Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-15 Välikysymyksessä oppositio hyökkää voimakkaasti toisen asteen ammatillisen koulutuksen rakenteelliseen uudistukseen, jonka se itse laittoi liikkeelle vuonna 2013 ollessaan hallitusvastuussa. Silloin ryhdyttiin leikkaamaan ammatillisesta koulutuksesta. Lisäksi kuukausi ennen eduskuntavaaleja SDP oli puheenjohtajansa suulla valmis leikkaamaan 260 miljoonaa euroa toisen asteen koulutuksesta. Ammatillisen koulutuksen järjestäjät ovat heränneet ja ryhtyneet yhteistyöhön verkottumalla entistä tiiviimmin toistensa ja alueensa elinkeinoelämän kanssa. Ammatillisen koulutuksen kenttä ei ole hallitsemattomassa muutoksessa vaan yhteistyöhaluisessa tilanteessa. Suomessa on tehty peruskoulu-uudistuksen jälkeen kaksi mittavaa koulutusuudistusta: ammattikorkeakoulujen perustaminen ja yliopistouudistus. Toisen asteen ammatillisen koulutuksen uudistus on jäänyt tekemättä, vaikka yhteiskuntamme on muuttunut odotettua nopeammin savupiipputeollisuudesta palvelu- ja tietoyhteiskunnaksi. Ammattikoulujen tilat, laitteet ja tutkinnot eivät ole kyenneet vastaamaan koulutus- ja osaamistarpeeseen riittävän nopeasti. Sen tiesi edellinen hallitus hyvin vähentäessään vuosina 2013—2017 toisen asteen rahoitusta valtiontalouden kehyksissä. Hyvinä Nokian vuosina toteutettiin mittavia rakennushankkeita ja uusittiin ammattioppilaitosten konekantaa sekä palkattiin lisää henkilöstöä, mutta ei välttämättä kuunneltu riittävästi elinkeinoelämää eikä kyetty näkemään teollista murrosta. Satsattiin sellaiseen, josta nyt on tullut tarpeetonta. Ammattioppilaitokset eivät poikkea tässä suhteessa muista julkisista toimijoista. Julkisella sektorillahan on tarkasteltu kiinteistömassaa kriittisesti jo pitempään. Tarkastelu johtaa siihen, että joillakin paikoilla joudutaan toimitiloja sulkemaan, mutta ammattikoulutuksen järjestäjiltä saatujen tietojen mukaan se ei tapahdu suunnittelematta vaan hallitusti. Tilahallintaan on kiinnitetty huomioita jo vuodesta 2013 lähtien. Opetustiloja on karsittu ja koulutusta keskitetty uudempiin tiloihin samalla kun jäljelle jääneitä tiloja on modernisoitu muuttuvaan koulutustarpeeseen paremmin sopiviksi. Välikysymyksessä arvostellaan sitä, että aloituspaikkoja karsitaan, mutta niitä karsitaan lähinnä aloilta, jotka ovat niin sanottuja auringonlaskun aloja — sellaisia aloja, joille kouluttautuminen johtaa valmistumisen jälkeen työttömyyteen tai uuteen koulutukseen. Arvostellaan myös sitä, että lähiopetus on vähentynyt. Se on vähentynyt monesta eri syystä, pääasiassa teknologian nopeasta kehityksestä Oppilaitoksilla ei kerta kaikkiaan ole ollut varaa hankkia huippukoneita ja välineitä, eikä se ole edes kansantaloudellisesti järkevää, sillä kalliit koneet seisoisivat käyttämättöminä. Tässä on yksi syy, miksi hallitus toimeenpanee käänteentekevän ammatillisen koulutuksen reformin. Reformissa yhdistetään nuorten ja aikuisten ammatillinen koulutus saman lainsäädännön alle. Oppisopimusta ja uutta koulutussopimusta laajennetaan nuortenkin koulutukseen. Nythän oppisopimus on pääasiassa aikuiskoulutuksen väline. Menettelyllä varmistetaan se, että nuoretkin pääsevät oppimaan harjoittelemalla tulevilla työpaikoillaan käytettävien koneiden, laitteiden ja menetelmien kanssa nykyistä pitempään ja syvällisemmin. Välikysymyksessä tuodaan esille keskeyttämistilastoja. Ne ovat huolestuttavia. Ammatillisen koulutuksen reformi vastaa juuri tähän ongelmaan. Jokaiselle oppilaalle tehdään oma opintosuunnitelma, jossa otetaan huomioon opiskelijan tarpeet, kyvyt ja aikaisempi osaaminen entistä paremmin. katsantokulma lähtee opiskelijasta, ja se on keino estää vääriä valintoja ja keskeytyksiä. Puhemies! Vuosittain tehdään AMIS-tutkimus. Noin 90 prosenttia tutkimuksen osallistujista kertoo olevansa ylpeitä ja motivoituneita opiskelustaan ammatillisissa oppilaitoksissa. Tyytyväisyys opetukseen on myös lisääntynyt. Noin kolmannes opiskelijoista on kokenut kiusaamista tai syrjintää — tähän seikkaan tulee reformin toimeenpanossa kiinnittää erityistä huomiota. Mutta viimeiseksi: lähes 90 prosenttia opiskelijoista on jokaisella tutkimuskerralla kertonut odottavansa innolla työelämään pääsyä. Puhemies! Tässä viimeisessä kohdassa on villakoiran ydin. Kaikkien meidän täällä eduskunnassa tulee huolehtia siitä, että tuleva ammatillisen koulutuksen reformi vastaa opiskelijoiden toiveeseen ja tahtoon päästä työelämään osaavina ja alaansa arvostavina työntekijöinä. AMIS-tutkimusten tulokset leikkaavat koulutusvälikysymykseltä siivet. Mikäli ammatilliset oppilaitokset olisivat hallitsemattomassa mullistuksessa, niin tutkimustulokset olisivat päinvastaisia.