Puhuja: Mika Raatikainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-09-07 Julkisuudessa on muun muassa näkyvästi käsitelty rikostyyppiä yhden oikeudenkäynnin osalta — nimetty ”case Axl Smith” — eikä kenellekään varmasti ole jäänyt epäselväksi, kuinka ahdistavaa uhrille on tulla tällaisen rikoksen ja vielä sen saaman julkisuuden kohteeksi. Salakatselusta on säädetty rikoslain 24 luvussa. Salakatselu ja sen valmistelu ovat rangaistavia tekoja. Teknisillä laitteilla oikeudeton katseleminen tai kuvaaminen kotirauhan suojaamassa paikassa, muussa vastaavassa paikassa tai yleisöltä Teknisten välineiden laatu on parantunut huomattavasti, kameroiden koko on pienentynyt, tiedonsiirto — esimerkiksi kuvien lähettäminen langattomasti sähköpostin, älypuhelimen tai netin kautta — on yksinkertaistunut, tullut edullisemmaksi. Tämä asettaa haasteet aivan uudelle tasolle, ja siksi lakia on ehdottomasti päivitettävä vastaamaan nykytilannetta. Tällä hetkellä esimerkiksi minulla on kotona kello, millä voi kuvata videota, nauhoittaa. Ostin sen lentokoneesta. Se maksoi muistaakseni alle 200 euroa ja on aivan huippulaatua. Yleisimpiä salakatseluun soveltuvia laitteita ovat tavalliset kamerat, puhelimien kamerat, kiikarit ja videokamerat. Kuvaaminen voi olla valokuvaamisen kaltaista tietyn hetken kuvaamista, jatkuvaa videokameralla kuvaamista tai siihen rinnastettavaa toimintaa. Kuvaamisen tuloksena ei kuitenkaan tarvitse välittömästi syntyä kuvaa tai sen negatiivia, vaan tarkoitettua kuvaamista voi olla kaikkien sellaisten tekniikoiden käyttäminen, joilla informaatiota tallennetaan tai siirretään tallennettavaksi niin, että se voidaan myöhemmin saattaa kuvan muotoon. Nykyään kuka tahansa pystyy hankkimaan laadukasta kuvaa ja ääntä lähettävän laitteen kaupasta tai internetin kautta hyvinkin edullisesti. Lisäksi markkinoille on tullut niin kutsuttuja kuvauskoptereita, joiden operoiminen ei tällä hetkellä edellytä oikeastaan minkäännäköisiä erityisiä taitoja: ne ovat hyvin yksinkertaisia. Poliisin tietoon tulee entistä enemmän salakatselutapauksia. Tapaukset liittyvät useimmiten rikolliseen toimintaan, parisuhderiitoihin tai naapurien välisiin kiistoihin. Nykylainsäädännöllä salakatselun maksimirangaistus on yksi vuosi vankeutta. Ongelmallista on, että maksimirangaistuksesta eli yhdestä vuodesta johtuen rikoksen vanhenemisaika on vain kaksi vuotta teon suorittamisesta. Rikoksen tullessa poliisin tietoon se on useimmiten vanhentunut. Materiaalia on saatettu levittää netissä tai jossakin muualla. Materiaalin levittämisestä voidaan edelleen rangaista, mutta niin kutsuttu alkurikos on jo vanhentunut. Asianomistajan ja uhrin oikeusturvan kannalta näin nopea rikoksen vanheneminen ei ole kohtuullista. Siksi on tarpeellista muuttaa säännöstä rangaistusmaksimin osalta vuodesta puoleentoista vuoteen ja siten jatkaa rikoksen vanhenemisaikaa viiteen vuoteen, mikä antaisi esitutkintaviranomaiselle paremman mahdollisuuden selvittää rikos. Pidempi rikoksen vanhenemisaika parantaa asianomistajan oikeusturvaa siis huomattavasti. Näitä tietoja on saanut esimerkiksi ihan Helsingin rikospoliisin tutkijoilta. Rikoslain salakatselua koskevalla säännöksellä suojataan lähtökohtaisesti yksilön, ihmisen perusoikeuksiin kuuluvaa yksityisyyttä. Parisuhderiidoissa teon motiivina on usein kosto esimerkiksi eroaikomuksista. Jos salakuvaamista on tehty seksuaalisessa tarkoituksessa, on materiaali erityisen arkaluonteista. Julkaisuja on käytännössä mahdotonta poistaa netistä, jos ne on laitettu levitykseen. Uhreille salakatselumateriaali ja teon kohteeksi joutuminen ovat syvästi traumatisoivia. Yksityiselämää koskeva tieto voidaan levittää lukuisten ihmisten saataville, esimerkiksi nettiin. Salakuvaaminen voi siis aiheuttaa vahinkoa tai kärsimystä loukatulle, ja usein uhri tuntee suurta häpeää. Someaika tuo salakuvaamiseen uusia ulottuvuuksia. On ollut tapauksia, joissa uhrin tietokone on otettu haittaohjelmien avulla haltuun ja sen jälkeen on kuvattu häntä web-kameran kautta salaa. Niin kutsutuissa sextortion-tapauksissa tyypillisesti valeprofiililla esiintyvä nainen houkuttelee miehen kameran eteen houkuttimenaan niin sanottu nettiseksi. Sen jälkeen hän tallentaa tilanteen ja kiristää henkilöä tallenteen julkaisulla. Melko uutena, raadollisena ilmiönä on rikoksen, kuten raiskauksen tai pahoinpitelyn, kuvaaminen rikollisten toimesta ja videon levittäminen netissä tai jossakin tietyssä yhteisössä, esimerkiksi koulussa. Tässä tapauksessa uhrin toipuminen alkuperäisestä rikoksesta usein viivästyy, koska materiaali on saattanut levitä laajalti ja hän joutuu kohtaamaan tapahtumat yhä uudelleen eikä ehkä koskaan pääse toipumaan koko elämänsä aikana. Erityisen vakavina pidän tapauksia, joissa rikoksen uhriksi on joutunut alaikäinen ja materiaali leviää netissä. Eräässä tapauksessa henkilö oli haittaohjelman avulla kaapannut koneita ja kuvannut useita lapsia heidän kotikoneidensa kautta. Vahinko voi olla luonteeltaan tietysti myös taloudellista, muun muassa menetettyjä elinkeinotuloja, mutta se voi olla myös aineetonta, kuten arvostetun luottamustehtävän menettäminen tai tärkeiden ihmissuhteiden katkeaminen. Usein tavoitteena on kohteen halventaminen tahallisesti. Salakatselun säätämisellä rangaistavaksi teoksi on pyritty suojaamaan Suomen perustuslaissa säädettyä perusoikeutta, jonka mukaan jokaisen yksityiselämä on turvattu. Tavoitteena on myös turvata Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksessa säädettyä, jokaiselle kuuluvaa oikeutta nauttia yksityiselämään kohdistuvaa kunnioitusta.