Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-21 Viimeisten lukujen mukaan työllisyysaste on noussut 69,7:ään. Vielä toinen iloinen uutinen on se, että pitkäaikaistyöttömyys on laskenut ensimmäisen kerran pitkiin, pitkiin aikoihin alle 100 000:n ollen nyt 95 000. Vielä kolmas nosto täältä työllisyysluvuista on se, että piilotyöttömyys vähenee nyt tällä hetkellä nopeaa vauhtia. Se kertoo siitä, että työvoimalle on kysyntää, työmarkkinoilla avoimia työpaikkoja ja nekin, jotka ovat syystä tai toisesta olleet työvoiman ulkopuolella tai eivät aktiivisia työnhakijoita, ovat hakeutuneet takaisin työvoiman piiriin. Kaikki nämä kertovat hyviä asioita siitä, että Suomen taloustilanne edelleen jatkaa paranemistaan. Toinen hyvä uutinen parin päivän takaa on se, että uusimmatkin talousennusteet valtiovarainministeriön ulkopuolelta ovat ennustaneet tämän vuoden kasvuksi jo yli 3 prosentin kasvua ja tulevalle vuodelle 18 reilusti yli 2 prosentin kasvua, jopa 3 prosenttiin meneviä kasvulukuja. VM tulee tekemään oman ennusteensa myöhemmin, mutta nämä ovat kuitenkin varmasti suuntaa antavia. Niissä minusta oleellista on se, että kasvu ei todellakaan näytä enää pyrähdykseltä vaan myöskin vuosien 18 ja 19 kasvu näinkin korkealla tasolla kertoo siitä, että kasvu on todella vakaalla ja kestävällä pohjalla, mikä antaa edelleen uskoa siihen, että talouspolitiikan linja on oikea ja se tuottaa tulosta. Meidän kannattaa olla ylpeitä siitä, että pitkäjänteisellä työllä ja määrätietoisilla toimilla tätä kasvua on pystytty vahvistamaan ja yhä useampi suomalainen saa mahdollisuuden päästä työelämään ja kantamaan huolta itsestään ja läheisistään. Tästä huolimatta, että talous kasvaa ja työllisyys paranee, ennustamme, että tänä vuonna velkaa joudutaan ottamaan yli 4 miljardia euroa, ja ensi vuodenkin budjetti rakennetaan 3 miljardin velanotolle — tämä siis tilanteessa, jossa talous kasvaa näin voimakkaasti. Tässä yhteydessä jälleen kerran on syytä muistuttaa siitä, että meillä ei ole minkäänlaista jakovaraa, ei minkäänlaista jakovaraa, ei mahdollisuuksia lisätä pysyviä menoja ei mahdollisuuksia lisätä pysyviä menoja, vaikka kuinka mieli tekisi — koska ei ole vielä sellaista kasvua, joka olisi kääntänyt julkisen talouden plussan puolelle. Tämä on syytä pitää tarkasti mielessä. Pitää pitää kiinni tehdyistä säästöpäätöksistä, ja vaikka julkisuudessakin esitetään näkemyksiä siitä, että hallituksen talouskuri olisi lipsumassa, niin haluan sen täältä sanoa, että ei ole. pidämme kiinni siitä 4 miljardin säästöohjelmasta, jonka olemme tehneet, sen yksityiskohdista. Jos joku keinoista ei toimi tai toteudu, niin haemme korvaavaa tilalle. Sama koskee myöskin tulopuolta eli veroja. Täällä on nostettu useissa keskusteluissa esimerkiksi kiinteistöveron alarajan korotuksen peruminen. Tämä oli mahdollista tehdä, koska kiinteistöverojen tuotot olivat kehittyneet niin positiivisesti, että meidän ei tarvinnut sitä tehdä. niin sanottua jakamatonta varausta käytettäväksi 40 miljoonaa euroa tärkeisiin budjetin täydentäviin esityksiinsä. Ehkä suurimmista yksittäisistä menokohteista voisin käydä läpi muutamia: 5,4 miljoonaa euroa kriisinhallinnan menoihin eli UNIFIL-operaation jatkoon ja laajentamiseen Libanonissa — on tärkeää, että me pidämme Suomen osallistumista ja sen määrää kansainvälisessä rauhanturvatoiminnassa yllä. Sisäiseen turvallisuuteen ja sen vahvistamiseen kertaluontoisena 5 miljoonaa euroa, joka kohdistetaan terrorismin torjuntaan tarvittaviin investointeihin, siviilitiedustelun vahvistamiseen ja turvapaikkapalautusten nopeuttamiseen. Rajavartiolaitokselle esitetään oikeutta käynnistää kilpailutus ja tehdä sopimus seitsemän meriveneen hankinnasta. Tähän hankintaan osallistuu Euroopan unioni omalla rahoituspäätöksellään. Suuri muutos alkuperäiseen budjettiesitykseen on 118 miljoonan euron lisäys kuntien peruspalveluiden valtionosuuksiin. Tämä suuri muutos syntyy siitä, että kun on tehty tarkastuslaskennat kuntien valtionosuuksista, niin tämä raha kuuluu kunnille, ja hallitus haluaa sen tehdä, koska olemme päättäneet jo hallitusohjelmassa linjaksi sen, että valtio ei omilla toimillaan heikennä kuntien taloudellista asemaa. Tämä olisi ollut hankalampi tilanne, mutta koska EU-jäsenmaksut laskevat arviomme mukaan nettomääräisesti noin 103 miljoonaa euroa, se antoi liikkumavaraa tämän ratkaisun tekemiseen. Eli hieman yksinkertaistettuna voisi sanoa, että kuntien peruspalveluita turvataan alennetuilla ja laskevilla EU-jäsenmaksutuloilla. Täällä on paljon muita, pienempiä merkittäviä asioita, osin teknisiä. Vielä viimeisenä nostaisin esille infrahankkeet: 2 miljoonaa euroa tasoristeysten korjaamiseen starttina ja nopeutuksena tärkeälle työlle. Mutta sitten ehkä iso yksittäinen asia, 6 miljoonan panostus Kirri—Tikkakoski-moottoritien rakentamiseen lähtölaukauksena ensi vuodelle. Tämä tehdään siksi, että kun me katsomme meidän liikennehankkeitamme, niin tämä Kirri—Tikkakoski-tie on tärkeysjärjestyksessä ensimmäinen. Se tuli todettua jo liikennepoliittisessa selonteossa, joka tehtiin viime kaudella, ja sen edeltä hankkeet on käytännössä toteutettu. Kirri—Tikkakoskea puoltavat myöskin iso biolaitosinvestointi Äänekoskelle ja paljon kasvavat liikennemäärät. Haluan huomauttaa kuitenkin sen, kun tämä kaiken kaikkiaan on noin 150 miljoonan hanke ja tulee jakautumaan useille vuosille, että jatkovuosien 19, 20, 21 osalta tehdään rahoituspäätökset tarkemmin ensin kehysriihessä noudattaen tarkasti kehystä ja kehyssääntöä niin, että me emme myöskään tämän ylimääräisen infrahankkeen myötä ylitä meidän kehystämme ja sitä myötä lipsu millään tavalla tiukasta taloudenpidosta. Arvoisa puhemies! Positiivisella mielellä esittelen tämän täydentävän esityksen eduskunnalle. Työllisyys paranee, talous kasvaa. Hallituksen hyvä talous- ja työllisyyspolitiikka tuottaa tulosta.