Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-03 Arvoisa rouva puhemies! Niin kuin tuossa debatissa jo toin esille, hyvää syntyy yhteistyöllä. Kuinka hyvää? Toivon, että valiokunnassa kiinnitetään huomiota muutamiin seikkoihin. Tässä, kun ministeri on paikalla, loihdinkin kysymään muutamia erinäisiä seikkoja. Jos olen oikein ymmärtänyt työaikapankin luonnetta, niin siellä on rajattu, että on mahdollisuus pitää kaksi viikkoa säästövapaata eli näitä säästyneitä tunteja. Haluan nyt tarkistaa ministeriltä, että eihän tämä termistönä tarkoita sitä, että kun meillä on vuosilomalaissa tällä hetkellä säästövapaa-termi, niin näitä kahta ei koplata niin sanotusti yhteen, että vuosilomalla vuosilomalla kertynyttä säästövapaata ja näitä sitten käsiteltäisiin niin, että ne sulkevat toisiaan pois, vaan että myös työaikapankin osalta on mahdollista pitää niitä vuoden aikana, vaikka pitäisikin vuosiloman mukaista säästövapaata. Mikäli mahdollista, toiveena olisi, kun laki on kerran auki, että valiokunnassa voitaisiin vielä pohtia nollasopimuslain ja silpputöiden kohtaloa, että sinne saataisiin hieman jämäkkyyttä, jotta voitaisiin sanoa, että tämä hallitus on tehnyt jotakin työntekijöiden eteen. Edustaja Ala-Nissilä laski tämänkin vielä siihen, että tämä edistää työllisyyttä. Minä sanoisin, että jos vuosityöaikaa pidennetään, niin kyllä se nyt on aivan selvä asia, että työnantaja harkitessaan mahdollisesti mieluummin käyttää sen työajan pidentämisen kuin palkkaisi työntekijän. Ei tämä nyt ainakaan ole edistämässä sitä tavoitetta 72 prosentin työllisyysasteesta. Pitää osata nähdä näitä asioita vähän laajemmin: jos työaikaa lisätään, niin kyllä se vie joltakin toiselta työn tekemisen mahdollisuuksia pois. — Edustaja Myllykoski on työläinen. Minä olen kyllä erityisen monella työpaikalla käynyt. Viimeisen kahden viikon aikana kolmessa, joissa näistä asioista ollaan keskusteltu hyvässä hengessä. Oman tuntemukseni mukaan, mitä vuorotöissä olen ollut, työaikapankki on ollut erityisen hyvä ja käytännöllinen. Pelkään vain sitä... Ja toivonkin, että valiokunnassa vielä mietintöön kirjataan täsmällisesti se, että työaikapankin käyttäminen on sopimista eikä sanelua, niin että työaikapankin 180 tunnilla vuodessa voitaisiin välttää 180 ylityötunnin teettäminen. Eli sen pitää olla molemminpuolista ja molempien osapuolten tahtomaa. Silloin se asia toimii hyvin. Niillä työpaikoilla, missä olen työskennellyt, työaikapankki on ollut käytössä. Lähinnä se on tarkoittanut sitä, että on tehty ylitöitä, ylityöt on maksettu ja sitten tehty työaika on siirretty työaikapankkiin — toimiva järjestelmä, kun sitä molemmat puolet kunnioittavat niin, etteivät hae omaa etuaan. Helposti käy niin, että sitten se menee pienen piirin pyörittämäksi: toiset tulevat tekemään ylitöitä, että saavat sinne työaikapankkiin tunteja. Eli tässä pitää olla tarkkana, että tämä molemminpuolisesti toteutuu hyvin. Jaksotyön laajentaminen eri aloille: Pahoittelen, että en ole tähän kerennyt niin hyvin vielä tutustumaan, että minkälaiset vaikutusten arvioinnit siitä on tehty, kun sitä tuodaan eri aloille, nimenomaan yötöiden lisääntymisen osalta. Uskon, että valiokunnassa kyllä kuullaan Työterveyslaitoksen tutkimuksia siitä, mikä on se yötöiden lisääntymisen mekanismi. Ymmärrän toki minäkin, että ympäri olevia palveluita ja sitä palvelukonseptia pitää kehittää ja mahdollistaa, mutta sen olisi oltava hyvässä tasapainossa ihmisten terveyden ja turvallisuuden osalta. Työaikojen pidentäminen on selkeä turvallisuusriski jokaisella työpaikalla, varsinkin niissä vaarallisissa työolosuhteissa, missä ollaan vaikkapa sulan kuparin kanssa: jos siellä ruvetaan tekemään oikein pitkää päivää, niin niissä valvomotöissä se tarkkaavaisuus vain herpaantuu. Tästä on niin paljon tutkittua tietoa, että sen pitäisi olla tiedossa. Toivotaan, että näitä alakohtaisia asioita sitten yleissitovissa työehtosopimuksissa pystytään soveltamaan.