Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-08 puhemies! Edustaja Heinäluoma taisi omassa puheenvuorossaan viitata siihen, että Etyj on kohdannut aika vaikean vaiheen, kuten koko kansainvälinen tilanne tietysti kertoo monin eri tavoin. Yhdyn arvioon. Yhdyn myös siihen arvioon, että tehokkuutta päätöksenteossa ja ennen muuta niiden vaikuttavuutta voitaisiin parantaa. Tätä työtä on tehty Etyjissä viime vuosina aika paljon monissa eri yhteyksissä, niin parlamentaarisella tasolla kuin hallitusten väliselläkin tasolla, mutta valittaen on todettava, että tulokset eivät juuri tästä kansainvälisen tilanteen jännitteisyydestä johtuen ole sellaisia, mitä voisi kohtuudella toivoa ja odottaa. Mallien puutteesta ei ole kysymys — kysymys on, niin kuin kaikki hyvin ymmärtävät, enemmänkin poliittisen tahdon puuttumisesta, siitä, mikä heijastuu meidän turvallisuusasetelmiimme. Olemme kuitenkin eräässä suhteessa suomalaisina erityisasemassa. Parhaiten Parhaiten tunnen Etyjin, en niinkään Euroopan neuvostoa ja muita toimielimiä, ja meillä suomalaisilla on erityispiirre, joka selvästikin saa huomiota ja arvostusta osakseen, ja se on ehkä minullekin hiukan yllättäen noussut asiaksi, jota en halua olla tässä yhteydessä eduskunnan edessä korostamatta, ja se on laajan turvallisuuden käsite. Meidän on aika vaikea — jos vähääkään syväanalysoidaan eri kriisejä, konflikteja, ongelmia — väittää, että vain yksi seikka kokonaan selittäisi kansainvälisten ongelmien perusluonteen. Useimmin nämä konfliktit syntyvät valitettavan laajaltakin pohjalta asioiden yhteennivoutumisen kautta. Ja näin muodoin se laajan turvallisuuden filosofia, jota ehkä meidän täällä Suomessakin kannattaisi hieman avata, on sellainen ikään kuin vientituote, joka syntyi — edustaja Heinäluoma taisi siihen viitata — jo vuonna 75 silloisen Etykin syntymisen myötä. Se palveli silloin Suomen kansallistakin etua, mutta se toi sellaiset periaatteet kansainvälisen politiikan näyttämölle, joita on pääsääntöisesti haluttu kunnioittaa, ja nyt ollaan vaiheessa, jossa niitä haastetaan. Aivan vastaavalla tavalla kuin tuolloinen kolmen korin, kymmenen periaatteen kooste siitä, minkälaisia, sanoisiko, liikennesääntöjä kansainvälisessä politiikassa pitää noudattaa, niin aivan vastaavalla tavalla tässä vuosien myötä laajan turvallisuuden käsite voi olla sellainen malli, joka otetaan ikään kuin uuden tason tarkastelukulmana kansainvälisten kriisien ratkaisemisessa. Nostan tässä yhteydessä Suomen valtuuskunnan toiminnan tuolla parlamentaarisella puolella esille, ja voin nykyisenä valtuuskunnan jäsenenä sanoa, että edustaja Paloniemen johdolla tapahtuva On tärkeää, että Suomi pitää paikkansa ja on aktiivinen ja aloitteellinen näissä asioissa, sillä tosiasiassa Etyjkin on, kuten Euroopan neuvostokin, dialogin ja diplomatian foorumi. Me emme ole sotilaallinen toimija, vaan etsimme rauhanomaisia, vuorovaikutukseen yhteistä ymmärrystä etsiviä malleja kansainvälisten ongelmien hoitamiseksi, ja tässä mielessä Etyj, Euroopan neuvosto, on tärkeä myöskin vaikeissa sotilaallisissa asioissa, jonka kaltainen on esimerkiksi Ukrainassa tällä haavaa edessämme. Täällä viitattiin Lähi-itään. Lähi-idän kriisien luonne, jos mahdollista, on vielä vaikeampi ja syvempi kuin mitä me näemme pitkittyneiden konfliktien prosesseissa ympäri Eurooppaa tänä päivänä. Mutta sellainen alue maantieteellisesti, joka ei suoranaisesti ole Etyjin jäsenvaltioiden aluetta, siitä huolimatta että Lähi-idän maita on tarkkailijoina Etyjissä. Etyj on pohjoisen pallonpuoliskon ylivoimaisesti laajin turvallisuusjärjestö, mutta Lähi-itä ei suoraan ole ikään kuin Etyjin kohteena, ja sen vuoksi tietysti tässä täytyy olla hiukan varovainen ennen kuin ottaa kantaa niin, että "kyllä, kyllä me tulemme tämän asian osalta toimimaan tarkasti". Eräs yksittäinen seikka, johon haluan tässä... — En tiedä, herra puhemies, kuinka paljon tässä on ylipäätään aikaa käytettävissä. Haluan erään seikan tässä tuoda esille sen vuoksi, että vaalitarkkailusta on monissa yhteyksissä puhuttu. Vaalit vaikkapa Yhdysvalloissa ja vaalit vaikkapa Venäjällä eivät ole yksi yhteen verrattavissa. Ei ole olemassa sellaista aivan absoluuttista mittatikkua, joka kertoisi, miten vaalit ovat toisiinsa punnittavissa. On hyvin tärkeää, että kun vaaleja arvioidaan, niitä kyetään kehittämään Etyjin luoman standardin pohjalta ja viemään kehitystä eteenpäin, koska jos Etyj ei kykene vaaleissa tarkkailemaan ja tekemään omia arvioitaan, on luonnollisesti selvä, että houkutus huonoon käyttäytymiseen vaalien yhteydessä selkeästi lisääntyy. Kansainvälisen yhteisön läsnäolo vaaleissa on erittäin tärkeää. Mutta se, minkä huomaamme — ja toivon, että se otettaisiin Suomessakin lukuun vaikka olemme teknologian edistyneimpiä maita maailmassa — vakavasti otetaan huomioon ne riskit, joita sähköinen äänestysjärjestelmä, missä tahansa päin maapalloa ollaankaan, käytännössä demokratian toteutumiselle merkitsee. Se on jo tänä päivänä konkreettisesti nähtävissä, Etyj kiinnittää siihen valtavasti huomiota. Ja toivon, että tässä suhteessa vanhan koulun oppilaat saavat sanansa kuuluviin niin, että vaalijärjestelmä, jonka demokraattinen pohja tietysti on vaalisalaisuudessa ja vaalien oikeellisuudessa, voisi sillä tavalla toteutua, ettei ahmaista sellaista palaa, joka tarjoaa vaalien tuhoamiselle ja niitten periaatteitten vakaville loukkaamisille mahdollisuuden, ettei siihen ikään kuin suuressa innossamme mentäisi, vaan turvauduttaisiin sellaiseen järjestelmään, joka on todettu toimivaksi,