Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-20 Käsiteltävän tulevaisuusselonteon ensimmäinen osa koskee työn murrosta. Työ todellakin on murroksessa monestakin syystä. Perusteollisuutemme on siirtynyt suurelta osin muualle, ja digitalisaatio ottaa valtavia loikkia. Tällaisen muutoksen edessä olemme olleet ennenkin, esimerkiksi Kalle Päätalo kuvasi kymmenissä romaaneissaan työn muuttumista. Kun 60-luvulla metsissämme työskenteli 100 000 metsuria, ylikin, nyt siellä jylläävät huipputekniset motot, ja metsäteollisuuden kehitys ei suinkaan jää tähän. Toisaalta täytyy todeta, että maamme teollisuus on jo pitkään toiminut ennakoivasti ja uusien tuotteiden kehityksen kautta myös korkean jalostusarvon valmistavaa teollisuutta on saatu pidettyä, jopa kasvatettua Suomessa. Kansakunnan tulevaisuudesta puhuttaessa työn pitääkin olla se ensimmäinen aihe. Työ luo jatkossakin hyvinvointivaltion, jollaisena tämän maan haluamme pitää. Ilman työtä ei ole palveluita heikoimmillekaan. Sen hyvinvoinnin on aina joku työllään maksanut. Työ on myös henkistä pääomaa, ei vain rahaa. Työ antaa tekijälleen ja teettäjälleen. Millaista työ sitten tulevaisuudessa on? Miten sen murros vaikuttaa pelisääntöihimme? Tulevaisuusselonteko keskittyy syvällisesti tähän aiheeseen antamalla tilannekuvan ja katsomalla 20 vuotta eteenpäin. Arvoisa puhemies! Automatisaation pelätään aiheuttavan ennen pitkää maailmanlaajuisen, satojen miljoonien ihmisten työttömyyden. Uhkakuvassa on toki perustelunsa, mutta meidät päättäjät on valittu hoitamaan asia erityisesti oman maamme kannalta paremmin. Työnkuvan muuttuminen pois valmistavasta teollisuudesta voisi oikein toteutettuna jättää ihmisille mahdollisuuden tehdä entistä tuottavampaa ja ennen kaikkea kehittävämpää työtä. Meidän on toimittava tässä vaikeasti väistettävässä muutoksessa niin, että tulevaisuuden työmarkkinat eivät merkitse Suomelle suurtyöttömyyttä vaan uudenlaisen työn aikaa. Suomalainen työ on perussuomalaisille ykkösasia. Suurimmat työelämää koskevat muutosvoimat ovat teknologian jatkuva kehitys ja yhä etenevä työn globalisaatio. Sen sijaan, että puhuisimme näistä teknologiasta ja globalisaatiosta erikseen, nämä haasteet tulee kohdata yhdessä paketissa. Tällöin syntyy työn kokonaisuusuudistus elikkä työn murros. Työn kokonaisuudistuksessa tulee hyödyntää uusinta teknologiaa. Työtä pitäisi voida tehdä sähköisen tilauksen pohjalta on demand ‑tyyppisesti uuden ajan freelancertoimintaa alustapalveluiden kautta välitettynä. Uudet teknologiat voivat olla tekoälyä, robotisoituja palveluita, virtualisointia, itseorganisoituvia alustoja ja niin edelleen. Tekoälyn kehittyminen tulee olemaan seuraava suuri teknologinen muutosvoima, joka muuttaa käsitystämme työstä. On etumme olla mukana teknologian murroksessa sen sijaan, että seuraisimme perässä muiden johtamaa linjaa. Vaikkapa robotiikka on väistämättä tulossa, halusimme sitä tai emme: voimme päättää, ostammeko kalliilla hinnalla muiden valmistamia robotteja ja niiden ohjelmistoja vai pyrimmekö enemmin ottamaan oman osuutemme tämän teknologian kehityksessä ja markkinoissa. Arvoisa puhemies! Jotta työn kokonaisuudistus olisi mahdollinen, on työmarkkinoiden lakien ja ehtojen myös pystyttävä muuttumaan mukana. Yhä korostetummin on pyrittävä siihen, että työn tekeminen ja teettäminen kannattaa kaikissa tapauksissa. Onko keino tämän toteuttamiseen perustulo vai joku muu, se kysymys on meidän ratkaistava yhdessä. Kehityskohteena sanoisin, että Suomessa on tapana käsitellä työmarkkinoiden ja teknologian kehitystä eri foorumeilla, eri ihmisten toimesta. Työmarkkinakeskusteluissa ei tarpeeksi huomioida teknologian tuomia haasteita ja mahdollisuuksia. Toisaalta teknologia-alojen asiantuntijat eivät saa riittävästi esille uudistusmahdollisuuksia perusteluineen. Lopuksi todettakoon, että monikaan asia ei tapahdu päivässä, ei myöskään työn kokonaisuudistus. 20 vuoden aikajänteellä taas sitten suuretkin muutokset ovat mahdollisia. Otan esimerkin digitalisaation lähihistoriasta: Vuonna 82 Jaakko Teppo lauloi IEVAsta, Oulun ihmekoneesta, jonka avulla löytyy emäntä. IEVA eli Isännän ja Emännän VAlinta oli alkeellinen tekoälyohjelma, jonka avulla maatalousnäyttelyissä 80-luvulla yksinäiset isännät ja emännät etsivät kumppania. Tekoälysovellukset ja seuranhakuohjelmat ovat kehittyneet harppauksin siitä ajasta. Nyt tässäkin salissa saattaa joillain, ken tietää, olla käytössä Tinder tai muu vastaava seuranhakuohjelma, josta niitä osumia haetaan. Siinä esimerkissä tapahtui seuranhaun kokonaisuusuudistus digitaaliseen alustaan. Arvoisa puhemies! Sama ilmiö on toistunut monessa muussakin asiassa ja tulee toistumaan myös tulevaisuudessa. Jos on kysyntää, teknologia kyllä tuo keinot.