samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 turvattua suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan. Työllisyysaste, työllisyysaste, työllisyysaste, se on se kaikkein tärkein asia. Siinä mielessä hallituksen monipuolinen keinovalikoima on tärkeä, että me pääsemme kohti tätä tavoitetta. Ennen kaikkea minuakin huolestuttavat nämä nuoret miehet, jotka syrjäytyvät 24 neliön yksiöön asumaan asumistuella tänne Helsinkiin ja menettävät koko elämänsä siinä. Heidät pitää saada työn piiriin. Se on tärkeä tavoite.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Jos heihin vielä liitetään se, että he ovat pitkäaikaistyöttömiä tai osatyökykyisiä eikä heillä ole esimerkiksi mahdollisuutta työllisyyskoulutuksen kautta saada itselleen tutkintoa, koska meidän toisen asteen reformileikkauksemme ovat vaikeuttaneet sitä entisestään, niin tämän lakiesityksen leikkaus tulee kohdistumaan nimenomaan näihin ihmisiin. Kun he jäävät kerran työttömiksi ja kun he pyrkivät takaisin työmarkkinoille, heidän työllistymismahdollisuutensa ovat entistä vaikeammat.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! On helppo mantra sanoa, että kaikkea työtä pitää arvostaa. Niin minäkin teen. Mutta siitä huolimatta asia ei ole kovin mustavalkoinen. Kerron yhden tositarinan tältä syksyltä. Oli akateemisesti koulutettu työtön henkilöstöpäällikkö. Hän joutui hakemaan eräästä firmasta sihteerin töitä, koska TE-toimisto hänet tähän velvoitti. Hän arvosti kaikkea työtä, halusi välttää karenssin ja haki tätä sihteerin paikkaa. Hän ei saanut sitä, koska oli ylikoulutettu, juuri kuten edustaja Lehto täällä kuvaili äsken. Sitten samasta yrityksestä vapautui henkilöstöpäällikön paikka.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 soveltuukin myös tämän asian käsittelyyn. Hän mainitsi tässä kolmannen kerran sanat "omaehtoinen koulutus". Siitähän aika monelle kuulijalle jää todellakin käsitys, että voisi itse päättää, mihin koulutukseen lähtee, ja se riittäisi tämän aktiivisuusehdon täyttymiseen. On kuitenkin syytä sanoa, että näin ei ole. Ei tämä malli, mitä nyt hallitus esittää ja minkä valiokunta esittää meille hyväksyttäväksi, pidä sisällään semmoista vaihtoehtoa, että henkilö itse voisi päättää, mihin omaehtoiseen koulutukseen hän menee. Ei voi itse päättää, vaan sen täytyy olla työvoimaviranomaisten hyväksymää. Siis se tarkoittaa sitä, että pitää olla viranomainen, joka tämän päätöksen tekee. Tältäkään osin henkilö itse ei voi ratkaista sitä, leikataanko häneltä se 5 prosenttia vaiko ei leikata.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 tämän hallituksen aikanahan on laajennettu freelancereidenkin — joita on aikaisemmin pidetty työntekijän asemassa, tosin usealta eri työnantajalta toimeentulonsa tienaavina ihmisinä, ja jotka ovat olleet oikeutettuja työttömyysturvaan — tulkitsemista yrittäjiksi,
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Muistetaan nyt, että edellinenkin hallitus kyllä teki heikennyksiä työvoimapalveluihin: työtön ei päässyt nokatusten sinne viranomaisten juttusille, vaan sieltä sanottiin, että soita silloin ja silloin, ja näin mentiin ojasta allikkoon. Mutta nyt haluan puhua tästä aktiivimallista. Tuntuu, että on tehty kärpäsestä härkänen, koska tässä on vain pienestä asiasta kysymys. Mutta jos ajatellaan nuorta, joita meillä on täällä työttöminä hirmuisen paljon Suomessa, niin ensinnäkin pitäisi yhden ottaa koppi tästä nuoresta. Kun hän yrittää hakea työtä, menee työvalmennukseen, koulutukseen tai sitten vielä viimeisenä on nämä työvoimaviranomaisten erilaiset aktiivimallit, niin
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Jaskarille kyllä koetin joitakin erilaisia vaihtoehtoja tuoda. Kyllä minä pitäisin erittäin hienona, jos tämä hallitus voisi ensi viikolla ilmoittaa, että rupeamme pohtimaan aktiivisesti aktiivimallia, joka mahdollistaa sen, että henkilö, joka on ansiosidonnaisella päivärahalla ja lähtee työn perään lähtee matalapalkkaisemman työn perään kuin mistä hän on jäänyt työttömäksi — saa osan ansiosidonnaisesta päivärahasta mukaansa, jotta siitä tulee houkuttelevaa. Ei tarvita kovinkaan isoa matemaatikkoa, kun voi ajatella, että siitä työstä tullut työtuloverotus huomattavasti kyllä kustantaa sitä ansiopäivärahaosuutta, mikä tulee työttömyysvakuutusmaksujen kautta tälle henkilölle.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Mielenkiintoinen ja hyvä, pohdiskeleva puheenvuoro edustaja Jaskarilta — sinällään arvostettavaa. Ei sosiaalidemokraattinen puolue vastusta aktiivitoimia ja -toimenpiteitä ihmisille. Päinvastoin haluamme vahvistaa sitä, että ihmiset aktivoituvat työnhaussa tilanteissa, jotka ovat monesti vaikeita. Mutta ei pidä kuitenkaan
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Perustuslakivaliokunta kiinnitti huomiota siihen ongelmaan, joka koskee sitä, että työtöntä rangaistaan sen perusteella, mihin hän ei ole voinut itse vaikuttaa. Vaikka hän tekee kaikkensa työllistyäkseen, työpaikkaa hakiessaan tai aktiivitoimiin pyrkiessään, niin häntä rangaistaan, jollei tämä onnistu. onnistu. Mietintövaliokunnalla olisi ollut mahdollisuus perustuslakivaliokunnan lausunnossa annetuilla kahdellakin tavalla korjata tätä ongelmaa jo valiokuntavaiheessa. Mutta kun tätä ongelmaa ei valiokunnan enemmistö halunnut korjata, niin meillä on nyt käsissä mietintö,
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Täällä kysyttiin, eikö kannattaisi ottaa vastaan vähäinenkin työ. Kyllä kannattaisi, ehdottomasti. Siinä on vain kolme ehtoa olemassa. Ensimmäinen on se, että siitä vähäisestäkin työstä pitää maksaa työehtosopimuksen mukainen palkka. Toinen on se, että sen työn vastaanottaminen ei saa pienentää perheen toimeentuloa. Työn pitää aina olla kannattavaa. Kolmas on se, että vähäisen työn vastaanottaminen ei saa siirtää korvausten maksamista viikkojen, jopa kuukausien päähän. Systeemi ei saa toimia sillä tavalla.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Kiitos arvoisille kollegoille rakentavista kommenteista. Niin kuin sanoitte, nyt tässä hetkessä tämä on tämänmuotoinen, mutta minun ehdotukseni oli juuri, että nyt täytyy katsoa muutamia kohtia, ja toiseksi pitäisi katsoa ehkä laajemmin, kun katsotaan, mihinkä työmarkkinat muuttuvat, että monipuolisempi koulutus on kaikki juuri sitä, joka edistää työllistymistä ja yhteiskuntaan sopeutumista. Eli yksi selkeä kehittämiskohde. Toiseen, edustaja Hassin kommenttiin:
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 ja nimenomaan sitä, että hän toi tähän keskusteluun myös sen ihmisen näkökulman, sen työttömän näkökulman, että tätä ei katsota yksin kovin ylhäältä alaspäin työttömiä katsoen. Ratkaiseva kysymyshän on tietenkin se, mikä auttaa työtöntä työllistymään ja miten tässä voidaan tehdä yhdessä työtä. Kun sitten katsoo tätä hallitusohjelman sisältöä, jossa sanotaan, että kannustinloukkuja puretaan, niin on kyllä vaikea nähdä, minkä kannustinloukun tämä ehdotus purkaa, koska eihän tämä oikeastaan ota kantaa tähän suojaosa-asiaan ollenkaan, johon edustaja Kauma ihan oikein kiinnitti huomiota. Tämähän ottaa vain siihen kantaa,
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Mukava kuulla analyyttisia hallituspuheenvuoroja. Meillä työelämässä on monia ongelmia, joita edustaja Kauma hyvin kuvasi tuossa puheenvuorossaan. Yksi isoimmista ongelmista on meidän efektiivinen marginaaliveroaste, joka oikeastaan kolahtaa todella isoon tuloluokkaan aina noin 1 500 euron ja 2 600 euron kuukausituloista. Vaikka jokainen poliitikko sanoo, ja pitääkin sanoa, että työnteon pitää aina olla kannustavaa, niin se nyt vain on niin, että tämä tuloluokkaväli 1 500:sta 2 600 euroon on pahassa loukussa sen suhteen, että tulot eivät lisäänny juurikaan työtä tekemällä vaan veroihin ja erilaisiin maksuihin saattaa mennä jopa 90 prosenttia siitä lisäansiosta,
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Kiitän edustajia, jotka ottivat tähän keskusteluun kantaa. Itse olen samaa mieltä kuin edustaja Heinäluoma, että ei tämä lakiesitys suoranaisesti näitä kannustinloukkuja pura, mutta kyllä sen tavoite on kuitenkin se, että ihmiset työllistyisivät. Tietenkin ongelma on myöskin se, että meille tulee näitä esityksiä aina vähän tipoittain ja olisi hyvä saada sellaisia kokonaisesityksiä, joissa samaa ongelmaa pyritään ratkaisemaan montaa kautta,
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Vähän tulee semmoinen tunne edustaja Kurvisen puheenvuoron jälkeen, että alkaa olemaan paukut puolustajalla jo lopussa, kun pitää alkaa hyökkäämään ja melkeinpä jopa uhkailemaan. On asiallista huomata se, että tässä edellisessä puheenvuorossa yritettiin siirtää tätä keskustelua tämmöiselle aatteen keskustelun tasolle. Kyse ei kumminkaan ole aatteesta vaan periaatteesta: työstä, työn oikeutuksesta ja siitä, että ihmisellä on sen lisäksi, että hänellä on oikeus työhön, oikeus myös siihen sosiaaliturvaan, jonka tämä yhteiskunta järjestää niille ihmisille, joilla on halua ja aktiivisuutta työllistyä. Tästä salista ei varmaankaan löydy yhtään sellaista puoluetta, joka olisi sitä mieltä, että omasta aktiivisuudesta ei pitäisi palkita tai ei pitäisi jopa yhteiskunnan puolesta tukea sellaista aktiviisuutta. Me olemme kaikki herttaisen yksimielisiä tästä. Mutta siitä emme ole yksimielisiä,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Nimenomaan tämä hallituksen esityshän eriarvoistaa, niin kuin äskeisessä puheenvuorossa esimerkiksi kuulimme. Minua hämmentää kovasti se asia, että täällä vielä viikonloppuna keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja käytti vahvan puheenvuoron, että eriarvoistumista pitäisi torjua hanakammin ja että heikompiosaisia tulisi auttaa ja keksiä vielä keinoja, miten autamme. Tämä on hieman omituista siksi, että samaan aikaan, kun näitä puheenvuoroja käytetään, kädet tekevät aivan toista. Tässä on kysymyksessä työttömien ideologinen kyykytyslaki. Tässä on kysymyksessä työttömyysturvan leikkaus, eli nimenomaan niiden heikompiosaisten ihmisten ikään kuin lyöminen, ja samaan aikaan eriarvoisuutta lisätään.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa herra puhemies! Haluan ottaa vähän kantaa tuohon edustaja Viitasen äskeiseen puheenvuoroon. Tehän olette vastustaneet tällä vaalikaudella järjestelmällisesti kaikkia toimenpiteitä, missä ollaan yritetty saada juuri tätä aktiivisuutta ja vauhtia siihen, että työttömät työnhakijat löytäisivät niitä uusia työpaikkoja löytäisivät uusia koulutusmahdollisuuksia ja osaamisen päivittämistä. Ne haastattelutkin, jotka nyt on koettu erittäin myönteisiksi pääosin tuolla kentällä, olivat aivan kamalia työttömien kiusaamisia silloin, kun niitä täällä käsiteltiin vähän aikaa sitten. Meidän, keskustan omatunto lähtee siitä liikkeelle, että me haluamme ihmisille töitä. Työ on parasta sosiaaliturvaa työikäiselle ihmiselle, ja meidän omaantuntoomme sattuu se, että niin monet suomalaiset ovat edelleen työttöminä. Ja sitten, kun se työllisyysaste on siellä lähempänä 80:tä prosenttia, meidän omatuntomme on tyytyväinen. Ja sanon arvostamalleni edustaja Karille, että en uhkaile. Mainitsen vain, että SDP on yleensä ollut valtionhoitajapuolue, vastuullinen puolue, ja minusta nämä tämän päivän puheenvuorot eivät täysin tätä kriteeriä täytä.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Olemme kannattaneet monia hallituksen esityksiä, mitä tulee työttömyyteen ja sen hoitoon. Kannatimme muun muassa sitä, että koeaikaa pidennettiin kaikilla kuuteen kuukauteen, tämä nyt vain yhtenä esimerkkinä. Mutta ehkä ongelmana koko salin kannalta on se, että näitä lakeja työttömyyteen ja työllistämiseen liittyen tulee hyvin ripotellen pitkän matkaa. Kuten äskeisessä pitemmässä puheenvuorossani sanoin, tämä kokonaisuus näyttää aika hurjalta ja aika kyykyttävältä. En jättäisi ihan huomiotta sitäkään, mitä SAK totesi tästä aktiivimallista. SAK pitää tätä
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Kommentoin näitä kolmen kuukauden haastatteluja, koska taisin olla ainoa sieltä oppositiosta, joka selkeästi oli niitä vastaan, ja olen edelleenkin. Miksi olen? Sen takia, että ne eivät toimi. Juuri tässä tapasin yhden nuoren henkilön, joka siis kuuluu niihin, joita erityisen nopeasti pitäisi haastatella juuri aloittaneena työttömänä. Puoli vuotta meni ennen kuin ensimmäisen kerran kutsu kävi, ja sittenkin se kutsu hukkui postissa, niin että sattumalta hän sitten huomasi sen sieltä netistä katsoa ja onneksi ei menettänyt työttömyysturvaa. Monilta työttömiltä olen kuullut, että he eivät ole tienneetkään, kun heille on puhelimella soitettu, että oli haastattelu siinä. Se meni niin nopeasti, etteivät he edes huomanneet sitä. Minä olin erityisen kriittinen näihin kolmen kuukauden haastatteluihin sen takia, että se vei tällaiseen automaatioon niitä resursseja, joita olisi tarvittu ihmisten yksilölliseen auttamiseen ja neuvontaan silloin kun he apua ja neuvontaa tarvitsevat, niin kuin juuri onkin käynyt.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Kyllä tämä on ihan ikioma Sipilän hallituksen keksintö. En tiedä yhtään maata, jossa olisi tämmöistä järjestelmää keksitty, että vaikka yrittää hakea työpaikkoja ja ei saa työpaikkaa, vaikka olisi halukas koulutukseen ja ei pääse koulutukseen, niin sitten leikataan työttömyysturvaa.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Tässä kohdassa näyttää siltä, että nämä lait kohdentuvat kaikkein vähäosaisimmille kaikkein pahiten. Heiltä viedään kaikkein eniten ja heitä rangaistaan siitä, jos eivät he onnistu siinä, mitä he yrittävät. Millä perusteella ihminen, joka hakee työtä mutta ei saa, on huonompi ihminen kuin se ihminen, joka on saanut sen työn, mitä se toinen ihminen haki? Tässä olisi pohdittavaa myöskin teille, arvon ministerit.
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 sen mukaisesti, mitä faktisesti sosiaali- ja terveysvaliokunta on päättänyt. Kyse on vain siitä, että vaikka perustuslakivaliokunta oli sitä mieltä, että tämä voidaan säätää normaalilain mukaisessa muodossa ja niillä säännöillä,
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenenä tietenkin haluan tulkita tätä perustuslakivaliokunnan lausuntoa myös tarkoin. Täällä lukee muun muassa: "Hallituksen esityksen vaikutusarvio-osassa todetaan osin säätämisjärjestysperusteluiden kannalta ristiriitaisella tavalla, ettei työtön välttämättä itse voi aktiivisuudellaan vaikuttaa siihen, että etuuksien taso säilyy muuttumattomana." Sitten täällä on toinen kohta, joka viittaa tähän samaiseen lauseeseen: "Perustuslakivaliokunta on vakiintuneesti korostanut, että etuuden epäämisen pitää olla asiallisesti perustellussa suhteessa siihen, minkälaisia työllistymisen edistämistä tarkoittavia toimintoja on ollut tarjolla ja mitä työttömänä olevan henkilön syyksi voidaan lukea."
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 yksinkertaisessa järjestyksessä — mutta kun lukee perustuslakivaliokunnan lausunnon kokonaisuudessaan, juuri niin kuin edustaja Kiljunen otti siitä esimerkkejä, niin osoittautuu, että tämä esitys onkin ongelmallinen. — Juuri näin, tämä esitys oli siis yksimielinen. Oletan, että myös edustaja Zyskowicz on hyväksynyt tämän lausunnon. — Olitte vain osittain mukana? — Mutta lopputuloksessa olette kuitenkin kokonaan mukana? Tässä nimittäin sanotaan näin sen lisäksi, mitä edustaja Kiljunen tuossa siteerasi: "Koska työttömillä ei edellä todetuista ja erilaisista yksilöllisistä syistä ole yrityksistään huolimatta välttämättä mahdollista täyttää lain tarkoittamaa aktiivisuusvaatimusta, ehdotusta ei voi pitää perustuslain kannalta ongelmattomana." Tämähän on vähän turkulainen tapa asian ilmaisuun, että ei voi pitää ongelmattomana. Sen voi myös suomentaa, että se on ongelmallinen. Silloin olisi kannattanut tehdä se, mitä valiokunta yksimielisesti esittää korjaukseksi.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-11 Sen sijaan edustaja Kiljusen ja edustaja Heinäluoman pyrkimys hämmentää tätä itse perusasiaa on mielestäni perusteeton. Tässä valiokuntaoppaassa, jonka puhemiesneuvosto eduskunnan työjärjestyksen perusteella on vahvistanut kaikille noudatettavaksi, todetaan yksiselitteisesti, että perustuslakivaliokunnan valtiosääntöoikeudelliset huomautukset käyvät kootusti ilmi lausunnon ponsiosasta. Se on se ponsiosa, joka ratkaisee, onko se perustuslain mukainen vai ei.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Palaan pääministeri Sipilän viisauteen: jos ehdotus huomataan virheelliseksi, on parempi peruuttaa se. Tämä ehdotus on kaikin äänin enemmistöltään tullut osoitettua virheelliseksi. Jos todellakin täällä sanotun mukaisesti kolmestatoista lausunnonantajasta kaksitoista on kriittisiä ja yksi puolustaa tätä ja sekin hyvin yleiseltä kannalta, eli Suomen Yrittäjät, olisi ehkä aika
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Tässä salissa me kaikki olemme tyytyväisiä siitä, että talous kasvaa nyt vihdoinkin. Vuonna 2015 alkanut kasvu on vahvistunut, ja työllisyystilanne hitaasti paranee. Mutta kyllä tämä oli uskomaton puheenvuoro siinä mielessä, että että hallituspuolueethan puhuvat erityisen paljon työllisyydestä ja talouskasvusta, perustelevat kaikkia leikkaustoimiaan työllisyydellä ja talouskasvulla. Tämä hallitus on, aivan niin kuin edustaja Heikkinen totesi, tehnyt paljon sellaisia kokeiluja, joita on joutunut peruuttamaan tai jotka ovat johtaneet siihen, että eriarvoisuus suomalaisessa yhteiskunnassa lisääntyy, tuloerot lisääntyvät. Arvoisa puhemies! Nyt puhutaan tässä lakiesityksessä ihmisistä,
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Täytyy asettaa nämä mittasuhteet. Tässä todetaan, että Hetemäen työryhmän pohjalta on arvioitu, että tällä voisi tulla 5 000—12 000 henkilötyövuotta, mutta niin kuin työ- ja tasa-arvoasiainvaliokunta lausunnossaan toteaa, on erittäin vaikeaa arvioida näitä työllisyysvaikutuksia tässä hommassa. Silloin jää ihan oikeasti kysymys tälle salille, että voimmeko me hyväksyä tässä salissa näin epäinhimillistä ja näin paljon perustuslain hengen vastaista ja perustuslakiongelmia sisältävää lakiehdotusta kuin tämä on. Sanon myöskin, vaikka
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Edustaja Heikkisen puheenvuorossa oli kyllä hieman muunneltua totuutta, kun hän väitti, että tässä ei ole kyse automaattileikkurista. Sellaiselle henkilölle, joka kuuluu tämän lain kohderyhmään, joka ei onnistu työllistymään, ei onnistu toimimaan yrittäjänä eikä onnistu saamaan työllisyyspalveluja, tämä laki toimii tasan tarkkaan puhtaana leikkurina. Siitä ei kahta sanaa. Vaikka sosiaali- ja terveysvaliokunta lausumassaan sanoo, että vaikutuksia tulee tarkasti seurata, se seuranta tapahtuu vasta jälkikäteen. Se ei poista näiden ihmisten ahdinkoa. Lapinjärven tilanteesta olen iloinen, se edustaa juuri oikeanlaista aktiivimallia. Me tarvitsemme riittävästi henkilökohtaista aktivointia, lisää työntekijöitä ja kokeiluja nimenomaan työviranomaisten puolelle.
Puhuja: Outi Mäkelä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Täällä on tästä perustuslakiasiastakin paljon tänään keskusteltu, mutta vielä tuohon edustaja Uotilan huomioon, kun hän totesi, että tässä olisi paljon perustuslain vastaista: perustuslakivaliokunta ei siis nostanut tässä asioita ponteen, ja kaikki seikat, jotka perustuslakivaliokunnan lausunnossa todettiin, ovat kuitenkin läpäisseet valiokuntakäsittelyn. Eli tämän osalta tämän osalta eduskunnassa ei ole nostettu asioita ongelmatasolle.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 alkiolaisuuteen ja Alkion oppien lukemiseen huolimatta minusta tuntuu, että kuitenkin tästä keskellä löytyy henkilöitä, jotka ovat aika tarkkaankin noita oppeja lukeneet. Itselleni semmoinen keskeinen ohjenuora niissä on nimenomaan se, että yhteiskunta
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-11 toiseen piikkiin sinisille, joka minun mielestäni oli vähän kaukaa haettu, siitä, mitä ministeri Orpo on sanonut palkanalennuksista ja — en tiedä, en ole itse nähnyt siihen liittyvää kommenttia — yleissitovuudesta: yleissitovuudesta: Kun edustaja Heinäluoma sanoi, että hän on hyvin huolissaan tästä, niin omalta kohdaltani voin vain todeta, että en ole ollenkaan huolissani, koska nämä kaksi asiaa ovat sellaisia asioita, joista hallitus ei päätä. Palkanalennukset ja yleissitovuus ovat kuitenkin suomalaisessa yhteiskunnassa työmarkkinaosapuolten asioita, ja niistä ei hallitus päätä. päätä. Arvoisat oppositiokansanedustajat, te olette olleet tänä iltana täällä kovasti huolissanne työttömyysturvasta ja mahdollisista vaikutuksista, mitä on työttömyysturvan piirissä oleviin ihmisiin. Mutta meillä on Suomessa olemassa ihmisryhmä, joka on ilman omaa syytään laitettu kokonaan työttömyysturvan ulkopuolelle, ja myös meidän täytyisi olla huolissamme. Mikä tämä ihmisryhmä sitten on? Kyllähän ne ovat ne ihmiset, joitten lähimmäinen on yrittäjä. Yrittäjän perheenjäsenet ovat käytännössä tällä hetkellä työttömyysturvan ulkopuolella. Perheenjäseniksi katsotaan yrittäjän avio- tai avopuoliso, lapset, lapsenlapset, vanhemmat, myöskin isovanhemmat. Arvoisa puhemies! Miksi tällä hetkellä on niin, että työttömyysturvalaissa yrittäjän perheenjäsenet katsotaan osaomistajiksi, vaikka he eivät omistaisi oikeasti yrityksestä yhtään mitään? Perheenjäsenten katsominen yrittäjäksi johtaa itse asiassa kahdenlaisiin ongelmiin henkilön työttömyysturvassa, koska perheyrityksessä työskentelevä yrittäjän perheenjäsen, joka ei siis omista käytännössä yrityksestä yhtään mitään, katsotaan muussa lainsäädännössä työntekijäksi. Arvoisat edustajat, tämä asia voidaan korjata eduskunnassa yhdessä. Haastankin nyt kaikki ne edustajat, jotka ovat tänä iltana olleet huolissaan työttömyysturvasta, lakialoitteeni. Se on tällä hetkellä keskuskansliassa allekirjoitettavana. Tämä on sellainen asia, että tässä on aika iso ja merkittävä joukko kokonaan työttömyysturvan ulkopuolella. Tänä iltana, kun on tätä hallituksen esitystä nyt käsitelty, on käytetty aikamoisia adjektiiveja ja substantiiveja voimakasta tunne-esiintymistä, mikä sinällänsä on ymmärrettävää, koska jos tuntee jonkun asian kovin voimakkaasti, sen haluaa myös ilmaista voimakkaasti. Mutta jos lähtökohtana on kuitenkin ollut se, että ollaan oikeasti huolissaan työttömyysturvasta, niin meillä on tämä ihmisryhmä, yrittäjän perheenjäsenet, joka on työttömyysturvan ulkopuolella. Käykää keskuskansliassa allekirjoittamassa se. Tulen seuraamaan
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Tämän hallituksen linjana on ollut leikata palkansaajilta. Se on sitä uudistamista, mihin äskeinen edustaja viittasi, palkansaajilta leikkaaminen — pakkolaeilla alun perin, sen jälkeen sitten kiky-sopimuksella ja siellä erityisesti lomarahaleikkauksella, joka koskettaa julkisen sektorin pienipalkkaisia naisia. Se on teidän politiikkaanne: leikata palkansaajilta, heikentää turvaa, ja niin kuin tässä esityksessä on kysymys tänään, heikentää työttömyysturvaa eli samalla lailla leikata palkansaajilta. Se on tämän hallituksen työlinja. Tämän hallituksen kasvupolitiikka perustuu tosiasiassa siihen, että Euroopan keskuspankki on rahoittanut sitä kasvua merkittävästi, löysentänyt rahapolitiikkaa tavalla, joka on vaikuttanut siihen, että se on Suomessa nopeuttanut meidän 2015 keväällä alkanutta talouskasvua. On myös syytä muistaa, mihin tuo Saksan malli on käytännössä johtanut. Saksan malli synnytti 2 miljoonaa ihmistä, jotka työskentelivät alle 5 euron tuntipalkalla. Joutui tekemään neljää viittä työtä, jotta tuli toimeen ylipäätään, jos oli töitä.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 miten työelämää pitää uudistaa ja kehittää. On hyvä, että se on tullut täällä lausuttua ääneen. Kun vuodesta 95 vuoteen 2007 työllisyyttä parannettiin yli 300 000 hengellä, se ei vaatinut työelämän vähimmäissuojan poistamista eikä yleissitovuudesta luopumista. Yli 300 000 työpaikkaa tuli. Jokaisessa länsimaassa ehkä Yhdysvaltoja lukuun ottamatta on joku työntekijöiden vähimmäissuojajärjestelmä. Se on joko lainsäädännöllä tai sitten sopimusten kautta, jompikumpi. Kun täällä viitattiin tähän Suomen työelämän jäykkyyteen, niin todettakoon, että siinä tutkimuksessa, jossa siis yritysjohtajilta kysytään, mitä mieltä he ovat työelämästä ja sitten saadaan tämä vastaus ja pannaan järjestykseen, aivan siinä meidän vieressä on myös tämä paljon kehuttu Ruotsi. Taitaa olla, että se on viisi sijaa parempi. Me olemme joku satakolmekymmentäjotakin, ja sitten tulee Ruotsi, ja todellakaan Saksakaan ei ole kovin kaukana. Eli se osoittaa, että ei taida ihan mennä tällä yritysjohtajien kyselyllä tämä asia puikkoihin. Edustaja Satonen käytti hyvän puheenvuoron, ja voin sanoa, että 90-prosenttisesti allekirjoitan sen. Tehän ette käsitellyt ollenkaan tätä lakiehdotusta, joka nyt täällä on käsittelyssä. Minäkin olen sitä mieltä, että työ on parasta sosiaaliturvaa. Paras ratkaisu on se, että ihminen pääsee töihin, mutta en ymmärrä ollenkaan, miten sitä työllistymistä edesauttaa se, että henkilöltä, joka ei ole kaikista yrityksistään huolimatta saanut työtä, leikataan 5 prosenttia. 700 euroa kuussa — siitä otetaan vielä 5 prosenttia pois, kun ei ole löytynyt työtä eikä ole osoittaa myöskään koulutuspaikkaa. Kun te, edustaja Satonen, sanotte, että välittäminen on se juttu ja välittäminen ei ole rahan antamista, niin sanon, että kyllä rahan antaminenkin on välittämistä, mutta sen lisäksi pitäisi antaa mahdollisuus koulutukseen ja näihin aktiivitoimiin, jota tämä lakiehdotus ei nyt anna. Siksi tämä pitää
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Edustaja Lehti, meillä on sellainen kuin palkkatuki, joka on tarkoitettu niihin tilanteisiin, jos yksittäisen henkilön tuottavuus ei sillä hetkellä riitä siihen, että hänelle voitaisiin maksaa työehtosopimusten mukaista palkkaa ilman mitään subventiota. Se on alikäytetty hieno väline, ja kovasti suosittelen sen hyödyntämistä ja myös sen sääntelyn muuttamista niin, että se on laajemmin laajemmin työnantajien hyödynnettävissä. Mitä tulee tähän Saksan malliin, niin siinähän huomattiin isoja ongelmia, ja sen takia Saksa pari vuotta sitten sääti minimipalkan. Eli sielläkään ei ollut toimiva se minijob-systeemi, missä palkkojen annetaan laskea kohtuuttoman alas. Se aiheutti niin paljon sosiaalisia ongelmia, että siitä täytyi päästää irti. Jos Suomi nyt luopuisi yleissitovuudesta, me emme suinkaan olisi Saksan tilanteessa tai Ruotsin tilanteessa, vaan me olisimme säädännöllisesti Romanian tilanteessa, koska johtuen siitä, että meillä asiat on sovittu yleissitovuuden kautta, meidän työlainsäädäntö on melko alikehittynyt ja vaatisi ihan hirvittävän remontin siellä puolella ennen kuin me pääsisimme sivistyneen länsivallan työmarkkinoiden tasolle, sen lisäksi toki aika laajaa neuvottelukulttuuriin kouluttautumista ihan uudella tavalla sekä työntekijä- että työnantajapuolella.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-11 puhemies! Siis työttömyysturvan aktiivimallin tavoite on lisätä työllisyyttä ja kannustaa työttömiä työnhakijoita aktiivisuuteen ja omatoimisuuteen. Tämä on hyvä tavoite, kyllä vain. Jos aktiivisuusehto ei täyty, etuus alenee. Täällä salissa on pidetty hyvin monta puheenvuoroa, melkein parisataa tähän mennessä. Aihe on arka, aihe on haavoittuva. Perustuslakivaliokunta on lausunut, että ongelmakohtiakin esityksessä on. Ne pitää ottaa vakavasti. Eli jos työttömän ei onnistu saada työtä itsestään riippumattomista syistä, voidaanko etuutta silloin alentaa? Tämä on ongelmallista. Tämä johtaa varmasti toimeentulotuen määrien lisääntymiseen. Työttömän kohdalla yksilöllinen harkinta kunkin kohdalla on todella tärkeää, elämäntilanteita on niin monenlaisia. Työttömälle ei saa tulla sellaista oloa, että kyykytetään aivan aiheetta. Sillä ei aktiivisuutta lisätä. Työn tekemisen pitää olla aina kannattavampaa kuin työttömänä oleminen. Koska olen Vakka-Suomesta, niin otan Uudenkaupungin autotehtaan tähän esimerkiksi. Meillä on hieno ja upea asia, että meillä on paljon siellä työpaikkoja ja lisää tulee koko ajan, mutta mutta sen työpaikan lisäksi pitäisi olla asuntoja, ja niitä ei ole. Kun ihminen saa työtä, niin täytyy ne muutkin tarpeet saada tyydytettyä, eli on paikka ja mielellään niin, että saa perheenkin sinne lähelle. Tämä ei ole oikein onnistunut. Lisäksi Uudenkaupungin autotehtaalla on nyt sellainen meno päällä,
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-12-11 ennestään tiedossa se, että TESin yli saa maksaa palkkaa, mitä olen tehnyt kyllä viimeiset 47 vuotta aika monen kohdalla. Se pohjautuu siihen, että asianosaisen taidot ja tiedot ja aikaansaadut tulokset ovat sen verran parempia, että kannattaakin pitää niistä työntekijöistä kiinni. Se on ilman muuta työnantajan etu. Sen sijaan tiedän myös sen, että TESin alapuolella ei saa maksaa palkkaa, jos on TES. Se on lakia, sitovaa lainsäädäntöä. Oikeastaan arvioni mukaan ainakin ehkä kolmannes työpaikoista on TESin ulkopuolisia työpaikkoja Suomessa. En tarkkaa lukua tiedä, mutta niitä on joka tapauksessa merkittävästi, ja luulen, että minulla on siitäkin aika pitkä kokemus. Kyllä sielläkin maksetaan jotain muuta kuin Romanian tai Bulgarian palkkatasoa. Siellä maksetaan ehkä laajemmalla haitarilla ja herkemmin yli TESin mukaisia palkkoja. Siellä on myöskin työntekijöiden välinen kilpailu ehkä vähän intensiivisempää. Halutaan parempaa palkkaa, koska se on mahdollista. Työnantaja ehkä noteeraa herkemmin hyvät suoritukset. Vuosina 1997—2005 syntyi 300 000 työpaikkaa. Aika monta kirjaa tästä ajasta on kirjoitettu, viimeksi taisi tulla viime viikolla meidän pöydille, kansanedustajille, Nokian selittää se, että vaikka ei Nokialla tietenkään niin paljon ollut, se vientitulojen tuloutus meni tietysti elinkaaren aikana pitkälti koko yhteiskuntaan, ja todennäköisesti siitä 300 000 työpaikasta aika suuri osa on kiittäminen Nokiaa. Nokialla oli pitkään monopolistinen asema puhelinmarkkinoilla, jotka olivat maailman nopeimmin kasvava teollisuusalue, ja toistamiseen tuskin sellaista meidän elinaikanamme
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-11 Edustaja Satonen piti erinomaisen puheenvuoron, ja voin sanoa, että jos edustaja Heinäluoma allekirjoittaa sen 90-prosenttisesti, niin minä allekirjoitan sen 99-prosenttisesti. Mutta se 1 prosenttikin voi olla ratkaiseva. Nimittäin kun tähän asiaan on perehtynyt ja on kuunnellut tätä keskustelua illan aikana, niin kyllähän tässä lainsäädännössä on aukkoja ja ongelmakohtia, asioita, joita muun muassa perustuslakivaliokuntakin on nostanut esille. Yksi kohta on: "Esityksen ongelmallisuutta voitaisiin vähentää niin, että jokaiselle taataan mahdollisuus osallistua työllistymistä edistävään palveluun tai toimintaan. Tämä tarkoittaisi palvelujen tarjonnan lisäämistä. kattavaa saatavuutta ei säädösperusteisesti kuitenkaan voida taata." Tämä on yksi ongelmakohta. Kysyisin ministeriltäkin vielä: millä tavalla tämä voidaan taata ympäri maata kaikissa kunnissa? Ja sitten toinen kohta: "Jos paikkakunnalla on tarjolla lyhytkestoisia työnhakijalle soveltuvia työpaikkoja, on työllistyminen luonnollisesti helpompaa kuin seudulla, jossa niitä ei ole." Entä jos niitä ei kerta kaikkiaan ole ja jos ei myöskään työvoimatoimisto pysty tarjoamaan näitä palveluja, mihin tässä perustuslakivaliokunnankin lausunnossa viitataan, niin miten asia sitten ratkaistaan?
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2017-12-11 keinoilla ei tulla estämään palveluun pääsyä tai työnhakua yrittäneen työnhakijan joutumista vähennetylle etuudelle. Näinhän tämä teidän esiin nostamanne asia on täällä lausumassa. Tämän pohjalta ja tämän lähetekeskustelun pohjalta tätä mallia täytyy seurata. Tätä mallia täytyy seurata, kuten valiokunta lausumaehdotuksessaan on esittänyt. Siihen varmasti keinoja löytyy. Sitten lopuksi vielä, edustaja Kiljunen, kun esititte tuossa alkuun kysymyksen — olin välillä poissa paikalta — tästä tuomioistuimen päätöksestä:
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2017-12-11 että avoimista työpaikoista, täyttämättömistä työpaikoista, joita oli silloin 360 000, piilossa oli 270 000. Nyt viimeisin luku, jonka itse olen tässä nähnyt vastikään — tämän heitän nyt ihan ulkomuistista — oli luokkaa 135 000 eli ihan merkittävä määrä. Tätä oli selvitetty haastattelemalla näitä ihmisiä ja kysymällä, miten he ovat työpaikkansa saaneet. asia ei tietenkään ole pelkästään näin yksioikoista, mutta tämä kertoo aika paljon siitä, että aika lailla murto-osa tulee TE-hallinnon tietoon näistä työpaikoista, niistä syistä, mitä edustaja Lehti tuossa omassa puheenvuorossaan toi esille. Otan kantaa myös tähän keskusteluun yleissitovuudesta ja TESin mukaisesta palkasta: Olen aina puolustanut yleissitovuutta ja tulen puolustamaan sitä niin kauan kuin tässä tehtävässä olen ja varmaan senkin jälkeen. Minä olen sitä mieltä, että yleissitova järjestelmä on hyvä, koska me tarvitsisimme joka tapauksessa jonkun perälaudan, joka puolustaa sitten sitä minimitasoa. Siitähän tässä on kysymys. Minä ymmärrän nämä perustelut ja pointit, miksi esimerkiksi edustaja Lehti, edustaja Satonen ja moni muu ovat sitä mieltä, että yleissitovuus on tässä ongelma, mutta minun mielestäni tämä ei ole niin yksioikoinen asia.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Tämä lausumaehdotus, joka on liitetty tähän esitykseen, on käsienpesua. Sanotaan, että pitää seurata tämän lain vaikutuksia, mutta näinhän tehdään aina kaikkien osalta. Ne vaikutukset, arvoisa rouva puhemies, iskevät välittömästi niihin aktiivisiin työttömiin, jotka etsivät työpaikkaa, hakevat työpaikkaa, haluavat päästä työhön kiinni. Minusta tuntuu, kun on kuunnellut tätä eduskuntakeskustelua, että moni ei tunne sitä arkea, joka työttömillä on. Moni ei tunnu ymmärtävän sitä, miten nöyryyttävää on olla työttömänä, miten nöyryyttävää on laittaa hakemus toisensa jälkeen, etsiä työpaikkaa, eikä saada sitä — on sitä — on tunne, että ei pysty välttämättä hallitsemaan omaa talouttaan, kun korvaukset ovat niin pienet. Sitten täällä monesta puheenvuorosta, ainakin rivien välistä, välittyi sellainen, että työttömyys olisi työttömän oma vika. Ja sitähän tämä esitys itse asiassa sanoo. Että työttömyys on ensisijaisesti työttömän oma vika, vaikka ongelma on se, että meillä ei ole riittävästi työpaikkoja. Aivan valtaosa työttömistä riemusta kiljuen menisi heti seuraavana päivänä töihin, jos sellaista vain olisi tarjolla, joten ei tämä raippaesitys työttömille siitä miksikään muutu, että sanotaan, että seurataan tätä ja että lausumat sen puolesta puhuvat. Vielä kertaalleen sen sanon: hallituksella on mahdollisuus vetää koska tahansa esitys pois eduskunnasta. Tässä on nyt mahdollisuus ministereillä Lindström ja Mattila näyttää se, että teillä on omaa poliittista tahtoa. Te olette kertoneet, että teillä on itsellänne tai perheessä työttömyyttä taustalla ja tiedätte, miten hirvittävä se tilanne on. Nyt on mahdollisuus näyttää, että sinisissä on vielä omaa poliittista tahtoa ja siniset eivät ole vain muiden vietävissä.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-12-11 Täytyy se sanoa, kun itse olen kokenut aika monta kertaa työttömyyden, istunut 500 päivää ja lähettänyt satoja satoja hakemuksia saamatta yhtään ainoaa vastausta, että tavallaan en koe aktiivitoimenpiteenä sitä, että sitten siitä ahkeruudesta vielä rangaistaan. Minä en pysty näkemään nyt tässä yhtälöä tämän aktiivisuuden välillä. Minä kannatan kaikkia aktivointitoimenpiteitä, jotka voisivat sitä työnhakijaa olla rohkaisemassa työntekoon: rinnalla kulkemista, auttamista, yhdessä miettimistä, miten tekisi vielä parempia hakemuksia, että osaisi kehua itseänsä riittävästi, että joku edes kutsuisi käymään. Mutta sitten, kun siitä rangaistaan, että on tosi ahkera ja yötä päivää tekee näitä hakemuksia — monet saavat jo niitä moneen kertaan, ai, tämä on taas tämä kaveri niin kyllä tässä hallituksen esityksessä on valuvika. Minä ymmärrän sen, että vaatii paljon nöyryyttä tunnustaa, mutta kun tämä keskustelu tässä salissa on kuitenkin ollut selkeästi sellainen, että valtaosa edustajista näkee ja ymmärtää, että ei tämä esitys mennyt ihan putkeen, niin voisi olla fiksua
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Kun sanottiin, että tässä on laajasti keskusteltu tästä esityksestä, niin itse asiassa itse koen niin, että tästä ei ole kovin laajasti keskusteltu. Tässä on keskusteltu nyt siitä mahdollisesta 4,6 prosentin leikkauksesta siinä tilanteessa, jossa näitä aktiivitoimia ei ole onnistunut saamaan esille, mutta paljon vähemmälle tässä keskustelussa on jäänyt nimenomaan, että tällä työttömyysetuudella pystyy kouluttautumaan, pystyy
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallituksen esityksessä on kyseessä yksinhuoltajakorotuksen nostaminen. Pykälämuutoksista äänestettiin viime perjantaina, ja perussuomalaiset esittivät silloin, että että yksinhuoltajakorotusta nostetaan vieläkin tästä hallituksen esityksestä korkeammaksi. Mutta esittelen nyt tässä vielä tämän meidän vastalauseemme, mikä liittyy tähän asiaan, ja samalla esitän meidän lausumaehdotuksemme, eli me esitämme tähän asiaan lausumaehdotusta, joka kuuluu näin: "Eduskunta edellyttää, että hallitus huolehtii yksinhuoltajien toimeentulosta tulevaisuudessa hyvin." Arvoisa rouva puhemies! Tässä esityksessä ehdotetaan yksinhuoltajakorotuksen nostamista. Lapsilisä otetaan toimeentulolaskelmassa huomioon toimeentulotuen määrään vaikuttavana tulona. Lapsilisän yksinhuoltajakorotuksen tason korottaminen ei toimeentulotukea saavissa perheissä vaikuttaisi käytettävissä oleviin tuloihin. Perussuomalaiset tuovat esiin, että lapsivähennyksellä tasattiin vuonna 2014 tehtyjä lapsilisäleikkauksia. Tulonjaon itseisarvon ja oikeudenmukaisen verotuksen näkökulmasta lapsivähennyksen säilyttäminen vuoden 2017 tasolla vuonna 2018 olisi perusteltua. Nykyinen säännös lapsivähennyksestä on väliaikaisesti voimassa 2015—2017. Koska lapsivähennystä ei ole tulossa vuodelle 2018, eivät nyt ehdotettavat korotukset ole riittäviä sääntelyn kohderyhmän aseman parantamiseksi. Siitäkin syystä me esitimme, että yksinhuoltajan lapsesta lapsilisää maksettaisiin korotettuna 58 euroa 30 senttiä. Mutta kuten tuossa kerroin, pykälästä äänestettiin. Valitettavasti tämä meidän esityksemme ei nyt mennyt tällä kertaa läpi, joten esitän tämän lausuman sitten tässä näin, että jatkossa huolehditaan kuitenkin yksinhuoltajien toimeentulosta
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 48,55 eurosta 53,30 euroon kuukaudessa. Tämä esitys on sinänsä kannatettava, mutta yksinhuoltajien tilanne on monin tavoin haastavampi kuin kahden vanhemman talouksien ja on perusteltua, että he ovat oikeutettuja korkeampaan lapsilisään. Yksinhuoltajaperheissä pienituloisuusaste on yli kolminkertainen kahden huoltajan perheisiin verrattuna. Samalla on kuitenkin syytä huomioida, että yksinhuoltajatalouksien ja laajemminkin lapsiperheiden toimeentulon parantaminen edellyttäisi huomattavasti isompia muutoksia, kuten valiokunnan kuulemisissakin on käynyt Toimeentulotukea saavissa perheissä yksinhuoltajakorotuksen nosto ei edes vaikuttaisi käytettävissä oleviin tuloihin. Myös verotuksen lapsivähennyksen poisto vaikuttaa toiseen suuntaan kuin korotus, ja sen negatiivinen vaikutus on useimmissa yksinhuoltajatalouksissa suurempi kuin nyt esitetyn korotuksen. Jotta yksinhuoltajakorotuksella olisi aidosti toimeentuloa parantava vaikutus, tulisi korotuksen olla selvästikin tätä esitystä suurempi. On myös syytä pitää mielessä, että lapsilisiä ylipäätänsä on muutettu useasti viime vuosina. Sipilän hallituksen aikana muutokset ovat olleet nyt esitettyä yksinhuoltajakorotusta lukuun ottamatta lapsiperheiden toimeentuloa heikentäviä. Lapsilisän indeksisidonnaisuus poistettiin vuoden 2016 alussa ja vuodelle 2017 lapsilisien tasoja alennettiin 0,91 prosentilla. Tällä hetkellä keskimääräisen lapsilisän reaaliarvo on 30 prosenttia pienempi kuin vuonna 1994. Me katsomme, että lapsilisien tasoon tehdyt heikennykset olisi välittömästi peruttava ja lapsilisiä tulisi jatkossa korottaa indeksin mukaisesti. Lisäksi monet muut hallituksen päätökset ovat vaikeuttaneet etenkin pienituloisten lapsiperheiden toimeentuloa ja myöskin arkea. Julkisia palveluita on heikennetty, ja etuuksia ja tulonsiirtoja on leikattu. Esimerkiksi subjektiivista päivähoito-oikeutta on rajoitettu. Eduskunnan tietopalvelun syyskuussa tekemän laskelman mukaan hallituksen päätöksillä on ollut alle 18-vuotiaiden köyhyysastetta kasvattava vaikutus. Hallitus on tehnyt heikennykset yksitellen ilman arviota niiden kokonaisvaikutuksesta. Hyvä perhepolitiikka ja lasten oikeuksien edistäminen edellyttäisivät kuitenkin nimenomaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Arvoisa puhemies! Siksi esitän vastalauseen 3 mukaiset kaksi lausumaa hyväksyttäväksi eduskunnalle. Lausumat kuuluvat seuraavasti: "1. Eduskunta edellyttää, että hallitus laatii ja tuo eduskunnan käsiteltäväksi kokonaisarvion tekemiensä uudistusten yhteisvaikutuksista lapsiperheiden toimeentuloon ja lapsiköyhyyteen. 2.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-12-11 nostaa tätä lapsilisän yksinhuoltajakorotusta 4,75 eurolla kuukaudessa. Tämä päätös yksinhuoltajakorotuksen nostamiseksi oli oikeansuuntainen mutta perussuomalaisten mielestä kuitenkin riittämätön, kun otetaan huomioon se, että aiemmin hallitus jo päätti luopua verotuksen lapsivähennyksestä, kuten täällä aiemmissa puheenvuoroissa on käynyt ilmi. Tämä lapsivähennyksestä luopuminen tekee monen yksinhuoltajan kukkaroon peräti 400 euron loven, mikä on erittäin paljon monessa yksinhuoltajaperheessä. Me perussuomalaiset tosiaan esitimme tämän lain ensimmäisessä käsittelyssä selvästi suurempaa eli 9,75 euron korotusta
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-12-11 Arvoisa puhemies! Opposition esittämistä muutoksista tämän lakiesityskokonaisuuden voimaanpanolakiin äänestettiin tässä salissa viime perjantaina, ja valitettavasti hallituspuolueiden edustajat eivät olleet silloin valmiita äänestämään sellaisten siirtymävaiheen ratkaisujen puolesta, jotka paremmin olisivat turvanneet yliopistoyhteisön ääni‑ ja vaikutusvaltaa, jotka myöskin paremmin olisivat vastanneet perustuslakivaliokunnan lausuntoa ja myös voimassa olevaa yliopistolakia. Tästä Tampere 3 ‑hankkeesta, joka on sinänsä siis myönteinen uudistus ja myönteinen yhteistyöprojekti, on nyt valitettavasti samalla kuitenkin tulossa eräänlainen esimerkkitapaus, josta käy ilmi niitä ongelmia, joista yliopistoyhteisöt varoittivat siinä yhteydessä, kun hyväksyttiin tätä nyt voimassa olevaa uutta yliopistolakia. Tampereella valitusta menettelytavasta myöskin heijastuu niitä tuloksia, jotka ovat nousseet esille kansallisissa arvioissa vuonna 2009 hyväksytystä Kiteytetysti voi sanoa, että korkeakoulujen johdossa ollaan kyllä tyytyväisiä uusiin toimintamalleihin mutta muutoin korkeakouluyhteisö hyvin laajasti kokee, että vaikutusmahdollisuudet yliopiston sisällä ovat heikentyneet melko merkittävästikin, ja on myöskin osoitettu, että työhyvinvointi on heikentynyt aika merkittävästi korkeakouluyhteisön osalta. Näissä tehdyissä arvioissa on siis käynyt ilmi, että yliopistoyhteisö kokee, että toimivallan ja päätöksenteon keskittyminen on etäännyttänyt yliopistoyhteisöä korkeakoulujen sisäisestä päätöksenteosta ja myöskin kärjistänyt näkemyseroja korkeakoulujen sisällä. Yhteisöllinen päätöksenteko ja korkeakoululaitoksen sisäinen demokratia ovat vähentyneet merkittävästi muun muassa monijäsenisten toimielinten heikon ja epäselvän aseman takia. Demokratian palauttaminen korkeakouluihin sekä yliopistoyhteisön työhyvinvoinnin parantaminen ovat nähdäkseni mitä keskeisimmässä määrin myös tiedepolitiikkaa, ja näiden epäkohtien korjaamiseen pitäisi kyllä suhtautua paljon nykyistä vakavammin. Se, että vedotaan siihen, että toimintatapoja korkeakoulujen sisällä pitäisi parantaa, ei ole riittävä vastaus, kun näiden vaikutusmahdollisuuksien heikentymisen taustalla on selkeitä lainsäädäntöön liittyviä epäkohtia, ja siksi lainsäädäntöä tältä osin pitäisi muuttaa. Tästä syystä teen seuraavat vastalauseen mukaiset lausumaehdotukset: "1. Eduskunta edellyttää, että yliopistolakia muutetaan niin, että monijäsenisten hallintoelinten tehtäviin lisätään yliopiston strategian, hallituksen laatiman talousarvion sekä toiminta‑ ja taloussuunnitelman hyväksyminen ja johtosääntöjen vahvistaminen. 2. Eduskunta edellyttää, että opetusyhteistyön mahdollisuuksien laajentamisen vaikutukset henkilöstöön arvioidaan muutoksen suunnittelu‑, toteutus‑ ja seurantavaiheessa."
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 Nyt kun tätä Tampere 3:a, jota tosiaan kaikki valiokunnassa ehdottomasti hankkeena halusimme viedä eteenpäin, käsittelemme, hyvin voimakkaasti nousi esiin tämän uuden yliopistolain aikana tapahtunut kipuilu yliopistodemokratian osalta, ja sitä kipuilua on ollut tämänkin prosessin aikana. Valiokunnan olennaiseksi kysymykseksi, josta täällä salissa äänestimme viime viikolla, nousi se, miten nämä siirtymäkauden järjestelyt tehdään. Pidän kyllä edelleen käsittämättömänä ja erittäin valitettavana sitä, että me emme muodostaneet hallitusta, joka olisi nykyisten hallitusten muodostama, ja että rehtoria ei valitse varsinainen hallitus vaan väliaikainen hallitus. On aika erikoista valita rehtori, jonka sitten muutaman kuukauden päästä varsinainen hallitus voi noin lähtökohtaisesti jopa irtisanoa. on mennyt, mutta koska nämä kysymykset tässä nousivat, niin kannatan edustaja Anderssonin tekemiä lausumaehdotuksia — toki sillä reunahuomiolla, että me emme tässä valiokuntakäsittelyssä pystyneet käsittelemään koko tätä problematiikkaa, mikä liittyy strategian ja johtosääntöjen ja konsistorin rooliin, mutta on ilmiselvää, että näitä olisi syytä tarkistaa ja tarkastella, ja jos tämä laki olisi ollut tässä kohtaa ehkä hieman selkeämpi, ei olisi päädytty tällaiselle harmaalle alueelle, mille ehkä tässä
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-11 kokeilun perusteluna on käytetty kielten opiskelun lisäämistä, aikaistamista ja monipuolistamista. Ne ovat kaikki erittäin kannatettavia asioita, mutta tässä kokeilussa ei ole siis siitä kyse, vaan tässä on kyse yhden entisen ja yhden nykyisen hallituspuolueen profiilikysymyksestä. Sekä perustuslakivaliokunnan kokouksissa käsittelyssä että sivistysvaliokunnan käsittelyssä nousi esille todella monia kysymyksiä, minkä takia tätä uudistusta ei pitäisi tehdä. Nostan neljä tärkeintä: se eriarvoistaa koululaisia, se hankaloittaa opinpolkuja, se sulkee ovia tulevaisuudessa, ja se synnyttää sellaisia umpiperiä, joista olemme pyrkineet vuosikymmenten ajan eroon. Arvoisa puhemies! On monia syitä, miksi monet täällä mainitut organisaatiot kannattavat toisen kotimaisen kielen opiskelua. Esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliitto on omissa jäsenkyselyissään saanut jäsenyrityksiltään laajasti palautetta ja tullut siihen johtopäätökseen, että ruotsin kieli on suomen ja englannin kielen jälkeen selvästi käytetyin kieli suomalaisilla työpaikoilla, puhumattakaan monista yhteispohjoismaisista yrityksistä, kaikki nuoremme vahvemmalla kielitaidolla, ja sitäkin taustaa vastaan tuntuu erityisen typerältä esittää, että Pohjoismaiden käytetyimmän kielen opiskelua Suomessa heikennettäisiin entisestään.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-12-11 Valiokunta korosti mietinnössään, että opetuksen järjestäjän tulee varmistua siitä, että oppilas ja hänen huoltajansa tai muut lailliset edustajansa ovat tietoisia voimassa olevan lainsäädännön mukaisista kielitaitovaatimuksista, esimerkiksi molempien kotimaisten kielten osaamisen merkityksestä jatko-opintojen ja virkaan valituksi tulemisen kannalta. Kokeiluun osallistuvalle oppilaalle turvataan mahdollisuus peruuttaa aikaisemmin tekemänsä kielivalinta ja aloittaa toisen kotimaisen kielen opiskelu 7. luokalla. Tähänkin kyllä liittyy tietynlaisia haasteita, jotka ovat ihan selkeästi esiin tulevia. Keskeyttämisen tuloksenahan nimittäin voi olla hyvin vaatimaton kielitaito siinä valitussa kielessä mutta tuesta huolimatta, jopa tehostetusta tuesta huolimatta, heikot taidot sitten ruotsin kielessä. Mielestäni tässä kokeilussa on haasteena erityisesti aikataulu, kun tässä täytyy laatia opetussuunnitelma uusille kielille, mutta ennen kaikkea haaste tulee olemaan saada opettaja sille harvinaisemmalle kielelle. Erityisesti pienissä kunnissa pieni tuntimäärä ei kyllä houkuttele ketään tulemaan harvinaista kieltä opettamaan. Yksi ongelma mielestäni on vielä se, että tässä puhutaan lyhyestä kokeilusta, mutta ei 4—5 vuotta peruskoulussa jatkuva kokeilu ole lyhyt, ja sen lisäksi vaikutukset ovat toiselle asteelle ja vielä sinne korkea-asteelle. Ja jos ollaan rehellisiä, kustannukset saattavat langeta sille osapuolelle, joka ei ole kokeilussa lainkaan mukana.