Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-10 olisi aikaa vastata siihen. Arvoisa puhemies! Vaatii suurta ideologista hyväuskoisuutta luulla, että yksityistäminen, yhtiöittäminen parantaa terveydenhuoltoa. Tällä hetkellä toimitaan virkavastuulla, jatkossa kaupallisista lähtökohdista, ja valvonta jää maakuntaviranomaisille. Vastaava malli pankkisektorilla johti maailmanlaajuisesti tuhoisaan finanssikriisiin. Itsekin 30 vuotta yrittäjänä toimineena ymmärrän täysin, mikä on liiketaloudellinen logiikka. Tuotot saadaan tehostamalla, tehostaminen säästämällä, heikentämällä palveluita sekä mahdollisuuksien mukaan verokikkailulla. Kansainväliset terveyskonsernit ovat pääomasijoittajien omistajia ja ne vaativat armottomasti tuottoa. Ne eivät todellakaan ole hyväntekeväisyysjärjestöjä. Älkää luulkokaan, että valvojat pysyvät mitenkään perässä. Saamme lukea monia skandaalijuttuja heitteillejätöistä ja hoitovirheistä. Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat yhteiskunnan yhteishyvä ja sen pitää olla yhteiskunnan hallinnassa. Toteutus voidaan mainiosti yhteisillä demokraattisilla päätöksillä tilannekohtaisesti ulkoistaa, mutta valtaa ei pidä antaa yhtiöille, sillä yhtiövaltaa ei voida koskaan enää palauttaa yhteiskunnalle — ei koskaan enää. Valinnanvapaus ei toteudu, jos en voi 1.1.2019 alkaen valita julkista sote-keskusta, joten uudistan kysymykseni ministeri Rehulalle: voitteko taata, että jokainen voi valita julkisen toimijan 1.1.2019 alkaen, jos niin haluaa? Palaan vielä tuohon lakiesityksen 57 §:ään, jota täällä kovasti kehuttiin ja joka kuulemma estää kaiken verokikkailun. SDP on eri mieltä, Finnwatch on eri mieltä ja kansainväliset konsernit, tulette näkemään, ovat eri mieltä. Olen tyytyväinen, että hallitus on toisella korvalla kuullut esittämiämme monia parannusvaatimuksia. Ennen kaikkea niistä tärkein on maakohtainen konserniraportointi. Attendon johtaja Pertti Karjalainenkin totesi, että heidän mielestään SDP:n vaatimukset ovat järkeviä ja sopivat heille. Tämä maakohtainen raportointi tuli siis vihdoin EU-direktiivin myötä veromenettelylakiin vuodenvaihteessa. Sitä oli sekä SDP että moni kansalaisjärjestö jo edellyttänyt pitkän aikaa, ja kuten useat aggressiiviseen verosuunnitteluun tai suoranaiseen veronkiertoon puuttuvat lainsäädännöt, se on tullut Suomeen Brysselistä. Itse meillä ei ole siihen riittänyt suurtakaan harrastusta. Tämä veromenettelylain 14 § edellyttää, että yhtiö antaa seitsemän tietoa. Hallituksen esityksestä valitettavasti puuttuu neljä. Vaadimme aiemmin ja vaadimme nyt, että yhtiön voitot, henkilökunnan määrä, henkilökulut esitetään maittain. Pykälä on riittämätön, kun sen perusteella ei voi arvioida yhtiöiden verovastuullisuutta, sitä, joutuvatko verorahat veroparatiisiin. Hämmästyttäväähän oli, että hallitus ei juurikaan selvittänyt tämän massiivisen, merkittävän, historiallisen yhtiöittämishankkeensa yritysvaikutuksia ja verovaikutuksia. Siksi sosiaalidemokraattinen eduskuntaryhmä joutui sen tekemään hallituksen puolesta. Tämä raportti julkaistiin maaliskuussa, mutta ei kuitenkaan täysin loppunut. Verosuunnitteluun viittaavia poikkeuksellisia tunnuslukuja havaittiin eräissä yrityksissä, joissa kaikissa pääomistajana on ulkomaisten pääomasijoittajan hallinnoima yhtiö. Näyttää todellakin siltä, että Suomen lakiin vuonna 2014 tullut korkojen verovähennyskelpoisuutta koskeva säännös on hillinnyt verosuunnittelua ja soveltunut osaan näistä järjestelyistä. — Valtiovarainministerinä tuolloin Jutta Urpilainen. Mutta on huomattava, että verosuunnittelu ei koske yksin terveysyritysten voittoja. Alan liikevaihdosta 59 prosenttia kului lääkäreille, muulle henkilökunnalle sekä alihankkijoille maksettuihin korvauksiin. Erityisesti lääkärille maksettuihin palkkioihin liittyy verosuunnittelua, jolla voidaan pienentää palkkiota saavan lääkärin siitä maksamaa veroa, ja tässä tutkimuksessamme kuvataan kolme eri järjestelyä, joilla palkkiosta maksettua veroa voi pienentää muuntamalla osan palkkioista kevyemmin verotetuksi pääomatuloksi. Verokantaa voi hilata alemmaksi myös työsuhde-eduilla, sillä osa niiden arvosta on yleensä vapautettu verosta. Lisäksi voidaan säästää palkan sivukulut, jotka ovat noin 25 prosenttia suhteutettuna palkan määrään. Mutta siinä isossa kuvassa kyse ei suinkaan ole pelkästään oikeudenmukaisuudesta vaan kilpailunäkökohdasta. Konsernien verokikkailu heikentää kilpailua. Jos haluamme aidosti auttaa kotimaisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä, niiden on voitava kilpailla tasaveroisesti konsernien kanssa. Eli hallituspuolueilla on valiokunnissa vielä näytön paikka antaa hampaat näille ikenille 57 §:ssä. Lopuksi varoitus. Länsinaapurin