samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Konkreettisimpana tietenkin kaikki tässä salissa tunnistavat kehitysyhteistyörahojen leikkauksen — että tavoitteet ovat samat kuin aikaisemminkin mutta se, millä keinoilla ja millä euroilla me sitä teemme, on puolet entisestä, ja näinhän ei voi toteutua. Suomella on vastuu kansallisesti ja kansainvälisesti, ja kun yksi tavoite on, että pidetään kaikki mukana,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-13 Tulevaisuusvaliokunnan mietintö painottaa osuvasti koulutuksen, tasa-arvon, lapsiköyhyyden vähentämisen ja maahanmuuton hallinnan olevan keskeisiä Suomen haasteita tämän toimintasuunnitelman teemojen osalta. Paljon tehtävää kotimaassa ja koko maailma parannettavana. Kysyisin ministeriltä: onko halpatyövoiman mahdollinen suuri lisäys maahanmuuton seurauksena Suomelle uhka ja ongelma? Meidän pitää päätöksentekijöinä myös muistaa, että emme myöskään saa unohtaa suomalaisten etuja ja oikeudenmukaisuutta, kun teemme päätöksiä. Tämä EU-parlamentin päätös metsistä, kompromissiehdotus, oli hyvä. Täällä on otettu esille myös tyttöjen ja naisten aseman parantaminen globaalisti, ja se on todella huolestuttavalla tasolla tuolla köyhissä maissa. Väestönkasvu on
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Ranskassa ja Hollannissa on hyväksytty lait, jotka velvoittavat kyseisissä maissa toimivia yrityksiä huolehtimaan ihmisoikeuksista koko toimintaketjussaan. Ja kyllä meidän Suomessakin pitäisi toimia aivan samalla tavalla ja tulla seuraamaan tätä esimerkkiä mahdollisimman pian. Kysynkin: kuinka hallitus aikoo edistää tätä Ranskan ja Hollannin mallia, ja kuinka Suomi valvoo paremmin, että suomalaiset
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-09-13 kertoi. Se, että siitä puhutaan tässä, kertoo, että se on merkittävä asia ja että sitä pidetään arvossa, mutta toisaalta pitää ehkä myöskin arvioida niitä tekoja. Niitä toimiahan, joista tässä puhutaan, koordinoidaan pitkälti kansainvälisesti EU:ssa ja YK:ssa, mikä vie siihen, miten hallitus katsoo toimintaa YK:ssa ja YK:n alaisia järjestöjä.
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Haluaisin kiinnittää huomiota kestävän kehityksen periaatteiden jalkauttamiseen tänne eduskuntaan ja valiokuntien jokapäiväiseen työhön. Osa valiokunnista luontaisesti käsittelee aihepiiriä, kuten vaikkapa ympäristövaliokunta, ja ympäristöministerille nämä asiat ovat varmasti tuttuja,
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Keskeinen kysymys minun mielestäni on se, ohjaako kestävän kehityksen agenda hallituksen politiikkatoimia tässä ja nyt. Mielestäni ei. Hyvää kestävän kehityksen politiikkaa olisi satsata koulutukseen ja osaamiseen, mutta sen sijaan hallitus on toteuttanut massiiviset miljardien leikkaukset suomalaiseen osaamiseen. On hienoa, että talous kasvaa, mutta nyt talouden kasvusta eivät pääse kaikki nauttimaan. Kakku kasvaa, mutta siitä leikattavat palat ovat kyllä kovin erikokoisia. Tulo- ja terveyserot ovat kasvaneet ja köyhyys on lisääntynyt, ja nämä ovat kaikki hallituksen tietoisia päätöksiä.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Mielestäni en ole pessimisti, pikemminkin ehkä tolkun utopisti, mutta näistä lähtökohdista fakta vain on se, että kaikki päätetyt, toteutetut ja suunnitellut konkreettiset toimenpiteet tässä maassa eivät riitä meitä pitämään edes paikallaan, saati viemään eteenpäin ekologisessa ja sosiaalisessa kehityksessä. Jos me haluamme ehkäistä lapsiavioliittoja muualla, meidän ehkä pitäisi ensin tehdä se omassa maassamme. Jos me haluamme puhua ympäristöstä maailman aree-noilla, ehkä meidän pitäisi aloittaa tekemällä jotakin sille, että suomalaisen ekologinen jalanjälki on neljä kertaa sen, mitä tämä pallo kestää. Me emme voi väistää näitä kysymyksiä sillä, että keskitytään vain puhumaan siitä, mitä me toivomme. On pakko alkaa tehdä jotain, tai muuten
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-13 vuosia sitten tässä salissa keskusteltiin, ovatko maailman köyhät kiinnostuneita ympäristöasioista, ja täällä vallitsi sellainen yleinen käsitys, että vasta sitten, kun yhteiskunnat ovat tietyllä varallisuustasolla, aletaan kiinnostua ympäristöstä. Tämähän on nyt osoittautunut vääräksi. Maailman köyhät itse asiassa kärsivät eniten näistä ympäristön muutoksista. Suuret tulvat, kuivuus, kaivojen kuivuminen ajavat juuri maailman köyhimmät ihmiset pakolaisuuteen. Onneksi tässä ohjelmassa, Agenda 2030:ssä on nyt mukana keskeisiä ympäristöasioita, vesi, ilmastoasiat, biodiversiteetti ja muut. Mutta
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 osoittaa, että hänen kädenjälkensä näkyy vahvasti tässä mietinnössä, koska valiokunta terästi agendaa ja terästi omassa mietinnössään tätä tulokulmaa ja korosti nimenomaan tätä politiikkajohdonmukaisuutta ja vaikuttavuuden arviointia. Se tarkoittaa sitä, että arvioidaan kokonaisuudessa, miten esimerkiksi hallituksen päätökset vaikuttavat ekologiseen kestävään kehitykseen tai sosiaaliseen kestävään kehitykseen. Ja nyt, ministeri Tiilikainen, te luettelitte joukon päätöksiä, mutta jätitte kertomatta, mikä on se hallituksen toimenpiteiden kokonaisuus, joten kysyn: Eikö olisi hyvä indikaattori arvioida sosiaalista koheesiota, että hallitus itse arvioisi päätöstensä vaikutukset eriarvoisuuteen? Voitteko tätä tukea?
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-13 Hallitus on nimenomaan lähtenyt siitä, että olemme tähän toimintaohjelmaan kirjanneet ne konkreettiset asiat, joita pystymme tällä vaalikaudella toteuttamaan, joihin tämä hallitus on sitoutunut. Emme ole kirjanneet sinne juuri niitä utopioita, jotka sitten toivomme jonkun seuraavista hallituksista toteuttavan. Seuraavalla hallituksella on vallan mainiot mahdollisuudet omassa ohjelmassaan taas kirjoittaa niitä konkreettisia askelia eteenpäin. Eli se pitkän ajan tavoite ja sitten ne askeleet, mitkä otamme nyt parin vuoden aikana — tämä on ollut se kantava ajatus tässä. Edustaja Toivola teki erinomaisen kysymyksen tästä läpileikkaavuudesta, ja samaan itse asiassa viittasi Elovaara: miten tämä näkyy sitten kaikessa toiminnassa? Oikeastaan kehotankin teitä — Toivola myös vastasi itse — että siinä valiokuntatyössä minkä tahansa ministeriön virkamieheltä voitte kysyä, onko tässä otettu 2030-tavoitteet huomioon. Sitä kautta tuo valtavirtaistaminen etenee paitsi hallinnon keinoin myös eduskunnan antaman palautteen perusteella. Edustaja Tuppurainen otti esille kansainvälisen näkökulman, niin kuin moni muukin täällä, Adlercreutz ja niin edelleen. Olen aivan samaa mieltä, että vain monenkeskinen yhteistyö auttaa näissä isoissa asioissa. Se on meidän kantava ajatuksemme. Suomi jos kuka tukee tätä monenkeskistä yhteistyötä. Ja kyllä, valitettavasti jouduimme myös näitä YK-järjestöjen rahoituksia leikkaamaan, mutta, edustaja Haavisto, olen iloinen voidessani kertoa, että UNEPin rahoitusta vahvistetaan. Onneksi sananvalta sananvalta ja vaikutusmahdollisuus eivät ole pelkästään rahasta kiinni, vaan olemme entistä aktiivisemmalla toiminnalla korvanneet myös niitä rahoituksen vajeita. Sitten, hyvät edustajat, teiltä tuli huikean iso joukko hienoja ja yksityiskohtaisia kysymyksiä, mitkä menevät kyllä tukevasti kaikille mahdollisille hallinnonaloille, enkä kuvittele voivani vastata eri ministerien puolesta. Tämä vain kuvaa sitä, kuinka kattava tämä Agenda 2030 on. Sen alla voidaan keskustella suunnilleen mistä vain. Mutta muutama asia, mihin itse voin vaikuttaa: Tämä luonnon monimuotoisuus ja uhan-alaiset eliöt — olen hyvin ylpeä siitä, että hallitus lisää 10 miljoonalla Metso-ohjelman rahoitusta ensi vuodelle. Olen myös hyvin tyytyväinen esimerkiksi edustaja Vehkaperän mainitsemiin konkreettisiin tavoitteisiin ilmastonmuutoksen torjunnassa. On aivan oikein, niin kuin esimerkiksi edustaja Vartia sanoi, että tarvitaan nopeita toimia. Ja vaikka hallitus tavoittelee sitä, että hiilenpoltto loppuu 2030, niin toivon sydämeni pohjasta, että moni kaupunki Suomessa seuraa Lahden esimerkkiä, missä juuri
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-09-13 herr talman, arvoisa herra puhemies! Valtioneuvoston selonteossa Agenda 2030:stä tuodaan esiin monia tärkeitä näkökohtia liittyen työhön kestävän kehityksen puolesta. En hållbar utveckling mot framtidens samhälle kräver ett hållbart utnyttjande av resurser, men också jämlikhet, hälsa och kompetens i beaktande, Yhteiskuntamme uudistaminen vaatii hyvää yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä, ja selonteossa todetaankin, että yritykset ja niiden kehittämät innovaatiot ovat tässä avainasemassa. On tärkeää painottaa tutkimuksen ja innovaatioiden riittäviä resursseja sekä hyvää peruskoulutusta yliopistoissamme ja korkeakouluissamme. Selonteossa esitellään tavoite kehittää vähähiilisiä liikenne- ja energiajärjestelmiä sekä älykkäitä sähköverkkoja ynnä muita yhteistyössä kuntien, yritysten ja tutkimuslaitosten kanssa. Se on hyvä, ja haluan tässä yhteydessä myös tuoda esiin mahdollisuuden tehdä Ahvenanmaasta kansallisen testialueen näitä päämääriä varten. Suomella on Ahvenanmaan kautta ainutlaatuinen mahdollisuus perustaa testiympäristö merkittävälle tekniselle energia-alustalle uusiutuvan energian alalla rajatussa yhteiskunnassa, jossa on kehittynyt infrastruktuuri. Ahvenanmaa tarjoaa parhaat edellytykset tällaisille hankkeille. Näin on myös valtion innovaatiorahoituskeskus Tekes raportissaan todennut. Perusteluissa mainitaan Ahvenanmaan hyvät tuuliolosuhteet, suuri määrä aurinkoisia tunteja ja vakiintunut kestävään kehitykseen liittyvä toiminta. Mitään juridisia esteitä hankkeiden tulemiselle Ahvenanmaalle ei ole. Näin ovat myös muun muassa eduskunnan perustuslakivaliokunta ja talousvaliokunta todenneet, vaikka kyseessä on Ahvenanmaan itsehallinnon toimivaltaan kuuluva asia. Monet suomalaiset yritykset ovat ilmoittaneet Ahvenanmaan olevan ihanteellinen testialue. Näiden yritysten ja jatkossa myös Suomen sekä maamme tutkimuksen ja innovaatioiden kannalta olisi hyödyllistä käyttää Ahvenanmaata testialueena. Tälle on olemassa myös laaja paikallinen tuki Ahvenanmaalla. Toivon, että työ- ja elinkeinoministeriö ja ympäristöministeriö yhteistyössä Ahvenanmaan maakunnan hallituksen kanssa tutkisivat tarkemmin Ahvenanmaan potentiaalia tulevaisuudessa kestävän kehityksen osalta. Se olisi erinomainen ratkaisu, josta hyötyy koko Suomi. Ahvenanmaata voisi myös käyttää suomalaisten vientituotteiden näyttelytilana. Ålands självstyrelse skulle också göra det möjligt att exempelvis kunna göra ett avgränsat experiment också gällande trafikbeskattningen om man ville testa nya modeller för det, vilket ju har diskuterats. De här försöken kunde gå hand i hand med det arbete som görs i den parlamentariska arbetsgruppen om trafiken som minister Berner leder och som har som ett mål att uppnå klimatstrategins målsättningar om att minska utsläppen från trafiken.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Hyvät edustajakollegat! Tiedämme kaikki, mikä seuraavan 15 vuoden kuluessa on tärkeintä: ilmastonmuutos. Ilmastonmuutoksessa ei ole kysymys yhdestä politiikan sektorista tai asiasta muiden joukossa. Siinä on kysymys edes etäisesti nykymuotoisen yhteiskunnan säilymisestä. Miksi meidän pitäisi surra valtionvelkaa, jos raha lakkaa olemasta? Mitä hyödyttää muutama uusi panssarivaunu rajalla, jos suurvallat tarvitsevat vesivarojamme. Mitä auttaa korkeasti koulutettu väestö, jos se ei pysty edes pitämään maataan elinkelpoisena? Tämän me kaikki tiedämme, niin kuin sen, että tässä maassa ja tässä talossa ei ole enää aikaa tehdä yhtään päätöstä, isoa tai pientä, ottamatta ilmastonmuutosta huomioon. Suomi ei voi piiloutua sen taakse, että mitä nyt muka näin pieni maa voi tehdä, koska jokainen voi ja jokaisen pitää, koska Suomen kaltaisten rikkaiden maiden on erityisesti kannettava vastuuta ja koska ekologisella jalanjäljellä mitattuna Suomi ei suinkaan ole pieni vaan suuri. Kulutamme neljä kertaa sen, mihin meillä olisi varaa ja oikeus. Agenda 2030 toivoo paljon sellaista, johon on helppo yhtyä: kestävämpää ja ekologisempaa maailmaa. Se ei kuitenkaan tarjoa tai velvoita konkreettisia keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi. Niitä ei löydy myöskään hallituksen muista asiakirjoista, että tekisimme edes oman osamme. Vaikka katsoisimme kaikkia tässä maassa tehtyjä konkreettisia asioita, päätettyjä konkreettisia asioita ja vasta suunnitteilla olevia konkreettisia asioita, ne eivät yhdessä riitä pitämään kehitystä edes nykytasolla. Kaiken tämän lisäksi eduskunnan arjessa ja käytännöissä huomisen isot asiat tuppaavat kovin helposti häviämään tämän päivän vähän pienemmille asioille. Me olemme kovin taitavia keksimään tekosyitä sille, miksi meidän ei tarvitsisi ihan niin paljon siitä ilmastonmuutoksesta välittää: Koska Suomi on pohjoinen maa, voi meidän hiilijalanjälkemme olla vähän suurempi. Koska muualla saastutettaisiin kuitenkin vielä enemmän, saavat meidän tehtaamme saastuttaa. Näihin seikkoihin on löydyttävä ratkaisu, koska näin me emme voi enää elää, koska lapsemme maksavat aikanaan moninkertaisen hinnan kaikesta siitä viivyttelystä, jokaisesta hukkaan heitetystä päivästä, jonka me nyt annamme tapahtua. Ilmastonmuutos on se kysymys,
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Tässä valtioneuvoston selonteossa kestävän kehityksen globaalista toimintaohjelmasta todetaan, että Suomen hallitusohjelma kytkeytyy vahvasti Agenda 2030:n tavoitteisiin, kuten muun muassa biotalouteen ja puhtaaseen teknologiaan. Tässä on hyvä esimerkki siitä, että hallitusohjelmassa on oltu kaukaa viisaita, kun on jo etukäteen osattu varautua tähän asiaan. Eli ohjelma on jo etukäteen ennen sen syntymää ohjannut hallitusohjelmaa, kuten täällä on edellytetty ja painotettu sitä, kuinka ohjelman tulisi toimia. Ohjelmassa todetaan myös, että ulko- ja turvallisuuspolitiikka puolestaan tukee globaalin kumppanuuden edistämistä korostamalla kansainvälistä vakautta, rauhaa, demokratiaa, ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta ja tasa-arvoa keskinäisriippuvuuksien maailmassa. Kestävän kehityksen edellytys on myös turvallinen yhteiskunta muuttuvassa toimintaympäristössä. Toisaalta yhteiskunnan kokonaisturvallisuus ja yhteiskunnan elintärkeät toiminnot ovat riippuvaisia kestävän kehityksen toteutumisesta. Turvallisuuden ylläpitäminen on yhteiskunnan ja sen kaikkien jäsenten perustehtävä. Tässä toimeenpanosuunnitelmassa on linjattu Suomen kotimaisen toimeenpanon kannalta keskeiset hallituksen painopistealueet ja toimenpiteet, jotka parantavat Suomen kestävän kehityksen tilaa taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristöllisesti. Arvoisa puhemies! Mielestäni yksi merkittävä linjanmuutos suomalaisessa kestävän kehityksen politiikassa tapahtui hallitusneuvotteluissa keväällä 2015, kun ohjelmaan kirjattiin biotalous ja puhtaat ratkaisut. Kestävään kehitykseen nojaava energian saatavuus ja luonnonvarojen kestävyys ovat oikea suunta viedä asetettuja tavoitteita suuntaan, josta ei ole paluuta. Vaikka Suomi on pieni ja harvaan asuttu maa, on maamme esimerkillään vaikuttamassa maailmanlaajuisesti siihen, että suuret, väkirikkaat maat, jotka ovat muun muassa jätehuollossa 1980-luvun tasolla Suomen kehitykseen verrattuna, tulevat nopealla aikataululla kehittämään jätehuoltoaan samaan suuntaan ja kehittävät toisen sukupolven polttoaineita valtavista jätevirroistaan suomalaisella teknologialla, ja samalla vientimme kasvaa tästäkin syystä. Tämä korostamani hallituksen painopiste eli biotalous ja puhtaat ratkaisut tukee valtioneuvoston selontekoa kestävän kehityksen globaalista toimintaohjelmasta parhaalla mahdollisella tavalla. Tätä tukee myös Euroopan parlamentin päätös tänään, kun se hyväksyi maankäyttösektorin päästölaskentaan muutoksen, joka on jäsenmaille tasa-arvoinen. Äänestys kumosi metsien hiilinielujen sattumanvaraisen laskennan, joka olisi nojannut historialliseen käyttötasoon ja olisi tuhonnut Suomen kestävän kehityksen tavoitteet. Arvoisa puhemies! Hallitus on siis tässäkin onnistunut tavoitteissaan.
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa herra puhemies! Agenda 2030 ‑toimintaohjelman tavoitteena on lisätä sosiaalista oikeudenmukaisuutta, huolehtia ympäristöstä sekä parantaa samalla talouden kestävyyttä. Nämä ovat hyviä tavoitteita, sitä tuskin kukaan kiistää, mutta näen, että ohjelman käytännön toimeenpanon toteuttaminen kansainvälisesti kaikkien maiden toimesta tulee olemaan erittäin haastavaa. Perussuomalaiset näkevät, että Agenda 2030 ‑ohjelman mukainen energiaverotuksen kiristäminen sekä mahdollinen tukien leikkaus uhkaa kääntyä raskaasti ympäristö- ja taloustavoitteita vastaan, jos ne toteutetaan yksin Suomen ja muiden Euroopan maiden toimesta. Perussuomalaiset eivät halua maksattaa kestävän kehityksen tavoitteita suomalaisen duunarin taskusta. Näin tapahtuisi, jos esimerkiksi kehitysyhteistyön kattojärjestön Kepan tavoitteet toteutuisivat. Jos esimerkiksi energiaintensiivisten alojen tukia puretaan liikaa, ne alat muuttavat pois Suomesta. Tämä on niin sanottua hiilivuotoa, jossa teollisuus karkaa maihin, joissa ympäristöstä ei välitetä. Toivottavasti näin ei tapahdu. Perussuomalaiset haluavat pitää teollisuuden ja työpaikat täällä, missä ympäristölle annetaan korkea arvo, ja voidaankin sanoa, että suomalainen työ on todellinen ekoteko. Emme saa ajatella niin, että pois silmistä ja pois mielestä. Arvoisa puhemies! Agenda 2030 ‑ohjelman tavoitteet ovat sinällään hyviä, mutta perussuomalaiset pelkäävät, että kaikki nämä tavoitteet uhkaavat jäädä toteutumatta, jos esimerkiksi Kepan toiveet energiaintensiivisten alojen tai maatalouden tukien lakkauttamisesta toteutuisivat. Suomalainen on vastuullinen ihminen, joka haluaa jättää jälkipolville perinnöksi puhtaan ympäristön,
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-13 Vielä tähän loppuun pari asiaa lyhyesti ja kenties hiukan yhteen kokoavastikin. Kaikista ongelmista huolimatta minä haluan uskoa tulevaisuuteen. Kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma on osoitus kansainvälisen yhteistyön merkityksestä ja voimasta. YK:n rooli kansainvälisenä järjestönä ristiriitojen maailmassa on keskeinen. Jos näin tärkeästä asiasta kuin kestävä kehitys on päästy yhteiseen näkemykseen, niin meidän on uskottava, että kansainvälinen yhteisö kyllä pystyy mihin vain, vaikkapa köyhyyden poistamiseen maailmasta. On hyvä, että Suomen kehityspolitiikan painopisteenä on tyttöjen ja naisten aseman parantaminen. Tähän kuvaan ei kuitenkaan sovi se, että hallitus on leikannut rajusti kehitysyhteistyön määrärahoja juuri niiden järjestöjen osalta, jotka tekevät työtä tyttöjen ja naisten aseman parantamiseksi siellä ruohonjuuritasolla. Maailman suurten haasteiden edessä on vaarana, että Suomi käpertyy, ja niin ei nyt saisi missään tapauksessa käydä, vaan meidän on noustava maailmassa kokoamme suuremmaksi toimijaksi, koska siitä hyötyvät kaikki, niin myös me itse. Kestävä kehitys ei ole tavoiteltavaa toimintaa siellä jossakin, se on toimintaa juuri täällä, joka päivä, jokaisessa valinnassamme ja jokaisessa päätöksessämme. On koko ajan pidettävä mielessä, että keskinäisriippuvaisessa maailmassa maailman haasteet ovat myös Suomen haasteita. Arvoisa puhemies! Nyt meidän on kaikkien huolehdittava, että tämä mietintö ei jää pölyttymään mappi ö:hön
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 verotulojahan myöskin kuntaan tulee toki valtionosuuksina ja kiinteistöverotuloina, ettei tämä kunnille hyödytöntä ole. Luulenpa, että lähes joka ainut kunta Suomessa olisi riemusta kiljuen ottamassa kaivoshanketta omaan kotipitäjäänsä. Mutta mitä tulee tähän normienpurkuehdotukseen, minusta on erittäin hyvä asia, että näitä kautta linjan kaikissa ministeriöissä viedään eteenpäin. Tässäkin norminpurussa on laskettu 95 000 euron arvosta vuosisäästöä yrityksiin kohdistuvassa sääntelytaakassa vuositasolla, mutta tämä turha työ on rasittanut myös viranomaisia, ja nyt siellä taholla voidaan keskittyä tuottavampiin ja järkevämpiin toimiin, esimerkiksi ympäristön tilan tarkkailuun ja siihen, että myös ennakkotarkistukset olisivat sitä luokkaa, ettei Talvivaaran kaltaisia
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! On tärkeää muistaa, kun keskustellaan kaivoksista, että vaikka viime vuosina onkin ehkä ollut negatiivisempia esityksiä julkisuudessa, niin silti Suomessa toimii kymmeniä varsin tuottavia ja hyvin asiansa hoitavia kaivoksia ja niille seuduille varsin tärkeitä elinkeinotoimijoita. Toki lainsäädännön täytyy olla tiukka ja korkeatasoinen ja ympäristönormien oltava aina kärkeä. On hyvä muistaa, että tässä esityksessä, kuten täällä on jo mainittu, nyt ei ympäristövaikutuksiin tai lupa-arviointeihinkaan puututa vaan koetetaan enemmänkin sitten sitä sujuvoittamista normibyrokratian purun tasolle: kaivoskarttakysymyksiin, kaivosturvallisuusasiaan tai ilmoitusmenettelyihin, miten vaikkapa malminetsintäluvat raukeavat. On kuitenkin selvä asia, että me olemme samankaltaisella mineraalivyöhykkeellä naapurimaidemme kanssa, erityisesti Ruotsi on meille tärkeä kilpakumppani. Kuinka ministeri nyt ajattelee: riittääkö tämä sujuvoittaminen saamaan meitä samalle viivalle Ruotsin kanssa? Siellä on huomattavasti nopeammin saatu kaivoshankkeita liikkeelle.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-28 tahtotila. Olisin kuitenkin toivonut, että tässä yhteydessä, kun nyt puhutaan kaivosverosta tai jostakin muusta, olisi pystytty tuomaan kaivostoimintaan jälkihoito huomattavasti keskeisemmin. Tällä hetkellä osa kaivostoimijoista sanoo, että laki edellyttää jälkihoitoon vähemmän rahaa kuin he ovat varanneet rahaa. Silloin tässä on selvä gäppi, kun meillä tässä omassa lainsäädännössä liittyen siihen, mitä kaivostoiminnan lopettamisen jälkeen tapahtuu kaivosalueella, varataan liian vähän rahaa. Kaivostoiminta on erittäin pääomasidonnaista, edustaja Hoskosella oli erittäin hyvä näkemys tästä, että meidän pitää ottaa tämä omiin käsiin, (Hannu Suomessa, joka on tällä hetkellä edelleen rikkaampi kuin koskaan, ei semmoisia pääomia vain näytä olevan, että niin riskipitoiseen bisnekseen olisi halukkuutta sijoittaa. Jo ennen kuin nähdään, onko kyseessä malmio, kaivosyhtiöt varaavat kymmeniä miljoonia euroja siihen pelkkään tutkimiseen. Nyt pitää nähdä metsä puilta. puilta. Me — varmasti täällä nykyiset hallituspuolueet, edellinen oppositio ja niin edelleen — olemme olleet ajamassa sitä, että Suomeen olisi pitänyt perustaa kaivosrahasto, mikä olisi ollut tie siihen, että Suomi Oy olisi ollut mahdollinen kaivostoiminnan käynnistäjä. Tätä kuitenkaan ei edellisessä hallituksessa eikä tässä hallituksessa ole pystytty edistämään. Uskoisin, että tätä kautta tämä erittäin riskipitoinen liiketoiminta ja erittäin isoilla kustannuksilla jo etsinnässä oleva toiminta olisi voitu saada ehkä lähemmäksi kansaa. Onko se kaivosvero sitten ratkaisu, en tiedä, mutta edustaja Mustajärvi ja edustaja Meri toivat kyllä hyviä asioita ja argumentteja esille koskien kuntien omia mahdollisuuksia. Me rakennamme kunnissa infraa kaivoksille. Se infran rakentaminen, koulujen perustaminen ja niin edelleen on kuntien kontolla, ja siinä mielessä kaivosyhtiöiltä pitäisi ehkä enemmän edellyttää sitä, että tämä perusinfran kustantaminen ei olisi kunnille niin raskasta vaan että kaivosyhtiöt osallistuisivat aktiivisemmin siihen. Mutta erityisen tärkeänä, arvoisa puhemies, pidän sitä, että tämä jälkihoito olisi niin hyvin hallinnassa, että ne varat riittävät, jolloin se tarkoittaa, että vaikka kaivosyhtiö ei ehkä kulukustannusrakenteensa vuoksi vuosikausiin saa viivan alle positiivista tulosta, vaan ne poistot, jotka ovat tulleet siitä toiminnan aloittamisesta, rasittavat tulosta, niin
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-02-28 Käsittelyssä oleva kaivoslain muutos on jälleen yksi esitys, jolla lunastetaan hallitusohjelman lupausta normitalkoista ja järkevämmästä sääntelystä. Tämä on tarpeen, sillä muutama vuosi sitten tapasin australialais-kanadalaisen kaivosalan yhtiön edustajan, joka sanoi, että hän hankki Suomesta ja Ruotsista yhtä aikaa maata, minkä jälkeen prosessi lähti käyntiin, ja siinä vaiheessa kun Suomessa oli vasta poraukset käynnissä, tämä tehdas oli tuottanut jo pitkään voittoa Ruotsissa. Hän sanoi kahdeksi suurimmaksi syyksi seuraavat: Suomessa kaavoitus- ja lupaprosessit ovat äärimmäisen kankeita ja hitaita, ja toinen, itse asiassa mielenkiintoinen, huomio oli se, että siinä suhteessa, kun Ruotsissa kysytään, kuinka voisitte tulla tänne alueelle toimimaan, ja ollaan palvelulähtöisiä, Suomessa tätä viranomaiset eivät vielä ymmärrä.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 elää nyt ihan hyvää kautta ainakin tuolla Lapissa: Suurikuusikon kultakaivos, Euroopan suurin kultakaivos, voi hyvin, samoin kuin Sodankylän Kevitsa. Olisin kiinnittänyt samaan huomiota, mihin edustaja Mustajärvi edellä, eli siihen tulokertymään, mitä kunnille jää tästä, eli tähän kaivosveron puutteellisuuteen. On totta, että kunnat joutuvat satsaamaan asuntoihin, liikenneinfraan, kaavoitukseen ja moniin muihin seikkoihin tämän kaivosteollisuuden myötä. Ja olisi ihan kohtuullista, että kunnalle tulisi oma osuus. Tämä kaivostoiminta on yli rajan tapahtuvaa toimintaa, ja silloin ei minusta auta vain se, että on kotimainen kaivannaisvero, vaan pitäisi suunnitella ihan yhteistä pohjoismaista veroa. Mutta tietenkään tämä vero ei saa olla niin raskas, että nämä investoinnit jäävät tekemättä, koska kyllä nämä ovat tärkeitä työpaikkoja meille. Ja onneksi monia lupaavia esiintymiä on myös nyt löytymässä. Toisen asian ottaisin esiin: Kullankaivajien osalta päädyttiin yhdeksän vuoden siirtymäsäännökseen, mutta toivoisin kyllä, että sitä voitaisiin pidentää tuonne 15 vuoteen. Tällä ratkaisulla aikanaan eduskunnan tahdon mukaisesti puututtiin voimakkaasti omaisuudensuojaan — nämä kaivajat
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! On erittäin harmittavaa, että huonosti toimineet kaivokset ovat paitsi saastuttaneet ympäristöä myös saastuttaneet koko tätä kaivostoimialaa. Samaan aikaan meillä kuitenkin on lukuisia erittäin hyvin ja vastuullisesti toimivia kaivoksia ja kaivosyhtiöitä ympäri Suomea. Meillä on myös Kestävän kaivostoiminnan verkosto, joka tekee erittäin tärkeää ja hyvää työtä, ja uskon, että tulevaisuudessa, kun hyödynnetään aina paras käytettävissä oleva teknologia ja tekniikka, pystytään yhdistämään kyllä puhdas ympäristö ja kaivostoiminta, ja tämä on minusta välttämätöntä. Pitää puhua vihreästä kaivostoiminnasta, green mining, ja uskon, että se on mahdollista. Tämä esitys, mikä nyt meillä on käsittelyssä, on erittäin hyvä. Sitä pitää kiittää. Se on osa byrokratian purkamista ja tuo joustavuutta tänne ja jouhevuutta säännöksiin. Mutta tässä keskustelussahan on monta muuta tähän toimialaan liittyvää asiaa nostettu esille. Muun muassa edustajat Mustajärvi ja Ojala-Niemelä ovat ottaneet esiin tämän kaivosveron tai vastaavan, ihan ymmärrettävistä syistä, koska kaivostoiminta on niin suhdanneherkkää, että kun jollekin pienelle paikkakunnalle tulee kaivos ja kunta joutuu satsaamaan infraan, päiväkoteihin, teihin ja muihin, niin sillä on valtavan suuri riski, koska voi olla, että yhtäkkiä kaivos lähteekin pois, kun maailmanmarkkinahinnat romahtavat. Kunnalle jää kuitenkin tämä investointi jäljelle. Sen takia varmasti on syytä — ei ole tämän lain kohta miettiä sitä — pitkällä tähtäimellä miettiä, voisimmeko me tätä tilannetta parantaa. Ja jos tämmöinen kaivosvero tai esimerkiksi se malmin maailmanmarkkinahintaan sidottu maksu tulisi, joka ei kuitenkaan olisi liian kova, niin että se estäisi kaivostoiminnan harjoittamisen Suomessa, niin
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 puhemies! Edustaja Leena Meri viittasi viime vaalikaudella tehtyyn kirjalliseen kysymykseen ja siitä annettuun vastaukseen, ja hän omassa puheenvuorossaan veti mutkia hieman suoriksi, joten lienee syytä täsmentää. Eli todella viime vaalikaudella kartoitettiin erilaisia kaivosveron malleja, mutta silloin poliittinen johtopäätös, joka tehtiin sekä valtiovarainministeriössä että työ- ja elinkeinoministeriössä mutta myöskin koko hallituksen keskuudessa, oli se, mikäli kaivosvero otettaisiin käyttöön, sillä arvioitaisiin olevan negatiivisia vaikutuksia kaivannaisteollisuudelle, kaivostoiminnalle ja ennen kaikkea mahdollisuudelle saada uusia investointeja Suomeen. Tästä syystä vastasin kirjallisessa kysymyksessä, että päätöksiä veron käyttöönotosta tai varsinaisen valmistelun käynnistämisestä ei ole tehty. On hyvä myöskin muistaa, että kaivostoiminnan harjoittaja maksaa louhintakorvausta maanomistajalle, hän maksaa kiinteistöveroa ja myöskin veroa elinkeinotoiminnasta saaduista tuloista. Eli ilman veroja ei myöskään kaivosteollisuus tai kaivannaisteollisuus Suomessa toimi. Sehän, halutaanko sitten tällä vaalikaudella ottaa käyttöön kaivosvero, on täysin poliittinen päätös. Ja ehkä edustaja Meri
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2017-02-28 Puhemies! Pyrin lähinnä vastaamaan niihin kysymyksiin, joita minulle tässä esitettiin. Ensinnä edustaja Hassille, tuo 121 § eli laajentaminen: Kyllä minä uskon suomalaisiin viranomaisiin ja heidän harkintakykyynsä. Koska yleensä nämä laajennukset, mitä siellä tapahtuu, ovat hyvin pieniä eivätkä yleensä vaadi uutta kaivosturvallisuuslupaa, niin uskon, että viranomaisharkinnalla ne pystytään tekemään. Mitä tulee sitten Natura 2000:n ja yvan täydentämisiin, niin siinä on haettu sitä, että parannetaan dokumenttien laatua. Nyt on tullut esille, että kun aikataulu on tiukka, niin ne dokumentit eivät ole laadullisesti niin hyviä kuin niiltä ja niitten kattavuudelta toivottaisiin ja edellytettäisiin. Sitten tämä, mikä on tullut täällä useammassakin puheenvuorossa esille, eli tämä kaivosverohomma: Aivan kuten edustaja Lohi sanoi, niin se ei sinällänsä ole tämän lain asia. Minun mielestäni tässä pitää muistaa tämä kokonaisuus. 2011 tehtiin erittäin iso kaivoslain uudistus, se oli pitkäaikainen työ, joka tehtiin. Ja tämä laki on, sanotaanko, niiden kokemusten, niiden kommenttien, joita on tullut viranomaisilta, alan toimijoilta, toimijoilta, pohjalta tehtyjä nimenomaan normien purkuja, joilla puretaan ylimääräisiä normeja ja saadaan taloudellisia huojennuksia aikaiseksi. Sitä, saammeko me Ruotsia näillä kiinni, en uskalla luvata, mutta tämä on ehdottomasti askel oikeaan suuntaan. Me olemme valitettavasti hitaita, niin kuin tässä tuli myös edustaja Wallinheimon puheenvuorossa esille. Me olemme hitaita tässä. Tämä on kuitenkin asiakaslähtöisyyttä, kun parannetaan näitä edellytyksiä, mitä täällä on. Edustaja Hoskonen peräsi sitä, että meiltä menevät ulos nämä kaivokset. Tämä on erittäin pääomavaltainen ala, erittäin pääomavaltainen, jossa rahalla ei kovinkaan äkkiä tule edes tuottoa. Ja hallituksella ei ole sellaista linjausta, että hallitus siirtyisi omistajaksi vahvasti kaivostoiminnan puolelle, kuten ei myöskään kaivosverosta, mistä edustaja Urpilainen tässä kysyi. Meillä ei ole sellaista tässä tulossa. Mutta mielestäni tämä kuitenkin kokonaisuutena on hyvä suuntaus normien purkamiseen, selkeästi taloudellisia säästöjä saadaan
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-28 lupaodotusprosessia parempi olisi sekin, että tulisi kuuden kuukauden jälkeen kielteinen päätös. Eli kun pidetään näitä investoijia näin pitkässä hirressä, niin on varmasti ihan oikein, että tässä hallituksessa ryhdytään päämäärätietoisesti sujuvoittamaan tätä lupaprosessia, ja se ei tarkoita, että se olisi huonompaa valmistelua, vaan kyllä meidän pitää nähdä tässäkin tapauksessa se, että nämä ulkolaiset investoijat sitten voivat tänne tulla. Edustaja Hoskoselle: jos emme nyt aivan kotimaista ole täällä, niin kyllä meillä Outokummulla on Kemin kromikaivos vielä, josta nyt kuitenkin katsotaan, että meillä valtion omistusta siellä merkittävässä määrin on. toi tämän kaivosveron toisessa kulmassa, ja siihen ministeri jo vastasikin. Nyt pitäisi olla oikeastaan valtiovarainministeri Orpon tämä kommentti kuulemassa, sillä tärkeintä on se, että kun meillä kaivoksia Suomessa verotetaan, niin tukkisimme ne porsaanreiät, joita tällä hetkellä on. Me voimme siirtää: emme suoraan täältä kaivoksesta Kanadaan tulevaa tuloutusta, mutta voimme tehdä sen reitin siten,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! Hyvä, että tulee laaja-alaista keskustelua. Edustaja Urpilainen totesi, että vedän mutkat suoraksi. No, ehkäpä hän itsekin hieman syyllistyi siihen, koska hän luki tästä kirjallisesta vastauksestaan vain tämän viimeisen lauseen, kuitenkin mainitsematta tämän, että hallituksen mahdollisia jatkotoimenpiteitä varten valtiovarainministeriössä kuitenkin kartoitetaan kaivostoimintaan kohdistuvan mahdollisen veron osalta alustavia veromalleja. Elikkä kuitenkin kartoitusta siellä on tehty, ja olisi ollut kiva kuulla vähän laajemmin, mitä ne ovat, eikä vain sitä, ettei ole tehty. Lisäksi minulle jäi nyt sitten epäselväksi, mikä SDP:n oma kanta tähän kaivosveroon on. Mutta mukavaa oli kuulla, että ainakin edustaja Lohi oli sillä kannalla, että tätä asiaa voisi selvitellä, ja erityisesti kuntaanhan nämä ongelmat monesti tulevat, niin kuin täällä esitettiin, päivähoidon, infran ja monen muun merkeissä. Toisaalta taas edustaja Hoskonen keskustasta tuntui olevan sillä kannalla, että tätä ei olisi järkevää tehdä. Mutta kuitenkin maailmalla näitä erilaisia rojalteja ja kaivosveroja on, ja
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! Kaivosteollisuus, kaivannaisteollisuus, on kaiken kaikkiaan Suomelle elintärkeä. Suomalainen maaperä mahdollistaa erityyppistä kaivannaisuutta, ja tätä raaka-ainetta käytetään muun muassa kemianteollisuuden ja metsäteollisuudenkin liitännäisenä, ja pidän sillä lailla sitä tärkeänä.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 tehdä tämä selvitys ja poliittinen linjaus, ettei kaivosveroa tullut, mutta varmasti sitä jatkuvasti joudutaan miettimään, pitääkö tehdä uudelleenarviointia. Mutta tämä toimiala on hyvin herkkä, niin kuin me olemme huomanneet, ja kun valtiotakin ymmärrettävistä syistä pyydetään vähän niin kuin apuun tälle toimialalle, että pitäisi olla suomalaista omistusta, joka on minusta kannatettava ajatus, niin tässäkin voi ehkä vähän todeta, että meillä on siitä myös toisenlaisia esimerkkejä. Onhan meillä tällä hetkellä valtion pääomisteinen kaivostoiminta, tuo Terrafame ja Talvivaaran kaivos, eikä se ole paras esimerkki kaivostoiminnasta. Kun niitä malmiesiintymiä on — vaikka niitä on ympäri Suomea — ennen muuta Pohjois-Suomessa ja Lapin alueella, niin täytyy todeta, että me Lapissa uskomme siihen, että meidän tulevaisuuden mahdollisuutemme, yksi mahdollisuus, on myös kaivostoiminta, malmitoiminta, matkailun metsäteollisuuden ja muitten elinkeinojen ohessa. Me pystymme yhteensovittamaan nämä, mutta ympäristön pilaamiselle pitää olla tiukka nollatoleranssi. Kukaan ei halua sellaisia kaivoksia, jotka pilaavat luontoa.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 herra puhemies! Tuohon puheenvuoron loppuun on hyvä yhtyä, kaivostoiminta on merkittävä ala meillä. Tietenkin tärkeitä ovat sen työllisyysvaikutukset, mutta samaan aikaan on aina muistettava tietenkin se, että ympäristön kannalta täytyy olla nollatoleranssi sen suhteen, että ympäristöä ei voi pilata. Puhemies! Pyysin tämän puheenvuoron siksi, kun minua rupesi askarruttamaan tämä käyty keskustelu ja mielipiteiden vaihto nimenomaan siitä näkökulmasta, mikä on hallituksen kanta tähän asiaan. Nimittäin nythän käymme kevättä, jossa esimerkiksi kehysriihet koittavat ja pitää tehdä aika isoja talouslinjauksia. Varmaan keskustelussa on niin menopuoli kuin tulopuolikin, verot, kaikki tämä kokonaisuus. hieman ristiriitaista näkemystä sen suhteen, että ministeri Lintilä totesi, että kaivosveroa ei ole suunnitteilla, ja toisaalta puheenvuoroja tulee myös keskustasta, että voisi selvitellä. Sitten edustaja Meri perussuomalaisena aika vahvasti otti kantaa sen puolesta, että tämä kaivosvero tulisi ottaa käyttöön. Nyt minä haluaisin, puhemies, että hallitus tässä tilanteessa voisi selkeyttää omaa linjaansa ja tulla ulos sen kanssa, mikä on hallituksen näkemys tällä hetkellä tässä poliittisessa tilanteessa, tässä taloustilanteessa kaiken kaikkiaan tämän kaivosveron suhteen, koska tässähän väistämättä jää kuulijalle hieman hämmentynyt olo ja epäselvä vaikutelma siitä, mitä hallitus kaiken kaikkiaan aikoo tämän asian suhteen tehdä, koska kuitenkin
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! Todella, mitä tulee kaivosveroon, kiinnostavintahan on, mikä on hallituksen ja hallituspuolueiden kanta. Kun edustaja Meri sitä peräänkuuluttaa, niin mikä on perussuomalaisten kanta, onko tästä asiasta yritetty neuvotella hallituksessa, se olisi kiinnostavaa. Viime hallituksen päätökset tiedetään. Itse olen hiukan pahoillani siitä, että kaivosveroa ei tullut. Siinähän ei ole kysymys siitä, että luultaisiin, etteivät kaivokset mitään veroja maksa, vaan siitä, tulisiko maksaa veroa siitä uusiutumattomasta luonnonvarasta, jota kaivokset Suomen maaperästä kaivavat. Mutta varsinaisesti pyysin puheenvuoroa kommentoidakseni ministeri Lintilän vastausta ensimmäiseen puheenvuorooni ensinnäkin tästä viranomaisen harkintavallasta silloin, kun kaivosta laajennetaan. Olen hänen kanssaan samaa mieltä siitä, että silloin kun on kyse pienistä laajennuksista, niin harkintavalta on ihan ok. Kuitenkaan mielestäni ei merkitsisi mitään epäluottamusta suomalaisten viranomaisten kykyyn ja kansalaiskuntoon, yva-asiakirjoihin ja niiden jättämiseen sen lupahakemuksen jälkeen, on hyvä tavoite, että ne paperit ovat kunnossa, mutta ei se voi olla tärkeämpi tavoite kuin se, että kansalaiset voivat vaikuttaa ja että kansalaisilla huomautuksiaan esittäessään on kaikki relevantti tieto. Toivon, että talousvaliokunnassa tämä kysymys otetaan huolellisesti käsittelyyn.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-28 puhemies! Täällä kyseltiin perussuomalaisten kantaa. Tuossa kun nyt äkkiä katsoin, niin ainakin internetissä vuoden 2013 vaihtoehtobudjetissa me olemme ehdottaneet kaivosveroa, joskin olemme toivoneet, että se olisi sen tyyppinen, että sillä ei tietysti yritystoimintaa tukahdutettaisi. En itse ole hallitusneuvotteluissa ollut, niin että en tiedä, mitä kaikkea siellä on keskusteltu, mutta yksittäisenä kansanedustajana haluan nostaa erilaisia asioita esille, ja tämä on ollut myös perussuomalaisilla keskustelussa,
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-02-28 mahdollista kaivosveroa tulisi sitten tutkia ja harkita. Mutta kyllä itsekin pidän ihan perusteltuna sitä huolta ja kysymystä, mikä täällä on esitetty, että Suomen maaperän rikkauksien voitot menevät ulkomaisten yritysten kautta ulkomaille. Siinä mielessä tietenkin toivoisin sitä, että suomalaiset yritykset voisivat tässä menestyä. Kaivosteollisuuden toimintaedellytyksistä on todellakin syytä pitää huolta. Kaivosteollisuus on, valitettavasti, viime vuosina kärsinyt maineensa puolesta, ja on todella tärkeää, että ympäristönäkökohdat huomioidaan ja ympäristöstä pidetään hyvää huolta. Toivon, että tätä lakiesitystä huolellisesti valiokunnassa tutkitaan ja pohditaan. Sinänsä ne perustelut, jotka tälle esitykselle on esitetty tarpeettoman sääntelyn purkamiseksi ja niiden käytännön tilanteiden torjumiseksi, joissa kaivoslakiin kirjatut menettelyt ja velvoitteet ovat tarpeettoman raskaita, mielestäni kyllä vaikuttavat ihan perustelluilta.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 Nyt tietenkin tulen siihen kysymykseen, minkä edustaja Hassi tuossa aiemmin kysyi, mikä tietenkin on mielestäni tärkeä kysymys, että olennaisiahan tässä tilanteessa ovat nimenomaan nyt sitten hallituspuolueiden näkemykset ja hallituspuolueiden käsitykset siitä, miten asian suhteen tulee edetä. Edustaja Hassi kysyi tuossa, että onko sitten tuotu tämä asia, jota on ikään kuin ajettu, esiin näissä neuvotteluissa. Sehän on hyvin tärkeää, että että siinä vaiheessa, kun hallitus sitten kantojaan ratkaisee, tuodaan ainakin esille ja neuvotteluun niitä asioita, joista ollaan puhuttu. Yksi, mikä tulee mieleen ja mistä olemme aika usein täällä puhuneet, oli se, kun perussuomalaiset lupasivat ennen vaaleja, että tulisi tällainen verovähennys
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-02-28 Tämä on hyvä lähtökohta, jos sillä aidosti sujuvoitetaan ajoneuvojen vuosikatsastusta. Mielestäni tässä pitää kuitenkin olla tarkkana, että ei käy päinvastoin, ja sanon näin, koska luin Iltalehdessä 18.2. olleen Autoliiton tiedotteen. Tiedotteessa todettiin, että ajoneuvon hylkäämiseen saattaisi jatkossa riittää pelkän ajovalolampun taikka takarekisterikilven valon toimimattomuus. Jos yksi lamppu ei pala, voitaisiin ajoneuvo hylätä. Tätä on erittäin vaikea ymmärtää saatikka hyväksyä. Jos Autoliiton tiedotteessa oleva todella pitää paikkansa, hämmästelen, minkä takia katsastuksessa lähdetään jälleen näin pilkuntarkkaan syynäämiseen. Pohdin myös, onko ajoneuvon takarekisterikilven lamppu katsastusvaruste, kun valoa ei ole auton eturekisterikilvessäkään ja kuitenkin molemmat rekisterikilvet heijastavat esimerkiksi katu- ja muiden ajoneuvojen valaistuksessa. Nykyisin katsastaja hyväksyy muuten määräysten mukaisessa kunnossa olevan ajoneuvon ja laittaa ainoastaan korjauskehotuksen toimimattomasta lampusta taikka muusta vähäisestä puutteesta.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa puhemies! Tässä hallituksen esityksessä on jälleen kerran kysymys siitä, että lähdetään vähän byrokratiaa purkamaan ja järkeistämään käytäntöjä. Käytännössähän tämä tarkoittaa katsastuksen osalta sitä, että uusien ajoneuvojen osalta katsastusajat hieman harvenevat niin, että jos ajatellaan 10 vuoden aikaa siitä, kun auto on uusi, niin siellä jää kolme katsastuskertaa pois, ja tämä on minusta ihan järkevää, kun ajatellaan uusia autoja. Sen sijaan yli 10 vuotta vanhojen autojen osalta katsastusväli tulee säilymään nykyisellään, ja sekin on perusteltua. No, sitten on noussut esille tässä — edustaja Hongisto nosti sen esille minusta aiheellisesti — että sinne sisältyy myös tiettyjä yksityiskohtia, jotka tuntuvat maalaisjärjen vastaisilta. Että nyt sitten esimerkiksi rekisterikilven valon ollessa rikki ollessa rikki tai polttimon ollessa hajonnut se olisi peruste siitä, että katsastus johtaa hylkäämiseen. Tämähän ei mene maalaisjärkeen ollenkaan. Sen takia kun näitä nousi julkisuuteen, kävin tästä myös etukäteen keskustelua, ja saamani tiedon mukaan tämä tulee nimenomaan EU-direktiivistä, jossa on menty näin pitkälle yksityiskohtiin. Suomi pyrki aikoinaan, kun tätä direktiiviä käsiteltiin Euroopan unionissa, vaikuttamaan siihen, että siinä ei olisi menty näin yksityiskohtaiselle tasolle, mikä ei ole missään tapauksessa järkevää, mutta se jäi siinä aika lailla yksin. Ja nyt näyttää siltä, että sinne tämän takia, kun olemme toimeenpanemassa tässä samalla, tämän lain kanssa rinnan, tätä direktiiviä, tulee tämmöisiä asioita, joita kyllä valiokuntakäsittelyssä on syytä erittäin kriittisesti tarkistella niin, että voidaanko niille jotain tehdä, koska ne eivät mahdu kansalaisten oikeustajuun. Mutta pääasia tässä hallituksen esityksessä näiden katsastusaikojen osalta minusta on erittäin järkevä ja
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-02-28 Tässä hallituksen esityksessä kirjoitetaan uusiksi EU:n katsastusdirektiiviin perustuen muun muassa määräaikaiskatsastuksen sisältöä, havaittujen vikojen luokittelua, ajokieltoon määräämistä ja tienvarsitarkastuksia koskevat pykälät ajoneuvolaista. Rekisteröinti-, muutos- ja kytkentäkatsastajan riippumattomuusvaatimus poistettaisiin, kuten muutama vuosi sitten poistettiin määräaikaiskatsastuksilta, jolloin katsastustoiminta sallittiin liittää korjaamotoimintaan. Muutosta perustellaan edellisen muutoksen kokemuksilla: katsastuksen laatu- tai väärinkäyttöongelmia ei ole esiintynyt. Jatkossa auton ensimmäinen katsastus on siis siirtymässä 4 vuoden päähän käyttöönotosta, ja sitten katsastellaan joka toinen vuosi 10 vuoteen asti. Tämä hallituksen esitys menee pääsääntöisesti niin, että se ihastuttaa uusien autojen omistajia mutta vihastuttaa katsastusalaa. Katsastusten väheneminen tarkoittaa käytännössä viime vuosien jo kiristyneen kilpailun ohella nyt asemien todellista pudotuspeliä. Ala on oikeutetusti murheissaan myös ennakoitavuudesta ja jatkuvuudesta. Kun sääntelyä taannoin avattiin, se mahdollisti myös uusien investointien kautta korjaamoiden katsastusoikeuden, kilpailu lisääntyi, ja nyt ollaan samassa pudotuspelissä. Hallitus perustelee tätäkin lakihanketta, kuten monia muitakin lakihankkeita, normien purkutyöllä ja yritysten toiminnan sujuvoittamisella. Ainakin tämä jälkimmäinen perustelu näyttää jo nyt hiukan kyseenalaiselta, jos se sujuvoittaminen tarkoittaa kaatuneita firmoja ja työttömyyttä. Kun mietimme auton omistajia, huolestuneita yhteydenottoja on tullut minullekin katsastusten läpäisyvaatimusten tasosta jatkossa. Itse ajattelen niin,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 edellytys ja tärkeimpiä ominaisuuksia, koska sillä taataan se, että kaikki kansalaiset saavat tasapuolisen palvelun ja turvalliset autot jatkavat liikenteessä. Ajoneuvojen turvallisuuden tuleekin olla katsastuslainsäädännössä se yksi tärkeä asia, mitä siinä pohditaan — onhan näin, että meidän kaikkien ajoneuvojen tulee olla sellaisessa kunnossa joka päivä, että ne menevät läpi katsastuksesta, ja niihin perusteluihin tämä uusintakatsastuskriteeri on mielestäni hyvä tarkentaa. Eihän sellainen ajoneuvo, joka ei mene läpi katsastuksesta, ole kelvollinen olemaan tuolla liikenteessä normaalipäivänäkään. Elikkä tämä on hyvä kohta. Sillä, että luvalliset traktorit tulevat katsastuksen piiriin, ei tällä hetkellä ole suurta merkitystä siinä mielessä, jos liikennekaaren nykyinen esitys menee läpi, että traktorien, joiden nopeus on 40:stä 60:een, luvista luovutaan. Tällä hetkellä Suomessa ei ole kuin ihan muutama kappale sellaisia traktoreita, jotka kulkevat yli 60 kilometriä tunnissa ja tulevat sitten tulevaisuudessa tarvitsemaan sen liikenneluvan. Normaalisti, kun näkyy tuolla kaduilla ja teillä tällä hetkellä traktoreita, ei tänä päivänä siellä ole mitään
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-02-28 Tarpeettoman sääntelyn karsiminen on järkevää myös katsastustoiminnassa, ja lähtökohtaisesti pidän näitä tavoitteita kannatettavina, mutta toki valiokunnassa tulee huolellisesti selvittää mahdollisia riskejä, ja tilanteen kehittymistä tulee valvoa. Kilpailutilanne
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-02-28 Arvoisa herra puhemies! On hyvä, että katsastustoimintaan liittyvää lainsäädäntöä uudistetaan ja nimenomaan siitä näkökulmasta, että byrokra-tiaa puretaan ja toimintoja järkeistetään. Tämä on erittäin tervettä kehitystä. Kaikilla meillä on kuva omassa menneisyydessämme aikanaan tehdyistä katsastuksista, jotka olivat monelle painajaisia, kun tiukka katsastusmies teki parhaansa, jotta olisi joku vika sieltä löytynyt ja olisi sitten joutunut ehkä tulemaan vielä monta kertaa uusintakatsastukseen. Mutta onneksi näistä ajoista on nyt päästy irti ja tämä vapaan markkinatalouden aiheuttama kilpailu on poistanut lainsäädännön muututtua tämänkin ongelman kokonaan. Nykyisin kun uuden auton katsastaa, kolme vuotta kun on ajanut, joutuu katsastukseen viemään, ja sitten saa yhden vuoden vapautta, ja sitten seuraavana vuonna on katsastettava. Tähän tuleva muutos on tervetullut, koska jokainen, joka uuden auton hankkii, saa auton mukana takuun, joka edellyttää, että se on huollettava asianmukaisesti, jotta takuu säilyy voimassa, ja se on johtanut siihen, että autot ovat nykyisin niin hyväkuntoisia, että tämä harvennettu katsastuskertojen määrä ensimmäisen kymmenen vuoden aikana on erittäin perusteltu, samoin sitten se, että luokitellaan nuo viat niin, että mitkä ovat niin vaarallisia vikoja, että auto pannaan ajokieltoon välittömästi, ja mitkä sellaisia, että lakiin kirjataan menettelyt, joilla autoja voidaan tien päällä tarkistaa yllätystarkastuksin. Ihan hyviä uudistuksia sinänsä. Toivon, että tämä laki hyväksytään ja se tulee voimaan mahdollisimman nopeasti, koska se auttaisi montaa ihmistä