Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-30 Arvoisa rouva puhemies! Kiitoksia valiokunnan puheenjohtajalle tuosta teidän mietintönne esittelystä. Näin Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä ja myös sen rajaestetyöryhmän puheenjohtajana olen erittäin iloinen, että valiokunta oli omassa mietinnössään kiinnittänyt huomiota rajaseutujen kysymyksiin ja rajaesteisiin. Vaikka me olemme yhteisessä Euroopan unionissa, niin valitettavasti silti meillä on edelleen myös EU- ja Pohjoismaiden välillä varsin paljon rajaesteitä, puhumattakaan sitten siitä, minkälaiseksi niiden poistaminen ja ratkaisu menee sellaisten Pohjoismaiden kanssa, jotka eivät ole EU:ssa. Mutta olemme kuitenkin Pohjoismaiden neuvoston varsin pitkällä ja hyvällä toiminnalla pystyneet niitä paljon poistamaan, ja jollain lailla se ehkä nyt hakee myös uutta muotoaan, miten rajaestetyötä saataisiin vielä tehostettua. Rajaestetyöryhmä on lähestynyt kaikkien parlamenttien puhemiehiä, ja toiveena olisi myös, että parlamenteissa käytäisiin läpi se, miten voitaisiin jo siinä lainsäädäntötyön vaiheessa huomioida se, ettei uusia rajaesteitä tulisi. Suomessa jossain määrin tällaistakin harkintaa tehdään, mutta se ei ole kovinkaan järjestelmällistä, puhumattakaan siitä, että se käytäisiin järjestelmällisesti kaikissa Pohjoismaissa läpi. Koko ajan saadaan muutamia rajaesteitä purettua. On ollut hienoa, että Suomi viime vuonna johti rajaesteneuvoston työtä Risto E. J. Penttilän toimesta, ja yhteistyö uuden puheenjohtajan kanssa jatkuu tänä vuonna erinomaisena. Mutta siihen tarvitaan myös vahvaa poliittista sitoutumista, että rajaesteitä saadaan poistettua. Kieltämättä tilanne oli viime vuonna hieman erikoinen, kun näille Pohjoismaiden sisäisille vapaille rajoille tulikin yhtäkkiä rajatarkastuksia. Niistä sitten luovuttiin aika pian pohjoisessa, ja nyt viimeisimmän tiedon mukaan myös tuolla Ruotsin ja Tanskan välissä niistä aletaan luopumaan. Ovathan ne tietenkin tuoneet tavan ihmisille aika paljon kommervenkkejä, kun niitä ei ole siellä vuosikymmeniin samassa määrin näkyvästi ollut. Se ei suinkaan tarkoita sitä, etteikö raja olisi ollut valvottu. Arvoisa puhemies! Haluan myös kiittää valiokuntaa siitä, että otitte mietinnössänne esille asian liittyen Venäjä-yhteistyöhön. Se on ollut Pohjoismaiden neuvostolle totta kai aika vaikeaa Krimin tilanteen seurauksena, ja se ehkä välittyy myös Arktisen neuvoston yhteistyöstä, mutta olisi hyvä, että pystyttäisiin kuitenkin ympäristö- ja ilmastokysymyksissä yhteistyötä tekemään, koska jos jonkinlaisia katastrofeja siellä sattuisi, niin ilmasto on kuitenkin yhteinen, niin että sitten ne ongelmat heijastuvat kyllä valtakunnan rajojen yli. Siksi uusiutuvan energian panostukset ovat tärkeitä ja koetetaan hillitä taas Arktisen neuvoston puolella, jossa kaikki Pohjoismaat ovat yhdessä. Eli nämä limittyvät molempien, Pohjoismaiden neuvoston ja Arktisen neuvoston, toimintaan. Haluaisin vielä tästä viime vuoden raportista nostaa esille sen, että varsin paljon kollegoiden kanssa olemme pohtineet liikennepolitiikan kysymyksiä ja myös työmarkkinoiden kysymyksiä, joita pohjoismaissa on agendalla. Pohjoismaiden neuvosto teki Poul Nielsonin työmarkkinaraportin, ja siinä, miten saisimme sitä eteenpäin, on kyllä vielä monia sellaisia asioita kuten vaikkapa se, että työttömyyskassamaksut siirtyisivät maasta toiseen, ja se, miten sosiaaliturvamaksut menisivät yksi yhteen, jos tulee työttömyyttä. On paljon tällaista pientä juridiikkaa, joka kuitenkin ihmisten henkilökohtaisessa elämässä saattaa olla varsin suuri asia. Rajat ylittävistä liikennehankkeista, nyt kun uutta TEN-T-verkkoa ja päivitystä Euroopan tasolla tehdään. Olisi erittäin tärkeää, että Pohjoismaat ajaisivat sinne näitä pohjoisen hankkeita: sitä, että saadaan Suomi ja Ruotsi yhdistettyä raiteiden kautta — sieltä ei puutu kuin 10 kilometriä sähköistettävää pätkää — sitä, että saataisiin Jäämerelle vihonviimein rataa. Norja on kyllä siinä aktiivinen, mutta pelimerkit ovat sitten saattaneet olla tässä maassa vähän vähäisempiä. Ja sitten vielä lopussa haluan painottaa sitä, että meillä on olemassa rajaesteneuvontatoimielin, joka on Pohjoismaiden ministerineuvoston rahoittama, ja myös maakuntaliitot ovat olleet siinä mukana. Suomella on Suomen ja Ruotsin rajalla ja Suomen ja Norjan rajalla kaksi henkilöä, jotka tekevät sitä käytännön työtä yrittäjien ja asukkaiden kanssa. Tälle pitäisi saada vakiintunut muoto, kuten on Ruotsin ja Norjan rajaesteneuvontojen välillä, eikä aina