotuisa kansainvälinen suhdanne. Suomi ei tullut kuntoon. Täydentävässä budjettiesityksessä olennaista ei niinkään ole, mitä siellä on, vaan mitä siellä ei ole. Turhaa oli tietenkin odottaakaan, että hallitus olisi pannut vireille SDP:n edellyttämät viisi uudistusta eli sen ison vitosen, jolla nimenomaan vastataan 2020-luvun työllisyyden ja kasvun haasteisiin: Ensimmäinen on oppivelvollisuuden laajentaminen aidosti maksuttomalla toisella asteella. Toinen on perhevapaauudistus. Kolmas on asteittainen siirtyminen maksuttomaan varhaiskasvatukseen. Neljäs on yksinkertainen ja kattava sosiaaliturva eli yleisturva. Ja viides on pienipalkkaiseen työhön kannustava verouudistus. Arvoisa puhemies! Täydentävän budjetin panostukset koulutukseen ovat määrällisesti tervetulleita mutta sisällöllisesti varsin kyseenalaisia. Tutkimuksen lippulaivojen säätiöön on luvassa pääoma, joka entisestään korostaa hallituksen halua siirtyä vahvasta perustutkimuksesta kohti valikoivaa ja jossain määrin poliittisesti määräytyviä painopisteitä. Onnistuminen voittajahankkeiden valinnassa on epävarmaa, mutta epäonnistuminen korkeakoulutuksen perustason turvaamisessa on varmaa. Tosiasiaksi jää, että tämä hallitus on ollut tutkimukselle ja tieteelle vihamielinen ja kovakorvainen hallitus. Ammatillisen koulutuksen leikkausten ja sotkemisten lisäksi luvassa on nyt myös yksityistämistä. Ammattikoulutukseen liittyvien yksityisten yritysten rahoittaminen jälleen kerran säätiön varoin ei paranna ammattikoulutuksen arkea, josta puuttuu opetusta ja opettajia. Jos nuo varat olisi pantu suoraan kipeimpään tarpeeseen, opetukseen ja opettajiin, niin kolmasosa vajeesta olisi sentään saatu katettua ja vähän ylikin. Nyt jää puuttumaan 190 miljoonaa euroa, jotka SDP:n vaihtoehtobudjetissa lisätään ammatilliseen koulutukseen korjaamaan se katastrofi, jonka tämä hallitus on aiheuttanut. Joka tapauksessa seuraavan hallituksen ohjelmaan kuuluu sekä korkeakoulutuksen että ammatillisen koulutuksen kunnianpalautus. Arvoisa puhemies! Täällä on jo viitattu tähän yksityiskohtaan, joka omalta osaltaan osoittaa aktiivimallin kohtuuttomuuden, sen, että Kelan toimintamenoihin esitetään 11,4 miljoonan euron lisäys. Hallituksen oman tiedotteen mukaan ”lisärahoitustarve aiheutuu muun muassa toimeentulotukipäätösten aiheuttamasta työstä ja työttömyysturvan aktiivimallin toimeenpanosta”. Kasvun Kasvun kestävyys edellyttää, että työllisyysaste nousee 72:n yli, ensi vaiheessa 75:een, mutta jokainen työllisyyden lisäprosentti tai jopa ‑promille on aikaisempaa vaikeampi. Siksi tarvitaan kunnon panostusta niihin työllisyyspalveluihin, joissa vaikeasti työllistyvät ja osatyökykyiset saadaan mukaan. Tarvitaan myös vähemmän uhoamista saatavuusharkinnan poistamisesta ja enemmän käytännön tekoja, joilla jo nyt maassa työlupaa toista vuotta odottaneet saadaan pois jonosta. Lopuksi huomautan, että hallitus todellakin on yksityistämässä työllisyydenhoitoakin, mikä ei yleensä auta vaikeimmin työllistyviä. Täydentävässä esityksessä esitetään sijoitusta sosiaalisen investoinnin bondiin eli SIBiin, jolla yksityiset sijoittajat saavat tuottoa onnistuneesta työllistämisestä. Kotouttamisen osalta yksityisrahoitusmalli ei näytä läheskään saavuttavan tavoitteitaan, joten työllistämis-SIB on samojen haasteiden edessä.