Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-30 Etyjin parlamentaarisen valtuuskunnan ja Eurooppa-neuvoston kertomukset. Ja nyt tänä vuonna omaksuttiin uusi tarkastelutapa: ulkoasiainvaliokunnassa otimme yhdellä kertaa kaikkien näiden valtuuskuntien puheenjohtajat ja sihteerit kuultaviksi ja kävimme keskustelun paitsi viime vuodesta myös erityisesti ajankohtaisista kysymyksistä niin, että myös näiden neuvostojen näiden neuvostojen välillä voitiin käsitellä ajankohtaisia asioita. Tämä uudistus on osoittautunut toimivaksi tavaksi lisätä tiedonvaihtoa kansainvälisistä kysymyksistä eri toimijoiden kesken. Pohjoismaiden neuvoston osalta korostan aluksi, että UaV pitää hyvin myönteisenä, että Pohjoismaiden neuvosto on viime vuosina käsitellyt yhä enemmän ulko- ja turvallisuuspoliittisia kysymyksiä. On tärkeää, että myös tämän foorumin tarjoamat mahdollisuudet keskustella Suomen turvallisuuteen liittyvistä seikoista hyödynnetään. Ylipäänsä Pohjoismaiden ulko-, turvallisuus- ja puolustuspoliittisen yhteistyön merkitys on Suomelle hyvin keskeinen. Yhdessä toimien voimme vahvistaa alueemme turvallisuutta ja voimistaa vaikutustamme kansainvälisissä kysymyksissä. Puolustuspoliittisen yhteistyön osalta Pohjoismaiden neuvosto kävi kertomusvuonna 16 keskusteluja Nordefcon puheenjohtajana toimineen Tanskan johdolla. Esillä olivat muun muassa Itämeren alueen turvallisuustilanne ja yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa. UaV pitää myös myönteisenä, että YK:n kestävän kehityksen ohjelma Agenda 2030 oli esillä Pohjoismaiden neuvoston kokouksissa ja Pohjoismaat ovat ryhtyneet selvittämään keinoja edistää yhteispohjoismaisesti kestävän kehityksen tavoitteita. Monet Agenda 2030 -tavoitteista ovat niin Suomen kuin muiden Pohjoismaiden ulkopolitiikan ja kehitysyhteistyön keskiössä, ja on luontevaa, että niiden ympärillä tehdään tiivistä pohjoismaista yhteistyötä. Arvoisa puhemies! Pohjoismaiden ja Venäjän välisen yhteistyön osalta UaV korostaa parlamentaarisen vuoropuhelun jatkamisen tärkeyttä, vaikka yhteistyötä Venäjän kanssa ei edelleenkään voida tehdä normaaliin tapaan. On hyvä, että tämä dialogia korostava lähestymistapa painottuu myös Pohjoismaiden ministerineuvoston kertomusvuonna hyväksymässä Venäjä-selonteossa. Valiokunta pitää niin ikään myönteisenä, että Luoteis-Venäjällä on pystytty käynnistämään vuoden 16 aikana yhteistyöohjelmia, muun muassa ympäristön ja ilmaston aloilla. Maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksissä Pohjoismaiden yhteistyö on ollut kertomusvuonnakin tiivistä. Ulkoasiainvaliokunta pitää erityisen myönteisenä Pohjoismaiden päätöstä yhteisen kotouttamisen osaamiskeskuksen perustamisesta Tukholmaan. Pakolaiskriisin seurauksena Tanskan ja Ruotsin käyttöönottamat rajatarkastukset kertomusvuoden aikana sotivat Pohjoismaiden välisen vapaan liikkuvuuden periaatetta vastaan. Siihen liittyen ulkoasiainvaliokunta korostaa, että muuttoliikkeeseen liittyvät kysymykset on pyrittävä ratkomaan tiivistämällä pohjoismaista ja EU-yhteistyötä ja pyrkimyksenä tulee olla Pohjoismaiden välisten rajatarkastusten lopettaminen. Valiokunta huomioi tyytyväisyydellä, että viimeaikainen kehitys on liikkunut tähän suuntaan. Vapaan liikkuvuuden osalta ulkoasiainvaliokunta korostaa myös rajaesteiden purkamisen tärkeyttä. Pidämme valiokunnassa hyvänä, että rajaestetyöhön panostamista on jatkettu kertomusvuonna, ja se on myös nostettu Suomen kuluvan vuoden Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajuuskauden läpileikkaavaksi teemaksi. Rajaesteiden purkamisen ohella tärkeää on niiden ennaltaehkäisy uutta lainsäädäntöä luotaessa. Arvoisa puhemies! Katsomme ulkoasiainvaliokunnassa, että parlamentaarikkojen osallistuminen pohjoismaiseen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tiivistämiseen Pohjoismaiden neuvoston piirissä on jatkossakin tärkeää. On hyvä, että nämä aiheet on huomioitu Suomen puheenjohtajuuskauden ohjelmassa. Puheenjohtajuuskausi antaa Suomelle merkittävän mahdollisuuden tuoda keskusteltavaksi