Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2018-11-21 Esitys liittyy hallituksen lukiouudistukseen ja on vahvasti sidoksissa lukiolakiin, jonka eduskunta hyväksyi viime kesänä. Esityksen tavoitteena on tukea lukiokoulutuksen uudistukselle ja uudelle lukiolaille asetettujen tavoitteiden toteutumista keskeisimpänä tavoitteena vahva yleissivistys. Esityksen valmistelussa on otettu huomioon laajapohjainen työryhmätyö ylioppilastutkinnon kehittämiseksi, ja lakia on valmisteltu hyvin aktiivisessa ja avoimessa vuoropuhelussa sidosryhmien kanssa. Myös lausuntokierroksella tutkinnon uudistusta pidettiin laajasti tarpeellisena. Esityksen keskeisimpänä tavoitteena on vahvistaa lukio-opintojen aikana saavutettavan laajan yleissivistyksen osoittamista ylioppilastutkinnon kokeissa. Ylioppilastutkinnon rakennetta ehdotetaan muutettavaksi. Ylioppilastutkintoa suorittavan kokelaan olisi suoritettava viisi koetta, joihin sisältyy äidinkielessä ja kirjallisuudessa järjestettävä koe sekä kokelaan valinnan mukaan vähintään kolme koetta ryhmästä, johon kuuluvat matematiikassa, toisessa kotimaisessa kielessä, vieraassa kielessä ja reaaliaineissa järjestettävä koe. Muutos tasapainottaisi tutkinnon rakennetta ja ohjaisi kokelaita osoittamaan osaamista ja suorittamaan eri kokeita aiempaa monipuolisemmin. Lisäksi kaikkiin ylioppilastutkinnon kokeisiin kuuluisi jatkossa oppirajat ylittäviä tehtäviä, mikä antaisi kokelaalle uusia mahdollisuuksia osoittaa laaja-alaista osaamistaan. Arvoisa puhemies! Esityksellä vahvistettaisiin suomalaisen lukiokoulutuksen kansainvälisyyttä. Ylioppilastutkinnon voisi jatkossa suorittaa myös englanniksi. Englanninkielisen ylioppilastutkinnon voisi suorittaa opiskelija, joka suorittaa tai on suorittanut lukiokoulutuksen oppimäärän tai tutkintoon osallistumisen perusteena olevan ammatillisen tutkinnon pääosin englannin kielellä. Erityisestä syystä kokeen voisi suorittaa myös muu henkilö, jolla voidaan katsoa olevan riittävät kielelliset edellytykset englanninkielisen tutkinnon suorittamiseen. Englanninkielinen ylioppilastutkinto vastaisi rakenteeltaan suomeksi tai ruotsiksi suoritettavaa tutkintoa. Englanninkielisen ylioppilastutkinnon avulla tuettaisiin osaavan työvoiman muuttamista Suomeen, millä olisi myönteisiä vaikutuksia koko suomalaiselle yhteiskunnalle. Uudistusta ovat toivoneet ennen kaikkea monet kaupungit ja koulutuksen järjestäjät. Arvoisa puhemies! Kolmantena kokonaisuutena esityksellä kevennettäisiin monelta osin ylioppilastutkintoon liittyviä menettelyitä ja sääntelyä. Tällä edistettäisiin tutkinnon menestyksellistä suorittamista ja vähennettäisiin tutkinnon henkistä kuormittavuutta. Kokelaan ei enää tarvitsisi ilmoittautumisen yhteydessä sitovasti valita kokeita pakollisiksi tai ylimääräisiksi. Myöskään kokelaan ilmoittautumista eritasoisiin kokeisiin samassa tutkintoaineissa ei rajoitettaisi. Hylätyn ylioppilastutkinnon yhteydessä suoritetut hyväksytyt kokeet voisi sisällyttää aloitettavaan uuteen tutkintoon kolmen vuoden ajan aiemmin suoritetun kokeen hyväksymisestä. Myös tutkinnon suorittamisajan pidentymisen edellytyksiä kevennettäisiin, jotta kokelaat olisivat nykyistä yhdenvertaisemmassa asemassa esimerkiksi sairastuessaan tai ollessaan opiskelijavaihdossa kesken ylioppilaskirjoitusten. Uuden ylioppilastutkintolain on tarkoitus tulla voimaan yhdessä uuden lukiolain kanssa 1.8.2019. Lukiolaisilla tulee kuitenkin olla mahdollisuudet varautua tutkinnon muutoksiin hyvissä ajoin. Tämän vuoksi uuden lain mukaiset muutokset koskisivat kokelaita, jotka aloittavat tutkinnon suorittamisen kevään 2022 tutkintokerralla tai sen jälkeen, eli on pitkä siirtymäaika. Käytännössä tämä tarkoittaa opiskelunsa aikaisintaan syksyllä 2020 aloittavia lukiolaisia. Tutkinnon suorittamisen ennen tätä aloittavat kokelaat suorittaisivat tutkinnon nyt voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Toivon tietenkin kovasti sitä, että tämä