Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-30 Arvoisa rouva puhemies! Talouskasvu on paras ja välttämätön keino eriarvoistumista vastaan. Tätäkin teemaa olemme hieman tänään tässä lisäbudjettilähetekeskustelussa sivunneet. Erityisesti sosiaali- ja terveysvaliokunnan todeta se, että nämä kipeät toimet eivät ole menneet hukkaan — puhun nyt näistä tehdyistä kipeistä leikkauksista — vaan Suomi on selviämässä yhdestä sen historian pisimmästä taantumasta. Positiivisia uutisia taloudesta tulee lähes päivittäin. Viimeksi eilen uutisoitiin, että kuluttajien näkemykset Suomen taloudesta ja työllisyyskehityksestä ovat hyvin valoisat. Työttömyyden vähenemiseen uskotaan enemmän kuin kymmeneen vuoteen, ja kuva Suomen taloudesta on paras sitten vuoden 2010. Aktia nosti talousennustettaan prosenttiin, kun talvella sen ennuste oli vielä 1,4 prosenttia. Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Filatov puheessaan nosti erään hyvin tärkeän elementin, johon myös pääministeri Sipilä on jo puuttunut. Hän totesi jotenkin, että ei riitä pelkästään, että lama selätetään, on myös puututtava sosiaaliseen lamaan. Se on juuri näin, ja tämä on onneksi myös pääministeri Sipilän tavoite, että kun talouden käänne on nyt niin monin mittarein saatu aikaan, nyt on puututtava sosiaaliseen lamaan, sosiaalisen eriarvoisuuskehityksen pysäyttämiseen. Hän kevättalvella totesi ja esiin nosti huolensa siitä, että joka kuudes nuori mies tai poika on uhkassa syrjäytyä. Pääministeri Sipilähän kutsui koolle professori Juho Saaren työryhmineen tekemään esityksiä siitä, mitenkä juuri tähän eriarvoistumiskehitykseen pystyttäisiin Suomessa pureutumaan, löydettäisiin keinoja, jotka olisivat mahdollisia tässä taloustilanteessa. Tuosta työryhmästä on luvassa ensimmäisiä tuloksia ensi syksynä, ja varmasti muutkin kuin minä odottavat tätä innolla. salissa ollaan keskusteltu myös julkisen talouden epätasapainosta, ja opposition puheenvuoroissa yhtä aikaa todetaan, että leikkauksia ei saisi tehdä mutta velkaakaan ei saisi ottaa. Molempia kritisoidaan. Molempia on tehty, annettiin lisäpanostuksia soten ja maakuntauudistuksen eteenpäinviemiselle. Tietohallinnon perustamiseen maakuntiin sekä maakuntien esivalmisteluun ja väliaikaishallinnon menoihin annettiin 22 miljoonan euron lisäys. Haluan kuitenkin muistuttaa ja oikeastaan viestiä kaikille, jotka ovat maakuntauudistuksen ja sote-uudistuksen kanssa tekemisissä, raha ei takaa onnistunutta uudistusta. Pitää olla oikea tahtotila — siinä pieni viesti myös Uudellemaalle ja Helsingillekin, että pitää olla oikea tahtotila — ja sitten myös oikeita henkilöitä valmistelemassa uusia rakenteita, ja tässä viittaan siihen, että sote-uudistus koskee yli 200 000:ta sosiaali- ja terveysalan työntekijää. On todella tärkeää, että näitten henkilöstöryhmien edustus on tekemässä näitä uusia rakenteita. Sosiaali- ja terveysalan henkilöstön edustajien täytyy olla muutoksessa mukana. Arvoisa rouva puhemies! Tässä oikeastaan tärkein, mitä halusin tässä puheenvuorossa maatalousyrittäjien jaksamisen rahasta, 1 miljoonan euron lisämäärärahasta, mainitsinkin jo aiemmassa puheenvuorossa, että siitä virheellisesti sanotaan, että se olisi lomituksen hallintomenoihin. Ei ole, vaan tällä määrärahalla muun muassa jatketaan maatalouden kriisirahan yhteydessä luotua mallia, jota Mela hallinnoi. Se on nimeltään Välitä viljelijästä -projekti ja se tekee erilaisia jaksamista edistäviä tukitoimia, jotka ovat aivan välttämättömiä. Meillä on hieno ruokaketju, jonka merkitys on meidän kansantaloudellemme ja alueillemme korvaamaton. Ruoka-ala työllistää 340 000 ihmistä Luonnonvarakeskuksen tänään julkaistun selvityksen mukaan, ja ruoka-ala tuottaa 15 miljardin euron arvonlisäystä elikkä 9 prosenttia koko maan arvonlisäyksestä. Viljelijät ovat tuon ruokaketjun ensimmäinen ja tärkein lenkki. Ilman heitä ei ole ruokaketjun muitakaan lenkkejä, ja sen takia tämä panostus viljelijöitten jaksamiseen erittäin vaikeassa taloustilanteessa