Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-14 Arvoisa rouva puhemies! Oli mielenkiintoista kuulla edustaja Löfströmin puhe Ahvenanmaasta. Ahvenanmaalla muuten on työllisyysaste 82 prosenttia, josta meidän olisi otettava mallia. Ahvenanmaahan on osa Suomea. Meidän kyllä tuolla Lounais-Suomessa on helppo ymmärtää ja tuntea Ahvenanmaan tilanne. Minä ihmettelen perussuomalaisten tekemää leimaamista Ahvenanmaata kohtaan. Pidän sitä melkeinpä häpeällisenä. Puhemies! Suuri kuva tahtoo unohtua näissä budjettikeskusteluissa. Sinällään totean, että tämä tapa järjestää tällainen istunto, jossa on eri oppositiopuolueiden vaihtoehtobudjetit, on erittäin hyvä. Tässä syntyy hyvää keskustelua, ja kaikki joutuvat miettimään julkistalouden haasteita yhdessä vähän eri pohjalta. Mehän lähdimme tähän vaalikauteen tilanteessa, jossa julkistalouden velkaantuminen oli julkistaloutta oli saatava kuntoon. Nykyinen hallitus otti strategisen hallitusohjelman, ensimmäistä kertaa Suomessa, jossa oli viisi strategista aluetta, juuri työllisyyden parantaminen ja julkistalouden tasapaino kaksi tärkeintä. Minusta pääministeri Sipilä sanoi täällä silloin avauksessa yhdessä puheenvuorossaan, että kolme tärkeintä asiaa Suomen taloudessa ovat työllisyysaste, työllisyysaste, työllisyysaste. Me emme voi Suomessa eteläeurooppalaisella työllisyysasteella, joka oli Suomessa 67,8, turvata pohjoismaista hyvinvointiyhteiskuntaa. Se on mahdottomuus. Itse asiassa, jos otamme harmaan talouden huomioon, Suomen työllisyysaste on ollut OECD-maiden heikoin, ja tätä tosiasiaa ei oikein tahdota ymmärtää. Nyt kun olemme saaneet työllisyysastetta korotettua 4 prosenttiyksikköä — se oli erittäin hyvä saavutus — jokainen prosenttiyksikkö, näin lasketaan, tuo sen 1,4 miljardia liikkumavaraa julkistalouteen lisää. Verotuloja tulee lisää, työttömyysmenot, asumistukimenot vähenevät ja niin edelleen. Nyt kun meillä on 4 prosenttiyksikköä parantunut työllisyysaste, niin tällä Elon laskuopilla, mitä täällä on mainostettu, se tekisi 5,6 miljardia lisää liikkumavaraa valtiontalouden tasapainottamiseen, ja se on erittäin tärkeää. Tällä tiellä meidän pitää jatkaa, nostaa todella se ensi vaalikaudella 75 prosenttiin uudella strategisella hallitusohjelmalla ja sitten päästä kohti 80:tä. Mitä me tarvitsemme — minusta pitäisi puhua tämmöisestä, niin kuin kuulin edustaja Harakan puhuvan, modernista uudistumisesta. Me tarvitsemme osallistavaa talouskasvua, inclusive growth, niin kuin OECD:ssä sanotaan, mukaansa ottavaa talouskasvua. Nythän ihmiset eriytyvät tulojen, alueellisen kehityksen, koulutuksen, sosiaalisen aseman perusteella. Syitä on monta: globalisaatio, valtava keskittyminen, työn erittäin nopea muuttuminen muun muassa ovat perussyitä. Sen takia meidän pitää ottaa ihmisiä paremmin mukaan. Sen näkee myöskin politiikassa. Jos katsomme Ruotsin vaaleja taikka Ranskan vaaleja taikka Saksan vaaleja, niin siellä juuri niillä asuinalueilla, missä on osattomuutta ja työttömyyttä, sitten populistiset puolueet menestyvät ja politiikka joutuu isoihin vaikeuksiin. Nythän Ruotsissa ei tapahdu mitään, Italiassa menee talous päin seinää, Britanniassa ei tapahdu mitään... Yhdysvalloissa mennään tosi hyvin päin seinää tässä kahden vuoden sisällä tällä tyylillä. Tämä on minun oma näkemykseni, ei puolueen näkemys. Minä olen erittäin huolestunut Yhdysvaltain menosta. — Asiantuntijat ovat sitä mieltä. Yksi ehkä kaikkein pahin Donald Trumpin linjaus on se, että hän ilmastonmuutoksen nulliteerasi ja otti Yhdysvallat pois Pariisin ilmastosopimuksesta. Arvoisa puhemies! Todella tarvitsemme tämmöista osallistavaa talouskasvua, ja siinä ovat totta kai sosiaaliturvan uudistus, yrittäjyys ja koulutus erittäin keskeisiä. Me tarvitsemme sosiaaliturvan uudistuksen, jotta ihmisten kannattaa tehdä aina töitä, ja se uudistus on erittäin haasteellinen eikä varmaan yhdessä vaiheessa