samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2019-01-23 Kiitos, arvoisa puhemies! Kiitos asiallisesta keskustelusta vaikeasta teemasta. Oikeastaan tähän kielitaitoasiaan haluaisin vielä ottaa kantaa. Ylipäätään tämä kotoutuminen ja kaikki koulutus, joka siihen liittyy, on tietenkin paljon muutakin kuin kielikoulutusta. Useiden vuosien ajan tätä kotouttamiskoulutusta on kritisoitu siitä, että liiaksi painotetaan kieliopintoja esimerkiksi yhteiskunnallisen osallisuuden ja työelämälähtöisyyden kustannuksella, ja sen takia koulutuksen sisältöjä on nyt monipuolistettu. Tuossa ennen joulua meillä oli tämmöinen palkintojenjakotilaisuus, jossa siis palkittiin sellaisia toimijoita, jotka saaneet hyviä tuloksia aikaiseksi tai ovat itse olleet mukana tekemässä sitä kotoutumistyötä. Jäi vain mieleeni Yhdysvalloista Suomeen tullut nuori nainen, joka oli vuosia, olikohan se nyt peräti 8 vuoden ajan, yrittänyt suomen kieltä opetella, ja sitten hän oli saanut ahaa-elämyksen, että täällähän on toinenkin virallinen kieli, ruotsi. Hän oppi sen aika lailla nopeasti. Hän oppi ruotsin kielen, kotoutui, eli hän pääsi töihin, ja nyt hän sanoo, että hän on töissä, hän tietää, mitä täällä tapahtuu, hän tietää, mistä ihmiset puhuvat. Ja hän ei ole tähän jättänyt, vaan nyt hänellä on aikaa keskittyä niihin suomen kielen on hyvä esimerkki käytännön elämästä, miten nämä asiat voivat mennä eteenpäin. Tästä kolmannen sektorin roolista vielä totean sen, että näillä kaikilla järjestöillä on tosi tärkeä rooli kotouttamisen tukemisessa ja sitä pitää vahvistaa niin, että suunnataan resursseja sinne ja sitten systematisoidaan viranomaisten ja näitten järjestöjen yhteistyötä. Ja TEM valmistelee, siis työ- ja elinkeinoministeriö valmistelee parhaillaan kotouttamisen kumppanuusohjelmaa juuri tämän yhteistyön vahvistamiseksi ja selkiyttämiseksi. Tämäkin varmaan kertoo siitä, että tässäkin asiassa me teemme jo, että me emme odota tässä toimenpiteitä. Sitä tietysti pahoittelen, että kun tämä on niin monisyinen ja iso asia, niin tähän todellakin menee aikaa. Mutta toimettomana emme ole
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-23 Maahanmuuttajat ovat erilaisia, he ovat hyvin heterogeeninen ryhmä, ja heidän kotoutumisessaan on tämä huomioitava ja myöskin siinä, mitä vaatimuksia heille esitetään. Kotoutumisen toimivuuden parantaminen on todella huomionarvoista ja välttämätöntä. Epäonnistuneen kotoutumisen kotoutumisen vakavampia seurauksia voidaan pahimmillaan nähdä rikollisuuden kasvuna, josta olemme saaneet viime aikoina myöskin median kautta kuulla. Pitkä turvapaikanhakuprosessi on todella haastava periodi, ja silloin se altistaa myöskin erilaisille väärinkäytöksille, mikäli sitä aikaa ei aktiivisesti käytetä hyväksi. Onkin erittäin hyvä, että tarkastusvaliokunnan mietinnössä on nostettu velvoittavuus kotoutumiskoulutuksessa esille sekä kielen osalta että Suomen kulttuurin osalta niin, että suomalaisen yhteiskunnan toimintatapojen, sääntöjen ja arvojen tuntemusta tulee kotoutumiseen myöskin sisällyttää, ja oleellisen tärkeää on myöskin, että sitä mitataan, että siihen tulee koe Sitten tässä puhutaan myös kokonaisvastuun siirrosta kunnille, mikä varmasti on jatkossa kotoutumisen kannalta paikallistasolla järkevää, mutta se pitää tietenkin huomioida myöskin rahoituksen osalta, mistä siihen löytyvät rahat. Järjestöjen mukaanotto on erittäin positiivista ja kannatettavaa. Tämä on hyvä lähtökohta nyt jatkossa lähteä kehittämään kotoutumispalveluita.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-23 Siirtolaiset — näitä ryhmiä on tietysti monenlaisia, mutta jos otetaan siirtolaiset ja työn perässä muuttaneet, ovat he sitten suomalaisia tai mistä maasta tahansa — pääsääntöisesti ovat erittäin yritteliästä porukkaa. Kun he ovat tulleet maahan, johon ovat matkustaneet, niin he tekevät työteliäästi töitä, ovat aktiivisia. Lähtökohta on se, että heillä ei yleensä ole mitään menetettävää, heillä on paljon voitettavaa. Riippumatta siitä, mistä syystä Suomeen on tultu, tilanne on yleensä sama: paljon on voitettavaa, vähän hävittävää. Sen takia on tärkeätä, että näistä ihmisistä, jotka Suomeen tulevat, otetaan nopeasti koppi. Se aika, joka annetaan siihen kotouttamiseen, on tiivis. Heidät otetaan mukaan, ja heiltä myös uskalletaan odottaa omaa aktiivisuutta, niin kuin tässä ministeri Lindströmkin toi esiin. En muista sieltä graduntekoajoilta sellaista muista sieltä graduntekoajoilta sellaista tarinaa tai historian opetusta, että missään yhteiskunnassa päämäärättömien ja toimettomien nuorten miesten ryhmä olisi koskaan johtanut yhtään mihinkään hyvään. Jos se energia ei pääse purkautumaan järkevällä tavalla työntekoon tai opiskeluun tai johonkin muuhun rakentavaan toimintaan, niin tulokset ovat yleensä huonoja. Sen osoittaa historia. Tästä mietinnöstä. Tämä on hieno paperi, luin sen eilen illalla ja toistan vielä tämän kohdan, mitä tukiriippuvuudesta sanotaan, että on vaarallista, jos maahanmuuttajan elintaso on sillä tavalla parempi kuin lähtömaassa. Siis siinä ei ole pahaa, mutta se on pahaa, jos he oppivat siihen, että omaa aktiivisuutta ei tarvita ja elintaso muodostuu ikään kuin niitten tukien kautta riittäväksi ja
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 puhemies! Tämä keskustelu kotouttamisesta on siinä mielessä outoa, että oikein kukaan ei tunnu kysyvän, mihin sitä kotouttamista nyt sitten loppujen lopuksi ylipäänsä tarvitaan. Meillehän on kuitenkin markkinoitu maahanmuuttoa lääkkeenä työvoimapulaan, kestävyysvajeeseen, väestökatoon ja ties vaikka mihin, ja nyt meille kuitenkin tullaan sanomaan, että tänne muuttavat eivät osaisi auttamatta elää suomalaisessa yhteiskunnassa. Eikö perusedellytys sellaiselle, jonka odotetaan tuovan yhteiskuntaan jotain plusmerkkistä tulosta, olisi se, että hän pystyisi nyt huolehtimaan ensin omat asiansa ilman että häntä siinä erikseen autetaan. Jotenkin on mielestäni jopa hieman koomista puhua tässä yhteydessä jonkun amerikkalaisen kotoutumisesta Suomeen. Onko tässä salissa ketään sellaista, jonka mielestä kenenkään amerikkalaisen kotoutumisessa Suomeen on koskaan ollutkaan mitään ongelmaa? Kyllä me kaikki taidamme tietää, mistä tässä puhutaan, vaikkei sitä moni täällä haluakaan ääneen sanoa. Valiokunnan kannanotossa on paljon hyvää, erityisesti tuollaiset yksittäiset asiat, kuten se, että tulkkauspalveluita ei pitäisi olla saatavilla loputtomiin. On tietysti outoa, että näinkin itsestään selvä asia täytyy erikseen sanoa, mutta on sinänsä hyvä, että se on sanottu. Myöskin tuen ajatuksia siitä, että kielitaitovaatimus ja kotoutumiseen osallistuminen olisivat edellytys pitkäaikaisen oleskeluluvan saamiselle, mutta nämäkin ovat mielestäni täydellisiä itsestäänselvyyksiä, joita ei pitäisi järkevien ihmisten asumassa maassa joutua erikseen sanomaan. Painottaisin kahta asiaa tässä asiassa: Ensinnäkin sitä, että mietittäisiin ensin omat asiat kuntoon, oman maan työttömille töitä. Sitten jos vielä joku tänne tarvitaan, pyrittäisiin hankkimaan tulijoita sellaisista kansallisuuksista ja kulttuuritaustoista, jotka ovat todetusti yhteensopivia suomalaisen kulttuurin kanssa. Turha meidän on lähteä erityisesti itsellemme vaikeuksia hankkimaan, kun me jo tiedämme, ketkä niitä ongelmia tulevat tänne keskimäärin aiheuttamaan. Toisinnakin pitäisi tehdä selvä ero
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 Arvoisa puhemies! Ensin kiitän myös tarkastusvaliokuntaa erittäin hyvästä mietinnöstä. Lopputulos oli yksimielinen, ja se on harvinaista. Hienoa! Ja kiitän myös edustaja Olli Immosta erittäin hyvästä puheesta. Maahanmuuttajien työllistymistä on selvitetty monen tutkimuksen voimin. Selvityksiä on vaikeuttanut osaltaan se, ettei aina ole tiedossa oleskeluluvan perustetta. Kotouttaminen ei ole ollut onnistunutta vastaanottokeskuksista kuntiin siirryttäessä, sillä valtaosa maahanmuuttajista hakeutuu suuriin kaupunkeihin ja omiin yhteisöihinsä. Tämä hidastaa integroitumista suomalaiseen yhteiskuntaan. Oleskelulupia myönnettiin 33 674 vuonna 2017, 2017, ja työnteon perusteella näistä 6 751 kappaletta. Valtaosa työskentelyn perusteella oleskelulupansa saaneista oli kotoisin joko Intiasta, Ukrainasta tai Venäjältä. Maahanmuuttajien yrittäjyys koettiin asiantuntijalausunnoissa tärkeäksi, ja koska äsken en pystynyt ministeriltä kysymään hänen mielipidettään, niin otan esille tässä yhden ongelman, joka on noussut Turussa. Nimittäin siellä on parturi-kampaajien liikkeitä aika paljon, ja nyt maahanmuuttajataustaiset ovat myös perustaneet omia parturiliikkeitään, he tarjoavat hiustenleikkuuta 10 eurolla. Meidän kampaajien ammattilaiset, jotka ovat jo olleet vuosikymmeniä työssä ja pitäneet liikettä, sanovat, että alle 20 euron tämä ei oikein onnistu, jos aikoo maksaa kaikki velvoitteet, verot, kustannukset, mitkä liittyvät tähän hiustenleikkuuseen, ja tämä on vähän ongelmallista, kun taistellaan samoista asiakkaista. Arvoisa puhemies! Valiokunta toteaa, että turvapaikanhakijoiden velvollisuuksien ja oikeuksien pitäisi olla tasapainossa. Tällä hetkellä tukien varassa eläminen on liian houkutteleva vaihtoehto. Vastaanottokeskuksissa pitäisi opettaa nykyistä perusteellisemmin yhteiskuntamme toimintatapoja, kulttuuria, sääntöjä ja arvoja. Osaaminen pitäisi varmistaa erilaisia kokeita järjestämällä. Jos ei integroitumista edistävä koulutus maita, silloin pitäisi vastaanottorahaa leikata. Tanskassa kotouttamiskoulutus on pakollista ja oleskeluluvan saamiseksi on suoritettava testit hyväksyttävästi. Suomessa ja Ruotsissa oleskeluluvan saaminen ja kotouttamisohjelman suorittaminen eivät ole sidoksissa toisiinsa. Tulokset eivät ole mairittelevia. Suomen kannalta olisi tärkeää saada haittamaahanmuutto kuriin. Työperäinen maahanmuutto on osaajapulasta johtuen perusteltua, mutta ensisijaisesti meidän tulisi ratkoa osaamisvajettamme suomalaisten voimin. Perussuomalaiset ovat nostaneet tämän asian vahvasti esille. Emme saa myöskään vauhdittaa maahanmuuton kautta tapahtuvaa halpatyömarkkinoiden syntyä. Arvoisa puhemies! Vielä näin lopuksi kiitän näitä keskeisiä näitä keskeisiä asioita, mitä on nostettu esille valiokunnan mietinnössä. Eli maahanmuuttajanaisten asema on heikko, heidän työllistämiseensä pitää nyt sitten laittaa paukkuja. Tämä Tanskan malli on velvoittava malli maahanmuuttajille, se sopisi myös Suomeen. Lisäksi tämä kielen oppimisen tärkeys on kaiken a ja o.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-23 mietintö on erinomainen paperi, ja erityisesti haluaisin tästä mietinnöstä nostaa yhden kohdan esille. Tästä on käyty aika laajaa keskustelua ja myös täällä debattikeskustelua, ja se, mikä täällä minusta on erityisen hyvää ja johon ehkä pitäisi vieläkin enemmän kiinnittää huomiota, on se, että täällä sivulla 26 todetaan, että valiokunnan mielestä turvapaikanhakuprosessi kestää liian kauan. Kun tässä puhutaan nyt laajasti ottaen kotoutumisesta ja siihen liittyvistä haasteista, joista ehkä tärkein on kielen oppiminen — sehän tulee yleensä ennen kuin pystyt edes ottamaan töitä vastaan, kuten täällä puhutaan työmarkkinoille siirtymisestä, et oikein pysty siirtymään työmarkkinoille, jos sinulla ei ole mitään kieltä, jolla pystyt töitä tekemään — niin kotouttamistoimenpiteiden alkaminen tehokkaasti ei voi oikein onnistua ennen kuin sinulla on varmuutta siitä, voitko jäädä tähän maahan. Siihen tarvitaan siis oleskelulupa, ja nyt meillä on se tilanne, että meillä jopa kolme vuotta kestää tämä prosessi kaikkine valituksineen ennen kuin tulee varmuus siitä, voiko henkilö jäädä tänne Suomeen. Totta kai voidaan lähteä jo turvapaikkaprosessin ollessa kesken vastaanottokeskuksissa ja muualla suomen kieltä kouluttamaan ja antamaan koulutusta tästä kulttuurista, mutta kyllä se kaikkein Sen takia itse näkisin, että on tärkeää, että kun täällä on nyt ollut laaja yhteisymmärrys siitä, että kotouttamiseen tarvitaan panostusta, niin erityisesti kiinnittäisimme huomiota siihen, että turvapaikanhakuprosessia saataisiin lyhennettyä. Haluan myös todeta sen, että kun maahanmuuttajista puhutaan, niin se — kuten täällä on todettukin — ei todellakaan ole kovin yhtenäinen ryhmä kirjoitti ylioppilaaksi ja suoritti itse asiassa kolmoistutkinnon. Se avain siihen, kuinka tämä oli mahdollista, lähti siitä, että hän silloin nuorena poikana opetteli ensimmäisen vuoden aikana koulussa suomen kielen ja pystyi siirtymään ikätovereittensa seuraan tavalliselle koululuokalle ja opiskelemaan. Minusta tällaiset esimerkit rohkaisevat kyllä meitä siihen, että kun me voimme vain tämän asian hoitaa, niin me saamme tämän maahanmuutonkin enemmän voimavaraksi kuin suomalaisen yhteiskunnan uhaksi.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-23 dokumentti kaiken kaikkiaan, ja nämä valiokunnan kannanottoehdotukset täällä lopussa, 9 kappaletta, ovat myös hyvin kannatettavia. Toimintoja nimenomaan kotouttamisen suhteen tulee tehostaa kaikissa vaiheissa siitä lähtien, kun maahanmuuttaja saapuu Suomeen, näin sanotaan kolmoskohdassa. Ja edelleen tähän velvoittavuuteen liittyen, mitä on nostettu esiin, haluaisin nostaa kielikoulutuksen. Kielikoulutus on velvoittava, ja kielikoulutukseen sisältyy kielitaitoa mittaava koe. Pidän sitä erittäin hyvänä. Turvapaikanhakijalta tulee samoin edellyttää suomalaisen yhteiskunnan toimintatapojen, sääntöjen sekä arvojen tuntemusta, ja myös tämän varmistamiseksi tulee olla koe. Itse ajattelisin, että tätä noudattamisvelvoitetta tulisi käytännössä vieläkin tehostaa sillä tavalla, että ei vain puhuttaisi toimintatapojen, sääntöjen sekä arvojen tuntemisesta vaan myös edellytetään yhteiskunnan toimintatapojen ja sääntöjen noudattamista ja myös meidän arvojemme kunnioittamista. Ajattelen kyllä hieman eri tavalla kuin edustaja Lohi tuossa edellä. Mielestäni kielen, tapojen ja sääntöjen koulutus ja niihin opastaminen pitäisi aloittaa heti ensimmäisestä päivästä siellä arjen ja asumisen keskellä, niin että ensimmäisenä päivänä opitaan muutama sana siinä vuorovaikutuksessa ja seuraavana päivänä lisää ja samalla opitaan niitä normaaleja arjen toimintatapoja tässä yhteiskunnassa. Erittäin hyvää on, että nostetaan esille maahanmuuttajanaisia, ja tässä haluaisin vielä korostaa ikänaisia ja yleensä ikäihmisiä. Ikäihmisiähän näissä kulttuureissa yleensä kunnioitetaan ja arvostetaan, ja olisi erittäin tärkeätä kiinnittää huomiota ikäihmisiin — ja myös ikänaisiin — koska monta kertaa heillä kuitenkin on sitä vaikutusvaltaa siellä kodeissa, lähipiirissä, ja tietysti heillä tulisi olla paitsi riittävä kielitaito myös ymmärrys tästä kulttuurista. Kaiken tämän jälkeen haluaisin vielä nostaa esiin sen tosiasian, että vaikka suurin osa meidän maahanmuuttajista haluaa kotoutua, haluaa oppia kielen ja meidän toimintatapamme ja ymmärtää niitä, niin tosiasia on, että meillä on joukossa myös pieni osa heitä, jotka välttämättä eivät lähtökohtaisestikaan halua kotoutua eivätkä halua oppia ja kunnioittaa meidän toimintatapojamme ja sääntöjä. Minusta on
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-23 ja keinoja siihen, mitenkä toimitaan, jotta tämä toimisi hyvin. Mutta itse kuitenkin ajattelen, että on hyvä muistaa koulutuksen merkitys työn saamisen edellytyksenä. Se on hyvä asia, että siihen on kiinnitetty huomiota, mutta nostaisin esille vielä tämmöisen puolen, että myös opettajien koulutukseen tämä kotouttamiskoulutus olisi hyvä nostaa esille sillä tavalla, että he tuntisivat mahdollisimman monipuolisesti näitten kotoutettavien lähtökohdat, niin että he pystyisivät soveltamaan sitä opetusta sillä tavalla, että kotoutettavat mieltäisivät sen opetuksen paremmin itselleen ja näin pystyisivät oppimaan ja sopeutumaan paljon paremmin. Myös näiden niin sanottujen ammatillisten kielten — ammattikielen, mitä puhutaan koskien jotakin tekemistä, osaamista, sorvaamista, mitä tahansa,
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-23 puhemies! Pidin täällä aiemmin puheenvuoron, jossa peräsin työllistymistä ja kiittelin maahanmuuttajanaisten keskiöön nostamisesta, ja kiitän niistä kaikista muistakin puheenvuoroista, joissa niin kielen oppimisen kuin työllistymisen mahdollisuutta haluttiin varhaistaa turvapaikanhakijoiden osalta ihan heti maahantulon jälkeen. sitten turvapaikanhakijalla ei sitten havaittaisi tutkinnassa perusteita turvapaikalle ja hän joutuisi sitten poistumaan maasta, en näe, että siinä nyt mitään kohtuutonta haittaa tulisi. Muistaakseni edustaja Sarkkinenkin taisi siitä mainita. Arvoisa puhemies! Kansanedustajaa ei velvoita puolue, eivät etujärjestöt. Häntä velvoittaa perustuslaki: hänen tulee noudattaa oikeutta ja totuutta. Ajattelen nyt niitä kaikkia Suomen rajoja valvovia naisia ja miehiä, Rajavartiolaitosta, joka estää laittoman rajanylityksen, laittomien tavaroiden, aseiden ja huumeiden, maahantuontia ja tutkii myös rajaloukkauksia. tekevät arvokasta työtä joka päivä ja ovat erittäin ammattitaitoisia, ja täällä edustaja Huhtasaari väittää, että täällä ovat rajat auki. Ne ovat yhtä lailla auki kuin silloin kun te, perussuomalaiset, olitte hallituksessa. Ja mitä te saitte aikaan? Väitätte koko ajan, että se on kokoomuksen, sinisten ja keskustan vika, että on tullut 30 000 turvapaikanhakijaa. Miten se oltaisiin voitu estää, jos tuolla rajalla on ihmisiä hakemassa turvapaikkaa? Olisitteko olleet valmiita rikkomaan kansainvälisiä sopimuksia?
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-23 joka vaikeuttaisi kotoutumista niin paljon, että työllistyminenkin saattaisi epäonnistua tässä määrin. Mutta sen perusteella mitä kuulin kotouttamiskoulutuksesta, kun työelämä- ja tasa-arvovaliokunta kuuli tässä, kun me teimme lausuntoa tätä mietintöä varten, asiantuntijaa — joka itsekin on maahanmuuttaja, hän on siinä organisaatiossa nyt mukana — niin hän sanoi sillä tavalla, että meillä Suomessa kyllä kerrotaan maahanmuuttajille nämä oikeudet ja myös velvollisuudet, mitä täällä tulee tehdä, ja hän korosti nimenomaan sitä, että meillä olisi syytä kaikille antaa velvollisuus, myös niille muutamissa kulttuureissa herkästi kotiin jääville naisille, oppia suomen kieli ja sitä kautta etsiä myös työtä silloin, kun sitä saadaan. Tästä työllisyydestä sen verran, että meillä olisi kyllä syytä muuttaa lainsäädäntöä sillä tavalla, että näillä, jotka ovat sosiaalilautakunnassa, ja sen kanssa me kiersimme kahdessa paikassa, missä oli maahanmuuttajia, voisi sanoa, kasaantunut aika paljon — Tanskan Aarhusissa ja sitten Malmössä — ja molemmissa paikoissa ongelma oli se, että kun siellä oli aikaisemmin kunnan omistamat isot vuokrakiinteistöt olleet niillä ruotsalaisilla ja tanskalaisilla asukkailla, niin sitten kun sinne oli maahanmuuttajia tullut ja heitä oli nimenomaan keskitetty siihen yhteen paikkaan, niin molemmat paikat olivat vähitellen muuttuneet semmoisiksi paikoiksi, että siellä ei enää ollut paikallisia, alkuperäisiä ruotsalaisia ja tanskalaisia, vaan kaikki olivat maahanmuuttajia. Oli, voisi sanoa, surkeaa katsoa sitä tilastoa, missä puolet porukasta jätti oikeastaan muutenkin koulutuksen tosi vähälle, ettei siellä opittu juuri lukemaan. Ja se toinen puoli, joka jäi tässä huonoon asemaan, oli ne nuoret pojat, jotka jäivät oikeastaan kategorisesti yhteiskunnan ulkopuolelle semmoisessa ympäristössä. Minä toivoisin, että me Suomessa emme asuta maahanmuuttajia sillä tavalla emmekä päästä heitä keskittymään joihinkin paikkoihin, joissa tämmöistä gettoutumista tapahtuisi.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-23 kotouttamiskoulutuksen kielenopetuksen laadusta. Suomen kielen lautakunnan mukaan kotouttamiskoulutus on luonteeltaan tyypillinen koko yhteiskunnan toimintaa tukeva julkinen palvelu, jonka järjestäminen yhä kasvaville koulutettavien määrille tarjouskilpailumenettelyn pohjalta ei ole ratkaisuna enää toimiva. Tässähän käy todellakin niin, että kun kouluttajat vaihtuvat kilpailun mukaan, niin pitkäjänteisiä työelämäyhteyksiä ei pystytä rakentamaan ja koulutusta järjestäville tahoille ei kerry välttämättä sitä osaamista, joka varmistaa opetuksen laadun. Sen vuoksi tuossa mietinnössä todettiinkin, että lautakunta on kannanotossaan pitänyt luontevimpana, että vastuu kotoutumiskoulutuksen järjestämisestä olisi työ- ja elinkeinoministeriön asemasta opetus- ja kulttuuriministeriöllä, jolla on juuri opetukseen ja sen laadun varmistamiseen liittyvää osaamista. Tästä asiasta valiokunta ei ole lausumaa tehnyt eikä varsinaisesti tähän ministeriöasiaan ottanut kantaa, mutta mielestäni tätäkin asiaa
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 osa sieltä sitten sinertyi, mutta minä ainakin jo 2015 vaadin, että meille tulee rajatarkastukset ja meidän on käännytettävä turvapaikanhakijat rajalta, ja vaadin myös sitä, että me emme ota vastaan turvapaikkahakemuksia turvallisista maista. Toki nykyisillä perussuomalaisilla ei valitettavasti ollut mitään sananvaltaa hallituksessa, mutta kuitenkin yhteisiä kirjauksia saimme aikaiseksi. Esimerkiksi tämmöinen maahanmuuttokirjaus löytyy valtioneuvoston sivuilta, tämä on 2015 kirjoitettu: ”Suomi tulee vaatimaan voimakkaasti EU:n jäsenmailta kunnollista ulkorajavalvontaa sekä jokaisen maan vastuuta rekisteröidä turvapaikanhakijat. Rekisteröimätön liikkuminen Schengen-alueella on saatava loppumaan. Suomi tekee EU:ssa turvapaikkapolitiikkaa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.” Mikään kansainvälinen sopimus ei pakota ottamaan turvapaikkashoppailijoita turvallisesta maasta. Päinvastoin, meidän ensisijainen tehtävämme on laittaa suomalaisten turvallisuus ensin, joten näitä voidaan hyvin tulkita Suomen turvallisuus edellä ‑näkökulmasta. Australia ja monet muut maat ovat allekirjoittaneet samoja sopimuksia. Se on tietysti sitten jokaisen jäsenvaltion oma asia, miten niitä sopimuksia tulkitsee, mutta kyllä suomalaisten ensisijainen tehtävä on suojella omia kansalaisiaan. En minä ymmärrä, millainen kansa antaa tällaisen tapahtua itselleen, että pitää rajat auki. Emme tiedä, kuka tänne tulee, kuinka kauan he ovat, mitä he täällä tekevät. Maksanut on ainakin miljardeja euroja, raiskauksia on tapahtunut, murhia on tapahtunut ja jopa ensimmäinen terrori-isku. Onkin hyvin surullista, että muut oppositiopuolueet kaiken tämän tapahtuneen jälkeen eivät lähteneet mukaan välikysymykseen, minkä perussuomalaiset esittivät. Ilmeisesti kaikkien muiden puolueiden mielestä asiat ovat edelleen hyvin,
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 Arvoisa rouva puhemies! Tarkastusvaliokunnan raportti oli yksimielinen. Mutta näihin epäkohtiin, joihinka edustaja Huhtasaari puuttui: rajatarkastukset. Otetaanpa esimerkki: Me olemme täällä, ministerit, edustajat. Jos tänne tulee vieras, tuossa on turvatarkastus. Kaikki tarkastetaan, jotka tänne tulevat. Elikkä täällä on turvallista olla, ja ministerinkin on hyvä pilkistellä tuolta aitiosta. Ei kukaan uhkaa mitään. Mutta mitenkä on ne äänestäjät, jotka ovat äänestäneet meidät tänne. Niistä ei kyllä välitetä paljon mitään. Ei minkäänlaista tarkastusta, tuli tänne minkälainen terroristi tahansa. Sanoo vaan, että turvapaikka, ja tervetuloa. Mutta mitä on sitten tehty tämän kotouttamisen eteen? Edustaja Elovaaralla oli esitys tuossa. Luin tätä listaa silloin vähän matkaa, kun aika loppui kesken. Näitä nimittäin on monta sivua, jos haluaa katsoa, ja jonkin verran minä voin tuosta ottaa, muutaman esimerkin. Jatkan siitä edellisestä: maahanmuuttajajärjestöjen mielenterveysosaamista pohtiva projektisuunnittelija, maahanmuuttajien työllistämisyhdistyksen asianajaja, maahanmuutta-jien neuvontapisteen ohjaaja, pakolaisavun vertaisryhmätoiminnan koordinaattori, monikulttuurisen tietopalvelukeskuksen asiantuntija — mikäs tuo on? — maahanmuuttajien kansalaistoiminnan kehittämisestä vastaava virkamies... Näitä ei kehtaa kyllä enempää lukea. Tässä menee ikä ja terveys. Tämmöiset on jo laitettu sinne, että saadaan homma toimimaan. Nyt pohditaan, että saadaan perustettua lisää näitä virkoja, että sitten niin kuin se homma tapahtuisi jollakin tavalla. No, jos tämä herrasväki, mikä tässä on, ei ole saanut vielä mitään aikaan, niin mitä varten pitäisi vielä kouluttaa lisää tämmöisiä päälliköitä tänne sotkemaan hommia. Jos
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-23 todettava, että kotouttamispolitiikka ei nykyisellään toimi ja tilanteen korjaamiseksi tarvitaan nyt uudenlaista päätöksentekoa. Kaikista paras keino ihmisen integroitumiseen tähän yhteiskuntaan on työ. Silloin kun on oma työ ja jotain myös menetettävää, niin myös nämä yhteiskunnan arvot on helpompi tällaisen ihmisen hyväksyä. Mutta toisaalta maahanmuuton täytyy tietysti olla hallinnassa. Jos se on kertakaikkisesti pois hallusta, silloin on entistä vaikeampaa tätä kotouttamispolitiikkaa tehdä. Haluaisin kiinnittää huomiota erityisesti maahanmuuttajataustaisten naisten työllistymisen edistämiseen, jota myös tässä tarkastusvaliokunnan mietinnössä on tuotu esille. Vaimoni työskentelee koulunkäynninohjaajana, ja hän sanoi, että erittäin vaikea on saada niitä lapsia menestymään koulussa ja oppimaan kieltä, joiden äiti, maahanmuuttajaäiti, ei puhu suomea. Jos kotona ei käytetä suomen kieltä, niin suomen kielen sisäistäminen on hyvin vaikeata. Työelämään osallistuminen liittäisi maahanmuuttajataustaiset naiset ja heidän perheensä kiinteämmin tähän yhteiskuntaan. Se on sitten toinen asia, minkälainen arvomaailma siellä perheessä on, sallitaanko perheenäidille osallistuminen suomalaiseen yhteiskuntaan. Nimenomaan maahanmuuttajataustaisilla naisilla on riski pelkän sosiaaliturvan varaan jäämisestä, ja se on aikapommi. Heidän kotoutumistaan tulee parantaa myös kotihoidon tukea uudistamalla. Niin kuin on todettu tässä tarkastusvaliokunnan mietinnössä, maahanmuuttajataustaiset naiset tulee asettaa erityiseksi kohderyhmäksi, koska äidit ovat ratkaisevia näissä perheissä siinä, mikä arvomaailma on ja miten lapsia kasvatetaan. Siinä mielessä, kun tämä on jo tapahtunut, että meillä on iso määrä nyt ihmisiä täällä, muualta tulleita ihmisiä,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 faktoista puhuttaessa, kyllähän tuo hallitsematon rajan ylittäminen silloin vuonna 2015 enemmänkin liittyi siihen, että Euroopan maissa ei oltu noudatettu Schengen-sopimusta eli oli päästetty Schengen-alueelle väkeä ilman oikeutta oleskella Schengen-alueella. He eivät olleet hakeneet turvapaikkaa siinä ensimmäisessä maassa, mihin olivat tulleet, eivätkä olleet esittäneet muutakaan matkustamiseen oikeuttavaa asiakirjaa. Siinä kohtaa olisi pitänyt paljon aikaisemmin sanoa, että Schengen jäihin, kunnes tämä asia saadaan kuntoon. Siihen sitä rajatarkastusta olisi tarvittu kautta Euroopan, että turvapaikkaa olisi ollut viimeistään pakko hakea siinä toisessa maassa, mihin mentiin, eikä niin kuin nyt, että vaellettiin koko Euroopan halki. Kansainvälinen järjestelmä romahti siinä vaiheessa todella pahasti ja sopimuksia ei noudatettu. Mutta tähän keskustelun loppuun itse kotoutumisasiasta haluaisin nostaa vielä esiin sen, kun ministeri Lindström päätti puheensa mielenkiintoisella lauseella, joka herätti välihuutoja ainakin tuolta vihreältä puolelta: nimittäin jos tässä kotoutumisessa onnistuttaisiin Suomessa, niin me olisimme ensimmäinen maa, jossa se on onnistunut. Näin ainakin suurin piirtein muistan ministerin sanoneen, ja tämä voi olla hyvin tottakin. Aiemmassa puheenvuorossani puhuin, että amerikkalaisilla ei ole kotoutumisongelmia Suomeen, ja käänteisesti moni käyttää USA:ta esimerkkinä suuresta menetystarinasta maahanmuutosta, sulatusuunina, jossa erilaiset kansallisuudet tulevat keskenään hyvin toimeen. No, siellähän ei ole mitään kotoutusta harjoitettu, vaan siellä on hyvin voimakas yhtenäiskulttuuri, voimakas kansallistunne, pakko tehdä töitä, koska sosiaaliturvaa ei makseta joutilaana loikoilevalle, ja voimakas lainsäädäntö ankarine rangaistuksineen, jos lakeja siellä rikotaan. Siitä huolimatta maassa on aika paljonkin etnisiä konflikteja
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 kriittistä puhetta maahanmuutosta. Siinä tulivat esille myös seksuaalirikokset. Mutta fakta on, että seksuaalirikokset ovat moninkertaiset ulkomaalaistaustaisten tekeminä. Se on faktaa. Ylipäätään seksuaalirikokset — ovat ne sitten kenen tahansa tekemiä — ovat tuomittavia, ja ne on tuomittava. Ja kun vielä kohdistetaan lapsiin, niin sanat loppuvat kesken. Se on niin järkyttävää. Tässä asiakohdassa kuitenkin on käsitelty tarkastusvaliokunnan mietintöä kotouttamisesta, ja tarkastusvaliokunnan mietintö on tiukka ja hyvä. Sen kriittisyys onkin silmiinpistävää eikä voi välttyä siltä, että vaalien läheisyydellä voi olla myös merkitystä. Kaikkihan me tiedämme, että maahanmuuton kriittinen tarkastelu on jo vuosia ollut pelkästään perussuomalaisten agendalla. Ja kyllä täytyy ihmetellä, aivan kuten edustaja Kankaanniemi tuossa totesi, että yksikään muu puolue ei lähtenyt mukaan meidän välikysymykseemme turvallisuudesta. Ainoastaan tähtiliike olisi ilmeisesti lähtenyt.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-23 toimeenpanoa — mutta näen, että vastalauseessa esitetyt lausumat ovat välttämätön lisä mietintöön. Nämä lausumat noudattavat myös kahdeksan eduskuntapuolueen joulukuussa yhteisesti hyväksymän ilmastositoumuksen sisältöä ja henkeä. Arvoisa puhemies! Tämän ilmastositoumuksen hengessä olisi tärkeää lausuman mukaisesti edellyttää, että hiilikiellon tai muiden kansallisten lisätoimien ansiosta käyttämättä jääneet päästöoikeudet mitätöidään. Laki antaa valtioneuvostolle mahdollisuuden mitätöidä päästöoikeuksia kansallisten lisätoimien olosuhteissa, mutta eduskunnan olisi edellytettävä lausumalla, että näin myös tehdään, sillä tämä kansallinen mitätöinti on ainoa aukoton tapa varmistaa, että kansallisilla lisätoimilla päästökauppasektorilla saavutetut päästövähennykset todella tulevat todeksi EU:n laajuisesti eikä käy niin, että käyttämättä jääneet päästöoikeudet sitten vain käytetään muissa maissa. Siksi tämä lausuma on tarpeellinen. Myös kaksi muuta lausumaa ovat tarpeellisia. Päästökaupan ja taakanjakosektorin välistä joustoa ei tulisi käyttää päästökauppakauden alussa eikä varsinkaan ennen kuin päästökaupan ohjausvaikutus on kunnossa, mitä se vielä nykyisellään ei täysin ole, joten myös se lausuma on erittäin tarpeellinen. Myös kolmas lausuma päästöhuutokauppatulojen käytöstä on niin ikään tarpeellinen, sillä päästöhuutokauppatulot tulevat todennäköisesti kasvamaan, kun päästöoikeuksien hinnat nousevat.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 puhemies! Esitän vastalauseen 2 mukaista lausumaehdotusta eduskunnan hyväksyttäväksi. Eduskunnan on korkea aika tunnustaa se tosiasia, että Suomi on hoitanut tässä vaiheessa oman osuutensa ilmastotalkoista ja nyt olisi muidenkin aika hoitaa oma osansa. Ennen kuin tämä tapahtuu, meidän ei ole enää mitään syytä lähteä uusiin kilpailukykyämme vahingoittaviin toimiin.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-23 Emme halua tietenkään rajoittaa muiden toimenpiteitä, mutta me olemme realisteja ja katsomme, että Suomen osuus on niin pieni, että vaikka me lopettaisimme elämisen tällä alueella, niin ilmakehä ei siitä miksikään muutu. Tämä on kovasti sanottu, ja monissa asioissa esimerkin näyttäminen on hyvä, mutta on hyvä, mutta tällä politiikalla, jota muut harjoittavat, ei saada aikaiseksi niitä tuloksia eikä varsinkaan järkevällä tavalla, mihin me haluamme pyrkiä. Tällä menettelyllä muun muassa maaseudun vähävarainen kansa pannaan ilmastopolitiikan maksajaksi, ja sitä emme näe oikeudenmukaisena. Tämä viimeaikainen autokeskustelu on osoitus siitä, kuinka harkinta on rajusti pettänyt näissä asioissa. Päätösten, joita me teemme, on perustuttava huolelliseen harkintaan ja riittävään ajankäyttöön siinä, ja johtopäätösten on oltava viisaita eikä mitään vouhotusta. Arvoisa puhemies! Tässä kolmannessa vasemmiston lausumassa ehdotetaan, että nämä päästöhuutokauppatulot käytettäisiin kehittyvissä maissa. Meidän lähtökohtamme on se, että ne pitää ensi sijassa käyttää kotimaassa ja sitten harkita, miten panostetaan kansainvälisiin yhteyksiin. Me olemme varsin Me kannatamme tätä. Perussuomalaiset eivät valiokunnassa yhtyneet näihin lausumiin, jotka vasemmistopuolueet ovat vasemmistopuolueet ovat tähän esittäneet, kaksi seurantalausumaa. Niistä tietysti keskustellaan toisessa käsittelyssä tarkemmin, tai on mahdollista käsitellä, mutta täällä nyt ei näytä olevan näiden vastalauseen tekijöitten edustajia paikalla, joten totean vain lyhyesti vielä, että esitys on ihan paikallaan ja seuranta on aina tarpeen.
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-23 Nuorten näkökulmastahan syrjäytymisen ehkäisyssä ehdottoman tärkeitä ovat toimivat peruspalvelut ja moniammatillinen yhteistyö. Tukitoimintoja ja palveluita tarvitaan, mutta parasta sosiaaliturvaa on, kuten kaikki tiedämme, se, että nuoret saavat töitä ja koulutuksen. Tämä hallituksen esitys, jolla nuorten pääsyä ammatilliseen koulutukseen helpotetaan, on todella tärkeä ja tarpeellinen. Nuoret pääsevät siis jatkossa kuntoutukseen ilman sairaus- tai vammadiagnoosia. Myöskin kuntoutusrahan maksaminen
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-05 Talousvaliokunta toteaa hallituksen esityksessä ehdotettujen muutosten olevan välttämättömiä EU-sääntelyn kansallisen implementointivelvoitteen täyttämiseksi, joskin säädösmuutosten tosiasialliset vaikutukset viranomaistoimintaan ovat varsin vähäiset. Hallitus haluaa lain voimaan kiireellisesti, ja sen mukaan tässäkin asiassa EU edellyttää Suomelta eurooppalaista käytäntöä. Kuitenkin esimerkiksi Helsingin Sanomissa oli 29.4. EU-parlamentaarikko Sirpa Pietikäisen antama lausunto, jonka mukaan se ei pidä paikkaansa vaan Suomella on edelleen oikeus säilyttää nykyinen järjestelmä. Tilanne on sama kuin vuonna 2015, joten kuka on se viisas asiantuntija, johon tässä asiassa tulisi luottaa? Verottaja ja poliisi arvostelivat voimakkaasti lain valmistelua jo vuonna 2015 eli silloin, kun asia oli edellisen kerran esillä, koska esitetyssä muodossaan laki mahdollistaisi veronkiertoa ja rahanpesua. Minulle sydänveripoliisina asia on erittäin hankala. En ole tullut eduskuntaan suosimaan ja edesauttamaan rikoksia vaan estämään niiden syntyä. Sehän on meidän jokaisen kansanedustajan tehtävä. Käytännössähän tämä laki tekisi suomalaisille mahdolliseksi piilottaa osakeomistuksiaan viranomaisten ulottumattomiin. Se on toki mahdollista jo nyt. Mielestäni mahdollisuus sallia varakkaille omaisuuden piilottaminen johonkin EU-maahan, missä se on mahdollista, sotii vastaan tavallisten suomalaisten palkansaajien oikeudentuntoa ja yhteiskunnan tärkeitä arvoja koskien verotietojen julkisuutta, omistusten läpinäkyvyyttä ja avointa demokratiaa.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-05 Aika paljon on maita — erikseen nimeltä mainitsematta — joissa ei ole kovin kirjaimellisesti tätä asiaa otettu huomioon. Se tietysti lähtee siitä intressistä, että halutaan pitää oma puolustusteollisuus mahdollisimman elinvoimaisena, ja siihen liittyy monenlaisia tarpeita ja tavoitteita. Osa liittyy tietysti puolustuskykyyn ja tähän huoltovarmuusnäkökohtaan, mutta kiistatta osassa EU-maita toimitaan myös siltä pohjalta, että suojellaan omaa kansantaloutta. Valiokunta on harkinnan ja asiantuntijakuulemisten jälkeen päätynyt siihen, että tällä teollisella yhteistyöllä on tärkeä merkitys huoltovarmuuden turvaamisessa. Voi sanoa, että valiokunnan mietintö tältä osin on teollista yhteistyötä enemmän ymmärtävä kuin tarkastusviraston raportti lähtökohtaisesti oli. Teollisen yhteistyönkin tekeminen lisää jonkun verran kustannuksia, jotka näkyvät tässä loppukauppahinnassa: karkeiden arvioiden mukaan voidaan puhua ehkä 5—12 prosentista. Valiokunnan johtopäätös on, että juuri tämän tosiasian takia, että tästä tulee lisäkustannuksia, täytyy tämä teollisen yhteistyön motiivi ja toteutus olla tarkoin mietitty. Se on investointi uskottavaan puolustukseen. Jos kriisiaikana huoltovarmuus kärsii, ei tietenkään tästä monen miljardin hankinnasta ole vastaavaa hyötyä. Mutta yhtä tärkeätä on, että on etukäteen hahmotettu, mitä luokkaa nämä kustannukset voivat olla, ja täytyy katsoa, että se osa, joka tulee vastineena, ylittää sitten puolestaan nämä mahdollisesti hankintahintaan sisältyvät toimittajan sisäänleipomat teollisen yhteistyön kustannukset. Joten tämäkin tulee tehdä kustannustehokkaasti ja hyötyjen tulee olla kustannuksia suuremmat, tämä on valiokunnan johtopäätös. Valiokunta näkee, että teollisella yhteistyöllä on myönteisiä vaikutuksia kansantalouteen ja työllisyyteen ja se voi myös vaikuttaa hankinnan jälkeisten huolto- ja ylläpitokustannusten alentamiseen eli johtaa siihen, että oikein tehtynä saamme huolto- ja ylläpitokustannukset tästä isosta hankkeesta edullisemmin, ja että tämä lisäksi voi myös luoda edellytyksiä puolustusteollisuuden liiketoiminnan kehittämiselle ja kansainvälistymiselle. Tekijällä, joka on välttämätön
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-05 puhemies! Kaksi tärkeää ajankohtaista kokonaisuutta on käynyt valiokunta läpi tämän asian käsittelyn yhteydessä. Ihan muutama sana tähän alkuun tästä teollisesta yhteistyöstä: Sitähän on käsitelty myös tuolla valtiovarainvaliokunnassa, samassa yhteydessä kun olemme puhuneet puolustuspoliittisesta selonteosta. Voisin sanoa, että siellä hallinto- ja turvallisuusjaostossa käydyn keskustelun perusteella se johtopäätös lienee aika samansuuntainen kuin tässä tarkastusvaliokunnan mietinnössä, eli se, että ymmärtämys kuitenkin tätä teollista yhteistyötä ja sen merkitystä kohtaan on vähän korkeammalla tasolla kuin tämän Valtiontalouden tarkastusviraston raportin mukaan. Ja mitä tulee niihin kustannuksiin, niin kyllähän siellä esimerkiksi puolustusteollisuuden puolelta esitettiin, että jonkin verran ehkä nähtiin aika korkeina nämä arviot kustannuksista, mitkä tässä Valtiontalouden tarkastusviraston raportissa ovat. Puhemies! Tähän toiseen asiaan — yritystukiin — joka on niin ikään hyvin ajankohtainen. Minusta on tärkeää, että jälleen tässä yhteydessä siihen on kiinnitetty huomiota. Varmasti yhdyn helpolla niihin näkemyksiin, mitä täällä äsken juuri esitettiin ja mitä valiokunta toteaa, että koska tässä kaiken kaikkiaan on aika iso kokonaisuus kyseessä, niin pitää olla enemmän tätä kokonaisvaltaisuutta, enemmän arviointia, enemmän pohdintaa myös siitä, miten saisimme nämä tuet kohdentumaan nimenomaan uusiin uusiin innovaatioihin. Tietenkin huoli on olemassa myös siitä, että kaiken kaikkiaan nämä t&amp;k-rahoitukset niin valtion osalta kuin sitten yrityksien osalta ovat kovin vaatimattomia tänä päivänä. liittyy ajankohtaisesti myös tähän käytyyn kehysriiheen tietenkin siksi, että ennen riihtä hallituspuolueet kertoivat hyvin kovalla suulla, että nyt sitten toden teolla ryhdytään toimiin ja tulee kovasti isoa jälkeä siitä, että ryhdytään yritystukia karsimaan ja kohdentamaan. Siinä suhteessa tietenkin voi nyt sanoa, että tämä julkisuudessakin ollut "tussahdus" ilmeni myös tästä näkökulmasta. Ei tullut perhevapaauudistusta, ei tullut työllisyystoimia, mutta ei tullut myöskään sitten näihin yritystukiin paneutumista tämän riihen yhteydessä. Että minä toivoisin, että hallituspuolueet ottaisivat myös tämän asian vakavasti. Ei voi olla niin, että ennen riihtä puhutaan ja sitten kun tekojen paikka tulee, ne ovat nolla.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-05 sellaista etukäteen juhlimista niiden karsimisella, mihin edustaja Viitanen puheenvuorossaan viittasi, ei mielestäni tapahtunut. Mutta totta on ja se on myönnettävä, että sen suhteen, että pystyttäisiin epätarkoituksenmukaisista yritystuista säästämään ja käyttämään nämä varat tarkoituksenmukaisemmin,
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-05 Jatkan samalla linjalla, että tyytymättömyyttä voi osoittaa siihen, että oli rohkeuden puutetta puuttua näihin meidän meidän yritystukiin. Meillä on juuri tullut julkisuuteen virkamiesselvitys yritystukien vaikuttavuudesta, ja vain 10 prosenttia meidän yritystuista on sellaisia, että ne edistävät sitä yritystoiminnan uusiutumista. Siltä osin on syytä arvioida, mitkä yritystuet itse asiassa vääristävät markkinoita, estävät itse asiassa sen uusiutumiskyvyn tapahtumista, koska osaltaan me saatamme yritystukijärjestelmän kautta auttaa juuri niitä yrityksiä, jotka ovat tehottomia, tai niitä tuotteita tai palveluita, joille ei yksinkertaisesti ole markkinoilla kysyntää. Kun katsotaan vielä valtiontalouden tilaa, jossa seuraavalla kehyskaudella tullaan ylittämään
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-05 myönnettiin pettymys siihen, että tässä vaiheessa ei päästy kiinni tähän kokonaisuuteen. Kyllä minä edelleen sanon, että kyllähän tästä etukäteispuheet olivat kovia ja odotukset sitä kautta olivat kovia. Siinä suhteessa mielestäni se sana "tussahdus" ei ole ollenkaan liioiteltu, päinvastoin. Kaiken kaikkiaan toivon nyt, kun tässä taas kerran viitattiin syksyyn, että sitten ei käy niin kuin tähän mennessä on aina käynyt kaikissa asioissa — perhevapaat, työllisyystoimet, kaikki — että sanotaan etukäteen, että nyt tehdään, ja sitten kuitenkaan ei tehdä. Meillä on esimerkiksi viime kaudelta
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-05 rouva puhemies! Tärkeää on, että lasta ei heitetä pesuveden mukana pois. Yritystuilla on varmasti ollut Suomen historiassa erittäin paljon hyvää jälkeä ja merkitystä. Kun Kehitysaluerahasto perustettiin, sen tehtävä oli nimenomaan katsoa alueellista kehitystä. Sen jälkeen kehitys on kulkenut enemmältikin yleisemmän yritystuen ja varsinkin Euroopan unionin jäsenyys muutti tätä tilannetta hyvin paljon. Oleellista on kyllä, että maakunnissa pystytään katsomaan, mikä on maakunnan oma strategia myös aluekehityksen ja elinkeinopolitiikan suhteen, ja kohdentamaan sitten niitä voimavaroja esimerkiksi Euroopan unionin aluekehitysrahaston kautta juuri niihin kohteisiin, jotka työllistävät, luovat uutta ja sitä kautta nostavat kunkin maakunnan asemaa.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-05 Tämä aihekokonaisuushan on iso, ja tässä liikkuu isot rahat. Yritystuet ehkä yhteensä laskien ovat semmoinen noin 4 miljardin euron potti, se on suuri määrä rahaa. Vähän laskentatavasta riippuen siinä on suoria tukia toista miljardia euroa, ehkä 1,3 miljardia euroa, ja sitten on nämä verotuet, jotka ovat ehkä 2,7 miljardia — siitäkin vähän riippuen, mitä verotukiin lasketaan. Siis se on iso kokonaisuus, ja selväksi on käynyt, että siihen koskeminen ja sen uudelleensuuntaaminen ei ole helppoa samalla kun asiantuntijat laveasti kehottavat sitä tekemään. Ja nyt tämä perkaustyö pitäisi tehdä. Hallituksen toimeksiannostahan oli virkamiestyöryhmä, joka teki tämän pohjatyön mutta joka sitten ei saanut sitä työtään julkistaa ennen kehysriihtä. Valiokunta kuitenkin kuunteli myös nämä asiantuntijat, jotka tämän virkamiestyön ovat tehneet,
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-05 Siinä voi esittää myöskin sen toiveen, että vaikka ne julkistetaan nykyään budjetin liitteessä, niin avoimuus voisi lisääntyä. Meillähän on yritystukien lisäksi esimerkiksi etujärjestöjen tuki, tietyllä tavalla kaksinkertainen yritystuki, joka ilmeisesti myöskin on satoja miljoonia kokonaisuutena. Eli tämä kokonaisuus kannattaa avoimesti selvittää ja samalla, niin kuin edustaja Rossi sanoi, muistaa myöskin se, että näille yritystuille on myöskin tietty tarkoitus, muun muassa työllisyys.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-05 rouva puhemies! Edustaja Ala-Nissilälle on pakko todeta, että telakalle suuntautuneet yritystuet sinällään aina sisältävät myöskin innovaatioita, ja myös siellä, missä rakennetaan, syntyy näitä uusia innovaatioita, ja sillä on erityisen suuri työllisyysmerkitys. Mutta jos niitä käyttää niin kuin negatiivisessa mielessä, tässä kun puolustaa yritystukien laajaa kirjoa, niin pitää ehkä siinä perkuutyökalussa ottaa huomioon yksi erityisen tärkeä asia. on se, että niissä yrityksissä, mitkä ovat pörssiyhtiöitä, hallitukset ovat tavallaan tulouttaneet enemmän osinkoihin kuin ehkä toisissa yrityksissä, missä ei olekaan yritystukia. Eli yritystuet sinällään antavat mahdollisuuden pörssiyhtiöiden hallituksille tehdä miedompaa tulosta niin, että voidaan osakkeenomistajille tulouttaa enemmän. Näitä pitäisi ruveta peilaamaan, kun näitä asioita katsotaan,
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-05 Tässä halutaan kiinnittää huomiota siihen, että yhteiskunnan tehtävä suhteessa elinkeinopolitiikkaan on olla edellytysten rakentaja: se ei valitse voittajia tai niitä, jotka maailmalla sinänsä pärjäävät, vaan luo edellytyksiä. Mutta jotta niitä edellytyksiä voidaan rakentaa, niin sen täytyy pohjautua tutkittuun tietoon ja niistä aina täytyy tehdä vaikuttavuusarvioita, jotta se tuki ja toimenpiteet ovat uskottavia. Tähän liittyen kiinnitin erityistä huomiota siihen, että meidän viennin rahoituksessa, johon tässä raportissa viitataan, on ollut aika suuria haasteita, koska pankkien rooli rahoittajana on muuttunut. Tässä mielessä vientikaupan kannalta vientitakuiden merkitys on ollut erittäin merkittävä. Arvioidaan, että 19 miljardia se nousee vielä tästäkin. Sehän on toisaalta hyvä merkki, että vienti vetää, mutta kyllä sen takaa löytyy sitten huolenaiheita. Jos katsoo, mihin se kohdistuu, niin kyllä erittäin kapealle sektorille kohdistuvat nämä vientitakuut, telakkateollisuuteen, mihin kohdistuminen on hienoa mutta myös kielii siitä, miten haavoittuvaa meidän vienti on. Ja tästä seuraa, että meidän ilman muuta pitäisi saada pk-yritysten, keskikokoisten kasvuyritysten mahdollisuuksia kansainvälistyä ja verkostoitua vahvemmaksi. Meillähän on ollut semmoinen ajatus, että perustetaan tällainen jalustayhtiö, joka tukee näiden pienten ja keskikokoisten yritysten yhteistyötä ja kansainvälistymistä. Sitten tässä kiinnitetään huomiota siihen, että myös julkisissa hankinnoissa nämä innovatiiviset hankinnat jäävät aika vähälle huomiolle, vaikka hallitusohjelmassakin viitataan, että niitä pitäisi olla tietty määrä. Siellä on kuitenkin yli 30 miljardia rahaa jaossa ja tarvitaan enempi innovatiivisia hankintoja. Lopuksi sitten tähän yritystukiasiaan. Me olemme myös puolueena valmistelleet huolella yritystukien kehittämistä koskevat kriteerit ja näkemykset, tulemme ne piakkoin julkistamaan. On hyvä, että tätä nyt käsitellään tämmöisenä isona kokonaisuutena. Kokemusta on viime hallituskaudelta siitä, että eivät nämä yritystukien karsimiset mitään helppoja ratkaisuja ole: 250 miljoonaa sieltä revittiin, kohdennettiin, niin kuin Viitanen totesi, toisenlaisiin paikkoihin, mutta se on aika vaativaa työtä. Ja siinä sen perusajattelun täytyy olla se, että tuetaan ensisijaisesti uuden luomista, tutkimus- ja tuotekehitystä. Tuet ovat lähtökohtaisesti ensisijaisesti määräaikaisia eivätkä tavallaan pysyviä. Siellä löydetään monia hyviä kriteerejä tukea vientiä ja kaikkea tällaista uuden rakentamista. Ja nyt kun nämä yritystuet, Tekesinkin tuet, ovat laskeneet, niin se on tarkoittanut sitä, että myös yritykset laskevat tutkimus- ja tuotekehityspanostuksia samassa suhteessa. Tulee tämmöinen niin kuin negatiivinen kierre, ja tämä pitää saada kääntymään.
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-05 kommentteja edustaja Ihalaisen erinomaiseen puheenvuoroon: Innovatiiviset hankinnat ovat erittäin tärkeä osa meidän uusiutumistapaa ja vauhdittamistapaa julkisen sektorin puolella. Siltä osinhan kehysriihessä tehtiin päätös, että kohdennetaan jonkin verran lisärahaa näiden innovatiivisten hankintojen tekemiseen. Tietenkin aina voi kysyä, onko se riittävää, mutta hyvä alku ainakin. Toiseen kysymykseen liittyen on hieno asia, että SDP:ssä tehdään pohdintaa näiden kriteerien osalta. On syytä pohtia, mitkä yritystuet luovat sitä uutta tulevaisuutta, niitä uusia toimialoja, ja mitkä yritystuet tosiasiallisesti säilyttävät vanhaa, jonka pitäisi luontaisella tavalla jo lakastua.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-05 Mutta se johtaa siihen havaintoon, että keskustelu voisi mennä aika paljon eteenpäin, jos kaikki puolueet tekisivät samalla tavalla, jos saataisiin jokaisen puolueen oma listaus siitä, mitä näille yritystuille halutaan tehdä, mitkä niistä ehkä ovat sellaisia, joista voidaan luopua, mitä kannattaa muuttaa ja mitä voidaan uudelleen kohdentaa. Se veisi keskustelua huomattavasti eteenpäin ja saattaisi helpottaa hallituksen työtä aika lailla, koska tämä viidakkohan nyt osoittautui ylivoimaiseksi tässä huhtikuussa raivata.