samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-21 Käsittelyssä oleva esitys maankäyttö‑ ja rakennuslain muuttamiseksi on kannatettava. Erityisesti Kaakkois-Suomen alueella on rajakauppa kärsinyt pitkään vähittäiskauppojen kauppakokoon liittyvistä rajoituksista. Nyt esityksessä kaupan suuryksiköiden sääntely kevenee merkittävästi muun muassa siten, että vähittäiskaupan suuryksikön kokoraja nostetaan 2 000 neliöstä 4 000 kerrosneliömetriin. Tämä on hyvä muutos, mutta on todettava, ettei se 4 000 kerrosneliömetriä kovinkaan paljoa ole vaan vastaa kooltaan keskikokoista supermarkettia. On tärkeää, että sääntelyä kevennetään tältä osin, ja sitä voitaisiin keventää vieläkin enemmän. En tarkoita, että maaseudulle tulisi rakentaa kauppakeskuksia joka paikkaan, mutta se tulisi kätevämmin sallia siellä, missä tarve ja asiakaspotentiaali ovat ilmeisiä. Erityisesti Kaakkois-Suomessa, jossa rajakaupan kasvun mahdollisuudet ovat suuret, tulisi voida vieläkin vapaammin rakentaa mahdollisuuksia kaupankäynnin kehittymiselle. Nykysäännöstö ei ole tässä suhteessa ollut hyvä kaupankäynnin kehittymisen kannalta. Ely-keskusten roolin muuttaminen konsultoivaksi on tervetullut muutos. Kun kunnan alueidenkäytön suunnittelua ja rakennustoimen järjestämistä koskeva ohjaustehtävä poistetaan, on odotettavissa, että hankkeiden laatu paranee ja aikataulut kehittämishankkeilla nopeutuvat. Aikomus rajata ely-keskusten valvontavaltaa ja valitusoikeutta siten, että ne valvovat kuntien alueidenkäyttöä ja rakentamista vain, jos ratkaisun vaikutukset ovat valtakunnallisia tai maakunnallisesti merkittäviä, on oikea. Valitusoikeuden rajaaminen jää mitä ilmeisimmin hyvin lyhyen ajan voimassa olevaksi sääntelyksi, sillä ely-keskukset lakannevat maakuntauudistuksen myötä. Tämä vähentää muutoksen käytännön merkitystä. Yleiskaavan käytön laajentaminen on positiivista kehitystä. Rakentaminen haja-asutusalueilla helpottuu, kun yleiskaavan perusteella voidaan rakentaa ilman erillistä suunnittelutarveratkaisua myös sellaisissa kylissä, joissa on merkittävää rakentamispainetta. Voimassa oleva sääntely on johtanut siihen, että yleiskaavaa ei ole voitu käyttää rakentamisen suoraan ohjaamiseen sellaisilla kaupunkiseutuihin kuuluvilla asemakaavan ulkopuolisilla alueilla, joille ei kannata tai ole tarkoituksenmukaista laatia asemakaavaa. Tervetullut on myös muutos, jonka myötä vapaa-ajanasunnot voidaan helpommin muuttaa pysyvään asumiseen. Jatkossa kunta voisi osoittaa rakennusjärjestyksessään sellaiset kaavoittamattomat alueet, joilla vapaa-ajanasunto voidaan muuttaa pysyvään asuinkäyttöön ilman, että tarvitaan poikkeamispäätöstä tai suunnittelutarveratkaisua. Tämä on oikea suunta. Arvoisa puhemies! Kaiken kaikkiaan nyt puheena oleva maankäyttö‑ ja rakennuslain muutos on oikeansuuntainen ja kannatettava.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 suunnitelmallisemman rakentumisen alueilla, joilla rakentamispaine ei ole niin merkittävää, jotta aluetta asemakaavoitettaisiin. Tämä kirjaus siis antaa mahdollisuuksia myös tietynlaiselle kyläkaavoitukselle eli suunnitelmalliselle mutta huomattavasti nykyistä vapaammalle rakentamiselle haja-asutusalueille. Tämä toki asettaa paineita yleiskaavoituksen kehittämiseen nykyistä vuorovaikutteisemmaksi prosessiksi, jotta turhilta valituksilta kaavoitusprosessissa vältytään, mutta jotta tämä toteutuu, kussakin kunnassa ja kaupungissa pitää myös voimassa olevan rakennusjärjestyksen tukea edellä mainitun kaltaista kehitystä. Esimerkiksi kotikunnassani teimme jo viime syksynä päätöksen koko kunnan kattavan yleiskaavan laatimisesta. Tämä oli hyvä päätös, mutta nyt tätä hyvää päätöstä yritetään vesittää rakennusjärjestyksen muutoksella, jolla koko kunta myös määriteltäisiin suunnittelutarvealueeksi, mikä todellakaan ei ole tarkoituksenmukaista. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Tässä maankäyttö- ja rakennuslain muutosesityksessä on kyse isosta joukosta hyvin erimittaisia esityksiä. Ei ole mitään ongelmaa hyväksyä tällaista pienimuotoista lisärakentamista maaseudulla, mutta ongelman muodostaa se, että sitä ei ole juurikaan määritelty, mitä se pienimuotoinen rakentaminen on. Joka tapauksessa se ei ole se ei ole ongelma, jos se pysyy pienimittaisena, ei myöskään se, että kesämökkejä muutetaan vakituisiksi asunnoiksi — siitä päättää kunta, ja kunta vastaa kustannuksista, jos niitä aiheutuu — ei myöskään se, että aurinkopaneeleja saadaan helpommin laitettua katoille. Kaikki nämä ovat ihan järkeviä muutoksia. Mutta tämä laki pitää sisällään myös todella isoja muutoksia, joista kyllä pidän erittäin hankalana yleiskaavan käyttöä rakennusluvan perusteena erityisesti silloin, jos sitä käytetään ja kun sitä käytetään sellaisilla kasvavilla kaupunkialueilla, joilla on erityistä rakentamispainetta. Kuitenkin asemakaavalla kyetään ottamaan paremmin huomioon asumiseen, asumisviihtyvyyteen liittyvät erilaiset tarpeet, myöskin se, miten palveluja sijoitetaan tällaiselle kasvavalle alueelle. Eli yleiskaava ei toimi sellaisena välineenä, jolla kyetään erilaisia, ehkä ongelmatilanteitakin yhteensovittamaan ja ratkaisemaan asukkaiden On hyvin erilaisia kuntia ja hyvin erilaisia resursseja kansalaisilla ja järjestöillä tehdä tätä työtä, eikä missään oikeusvaltiossa ole tällaista toimenpidettä esitetty. Kyllä hallinnolla pitää olla myös toimiva laillisuusvalvonta. Täällä on jo monta kertaa sanottu, että elyt ovat tehneet valituksia vain silloin, kun ne ovat osoittautuneet tarpeellisiksi. Noin 4 prosenttia valituksista on ely-keskusten tekemiä, ja niistä noin 90 prosenttia on menestynyt, eli tämä on ollut tärkeä reitti saada asianmukaista ja oikeudenmukaista kaavoitusta aikaiseksi. Vielä on sitten se, että mehän emme todellakaan tiedä, miten näitä asioita tulevassa maakuntauudistuksessa ratkaistaan, ja sen vuoksi tämä kokonaisuus olisi ollut järkevä jättää tuon uudistuksen yhteydessä tehtäväksi. Täällä on paljon puhuttu sujuvoittamisesta ja byrokratian purkamisesta. Nyt tuossa lakiehdotuksessa, joka on täällä käsittelyssä, sanotaan, että ely voi ely voi tulevaisuudessakin valittaa sellaisista kaavoista, joilla on valtakunnallista merkitystä, mutta sitäkään ei ole määritelty millään tavalla, miten tämä valtakunnallisuus tulkitaan. Tämä on jo ensimmäinen vaihe, jossa sitten näitä oikeusasteita tarvitaan. Täällä on paljon puhuttu myöskin kaupan suuryksiköitten sijoittamisesta. Tämähän on semmoinen asia, mistä monissa vaaleissa on ollut paljon puhetta, siinä on annettu lupauksia sinne ja lupauksia tänne, ja ehkäpä niitä lupauksia on myöskin vaadittu. Saattaa olla, ja itse ajattelen näin, että tämä muutos tulee siinä mielessä myöhässä, että kansalaisten ostoskäyttäytyminen on sen verran muuttunut esimerkiksi digitaalisuuden ja verkkokaupan seurauksena, että välttämättä tällaisiin suuryksiköihin ei enää kuluttajilla ole tarvetta hakeutua niin suuressa määrin kuin arvioidaan. Vielä suurempi ongelma lyhyellä tähtäimellä, jos tätä mahdollisuutta
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-21 On mukava havaita, että tämä tärkeä ja odotettu esitys on käsitelty valiokunnassa ytimeltään säilyneenä. Esitys on odotettu ja helpottaa monia asioita. Perussuomalaisille on tärkeää, että yritysten toimintaedellytykset paranevat. Se tuo suoraan työpaikkoja, ja rakentaminen vauhdittuu, ja ennen kaikkea kunnat voivat itse päättää paremmin asioistaan ja kehittää omia toimintojaan. Esimerkiksi kun äsken mainittiin, että jos suuryksiköille ei ole tarvetta, niin eihän niitä enää kaavoiteta kunnan toimesta, tai jos tarvitaan, niin kaavoitetaan. Kaavoitus on jatkossa entistä keskeisempi osa kunnille jäävää ja maaseudun elinvoimaa ja antaisi kunnille mahdollisuuden kehittää omaa aluettaan. Tällainen ei-puolue-toiminta on yhteiskunnan suuri jarruvoima: kaikki yritetään vesittää vaatimalla kokonaisselvityksiä. Ei saa sammuttaa väärin tämä on kai opposition keskeinen periaate. Kaikki lykättäisiin maakuntauudistuksen jälkeen, maakuntauudistuksen, jota osa oppositiosta kuulostaa vastustavan. Vihreiden vastalause on ideologinen pohjaltaan. Kyse on pohjimmiltaan siitä, että haluttaisiin keskittää päätösvalta virastoihin ja että siellä asuisi suurempi viisaus kuin paikallistasolla. Erikoiseksi tämän tekee se, että vastalauseessa toinen viranomainen nostetaan toisen yläpuolelle, se mieluisampi viranomainen, jolta tulee ideologisesti sopivampia kannanottoja.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 rajataan. Kysymyshän on siitä, että elyt ovat valittaneet kuntien kaavojen lainmukaisuudesta — eivät sinällään siitä, onko joku rakennus jossakin paikassa vai ei, vaan lainmukaisuudesta. Nyt tämä jää kokonaan pois ja jää kansalaisten tehtäväksi valvoa tätä. Tätä ei voi pitää oikeana, ja tämä ei todellakaan ole ollut mikään ongelma kunnissa. Sitten toinen asia on se, että haluamme
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Onhan aivan käsittämätöntä, että hän vetoaa siihen, että laki on voimassa, on luotu valitusmahdollisuus. Nyt, kun tämä valitusmahdollisuus poistetaan, te kaipaatte takaisin lakia, joka palauttaa sen valitusmahdollisuuden. Onko tarkoitus palata jopa 1800-luvulle, vai minne asti palataan vanhassa lainsäädännössä, että voitte valittaa riittävän paljon ja riittävän pahasti estää hankkeita? Kyllä minun mielestäni pitää tunnustaa tosiasiat ja antaa ihmisille mahdollisuus harjoittaa elinkeinoja, luoda niitä työpaikkoja, joita sosiaalidemokraatit ymmärtääkseni aina ovat lämpimästi kaivanneet. Olen tulkinnut, että meillä on tässä asiassa täydellinen yksimielisyys, että ihmisen pitää saada töitä. Vain työn kautta voimme luoda uutta kasvua ja uutta toimeentuloa tähän maahan. Ja te, arvoisa edustaja Myller, kannatatte kaikin käytettävissä olevin keinoin, että ylhäältä johdetun yhteiskunnan pitäisi kertoa suomalaisille ihmisille, mitä tässä maassa saa tehdä. Jos minulla olisi diktaattorivaltuudet, minä antaisin rakentaa vieläkin enemmän. Suomi on Euroopan harvimmin asuttu maa. Te haraatte vastaan, niin kuin entisaikana tehtiin, että kaiken pitää olla yhden päätösvallan alla ja yksi ihminen painaa nappia. Sitäkö te oikeasti haluatte?
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Myös maalämpökaivojen poraamisen luvitusta järkeistetään ja byrokratiaa karsitaan tältäkin osalta. Se on hyvä ratkaisu. Olen tyytyväinen myös metsien hakkuiden maisematyölupaviidakon karsimiseen. Näin saamme karsittua ne ilmeisen turhat lupaprosessit pois. Aiheita tyytyväisyyteen on myös maa- ja metsätalouden sekä sen liitännäiselinkeinojen rakentamisen helpottamisesta. Arvoisa puhemies! Ely-keskusten roolista on täällä tänään puhuttu paljon.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 useita puheenvuoroja ely-keskusten roolista ja sen muuttumisesta. Itse katsoisin asiaa pikemminkin siten, että ely-keskuksista tulee nytten neuvotteleva ja yhteistyökumppani nimenomaan kunnille — niin kauan kuin ely-keskukset ovat olemassa elikkä ely-keskuksen rooli muuttuu valvojasta enemmän maankäytön suunnittelua edistäväksi yhteistyötahoksi. Itse vierastan sitä, että meillä on joku, joka suunnittelee, ja sitten on se, joka jälkeenpäin tulee siihen ja valvoo sitä. Tätä kautta nykyjärjestelmä meillä on sellainen, että hankkeet pitkittyvät aivan turhaan, ja se aiheuttaa myöskin lisäkustannuksia, ja monet isot hankkeet myöskin kariutuvat tämän kautta, eli on hyvä, että elyn valvonnan rajaaminen vähentää kuntien ja valtion päällekkäistä toimintaa ja edistää viranomaisten voimavarojen tarkoituksenmukaista kohdentamista. Nyt tämän hallituksen esityksen kautta elystä tulee se yhteistyökumppani nimenomaan kunnille, niin että jo aikaisessa vaiheessa katsotaan niitä asioita, ja silloin myöskin ne vähäiset ely-keskusten tekemät valituksetkin voivat jäädä pois, ja itse toivon, että näin käy. Itse uskon ihan vilpittömästi siihen, että kyllä kunnissa halutaan kaavoittaa ja tehdä sellaista rakentamista, joka edistää nimenomaan kuntien elinvoimaa ja sitä, mitä niille tarvitaan siellä alueella. Paljon keskustelua on myöskin ollut tästä vähittäiskaupan suuryksikön koon nostamisesta 2 000:sta 4 000 kerrosneliömetriin. Tästä asiasta varmaan voidaan olla monta mieltä, mutta Suomi on myöskin erilainen maa, ja
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-21 puhemies! Tästä esityksestä kyllä yksi semmoinen erityispiirre tulee selvästi esiin, ja se on se, että tämä on tehty hyvin pitkälle maaseutujen näkökulmasta ennemminkin kuin suurten kasvavien kaupunkien näkökulmasta, ja se on ehkä sellainen selkeä puute tässä esityksessä. Hyvää on, että tämä tehdään nyt ennen kokonaisuudistuksen tekemistä,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 puhemies! Edustaja Hassi piti puheenvuoron tuossa viimeksi, ja täytyy sanoa, että kyllä me olemme hyvin monesta asiasta todella eri mieltä. Sen vuoksi olenkin todella tyytyväinen, että me saamme tämän maankäyttö- ja rakennuslain uudistuksen tehtyä nyt, kun meillä on tästä asiasta vastuu, ja me myöskin kannamme vastuun tästä asiasta, miten me elämme tuolla maaseudulla jatkossakin. jatkossakin. Edustaja Hassi oli peloissaan siitä, että kaikkia rantoja aletaan rakentamaan ja sinne ei jää enää virkistyskäyttöön alueita. Meillä on Suomessa vuosikymmenten mittaan ollut mahdollisuus rakentaa rannoille hyvinkin paljon, ja siitä huolimatta meillä on äärettömän vähän rannoilla rakennuskantaa. Siellä, missä on rakentamista tarve rajoittaa, on tehty jo rantakaavat, ja siellä on muitakin kaavaratkaisuja kaavaratkaisuja tehty näihin asioihin, niin että kyllä ne on näillä kaavoilla pystytty ja pystytään jatkossakin rajoittamaan, jos tarvetta on. Mutta suurimmassa osassa meidän ranta-alueistamme on aivan mahdollista ja järkevääkin, että siellä rakennustoimintaa tullaan harjoittamaan, jos joku sinne vain tuleepi rakentamaan jotakin. Sitten todellakin kunnilla on jatkossakin erittäin paljon ohjaamistoimenpiteitä ja mahdollisuuksia näitä asioita viedä eteenpäin. Oli hyvä, että tuli esille — tämä edustaja Torniaisen puolesta sanottuna — että ely on yhteistyökumppani, äärettömän hyvä sana: yhteistyökumppani. Me emme ole toinen toistemme kyttääjiä ja peräänkatsojia, vaan tehdään yhdessä näitä asioita, yritämme yhdessä saada hyviä ratkaisuja aikaiseksi.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-21 puhemies! Tästä ely-keskusten roolista vain, kun tässä useampikin edustaja on puhunut siitä, että niistä tulee yhteistyökumppaneita. Luen nyt yhden kappaleen valiokunnan mietinnöstä: "Hallituksen esityksen tavoitteena on, että elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten rooli muuttuu ja painottuu valtakunnallisesti merkittäviin asioihin. Ne eivät jatkossa enää ohjaa kuntien alueidenkäyttöä ja rakennustoimen järjestämistä, kun lain 18 §:stä ehdotetaan poistettavaksi ohjaustoimivalta. Yleis- ja asemakaavoja koskeva viranomaisneuvottelutehtävä rajataan siten, että se on pakollinen vain niiden kaavojen osalta, jotka koskevat vaikutuksiltaan valtakunnallisia tai merkittäviä maakunnallisia asioita tai ovat valtion viranomaisen toteuttamisvelvollisuuden kannalta tärkeitä.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Tässä juuri, mitä valiokunnan puheenjohtaja sanoi, on selkeästi nähtävissä se, minkä vuoksi on täältä meiltä päin edellytetty sitä, että ely-keskusten ohjausta ei tehtäisi erillisenä vaan osana tätä mahdollista tulevaa maakuntauudistusta. Ymmärtääkseni nyt maakunnan tehtäväksi ollaan kuitenkin saamassa se, että maakunta edistää kestävää kehitystä omalla alueellaan. Sille ei anneta kuitenkaan mitään välineitä, koska ei tässä olla sitten niitä tehtäviä, joita tässä kerrotaan elylle jäävän, siirtämässä myöskään maakuntiin — näin ainakin minulle on kerrottu. Eli tällä puheella, kun täällä puhutaan yhteistyöstä, ei ole juurikaan merkitystä. Meidän on ymmärrettävä se, että kaavoituksessa ja maankäytössä on isot intressit, on olemassa yleinen intressi, on olemassa yksityinen intressi, ja nyt tässä ehdotuksessa mennään hyvin pitkälle yksityisen intressin suuntaan ja heikennetään yleistä intressiä. Tässä mielessä juuri sillä, että kuntien päätöksissä ei ole laillisuusvalvontaa, on erittäin iso merkitys. Toisaalta myöskin ihmetyttää se asia, että tässä esitetään, että näistä asemakaavoista voidaan päättää kunnan työjärjestyksen mukaan sitten lautakunnissa tai hallituksissa, ja samaan aikaan asetetaan kuntalaisille velvoite valvoa tätä kuntien kaavoitusta. Tässä on erittäin iso ristiriita. Kyllä ainakin pitää varmistaa se, että kaavoitus on mahdollisimman avointa, jotta voidaan lähteä siitä, että kuntalaiset voivat sitä myöskin valvoa.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 yhtä lailla vapaasti pystytä näin tekemään. Tämä on erittäin iso ongelma minusta erityisesti meillä Lapissa, missä on paljon vapaa-ajanasuntoja. Ne ovat tunturikeskuksissa, jotka ovat kaavoitettuja alueita. Siellä on kunnallistekniikka. Ne ovat niin kuin pieniä kyliä tai kaupunkeja. Ja siellä jos jossakin pitäisi joustavasti pystyä muuttamaan nämä, mutta siihen tämä ei nyt tuo valitettavasti helpotusta. minusta on erinomaista, että ministeri Vehviläinen on käynnistänyt nyt selvityksen kaksoiskuntalaisuudesta. Toivottavasti tämä etenee. Minusta se on erinomainen hanke. Sitten haluan vielä lopussa sanoa, että kun täällä on monessa puheenvuorossa kannettu huolta siitä, että kunnan ohjausvaikutus heikkenee, niin eihän tämä lakiesitys tule puuttumaan kuntien kaavoitusmonopoliin. Kunnilla säilyy edelleen kaavoitusmonopoli. Kunta on taho, joka kaavoittaa kunnan alueella niin yleiskaavan kuin detaljikaavat, ja siinä mielessä kaavoituksen kautta kunta voi erittäin voimakkaasti ohjata jatkossakin sitä rakentamista siellä kunnan alueella — ja tällä kertaa nyt hieman vapaammin, kun siinä ei sitten ole niin tiivistä yhteyttä sinne ely-keskukseen. Olisiko tämän pitänyt odottaa nyt sitten maakuntauudistusta? Minusta on hyvä, että tämä tuodaan jo nytten. Maakuntauudistuksen kautta moni asia muuttuu ihan hyvään suuntaan, mutta kyllä se maakuntauudistuspaketti on jo nytten riittävän paksu, niin että ei siihen yhteyteen olisi pitänyt kaikkea maailman lainsäädäntöä liittää. Kyllä se 1 002 sivua on jo ihan nokko selvitäkseen täältä eduskuntakäsittelystä.
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 sekä lisäksi sopimus ei riittävästi ota huomioon ulkopaikkakuntalaisten maanomistajien oikeutettuja etuja. SDP on yhtynyt vastalauseessa tehtyyn lausumaan, jossa vaaditaan selvityksen teettämistä siitä, mitä taloudellisia ja sosiaalisia sekä kulttuuriin, ympäristöön ja oikeuksiin liittyviä seurauksia Tenojoki-sopimuksella on. Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Mustajärven tekemää hylkäysesitystä hallituksen esitykseen.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-21 kyllä ponnekkaita Inarin osalta ja teimme lausumaehdotuksia — se muutamalla äänellä kaatui — mutta emme siinä kohtaa havainneet, mitä tapahtuu Tenon haarajoella. Tässä vaiheessa, vaikka nyt ei juuri vielä ole valmistelusta tietoa, ollaan tuotu esille se, että Metsähallitus alkaa myymään lupia virkistyskalastajille. Ja tämä aiempi nautintaoikeus, mikä oli paikallisilla, on pois, ja nyt tässä tulee tuplakustannukset. Olen kyllä hämmentynyt, että pohjoisen kansanedustajat ovat tavallaan niin pehmeästi ottaneet näihin asioihin kantaa. Edustajat Mustajärvi — poikkeuksellisesti — ja Ojala-Niemelä kyllä ovat olleet asian päällä. Edustaja Wallin
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 mietintöjä, tulin kyllä sellaiseen tulokseen, että te vastustatte tätä sopimusta periaatteessa, ja kun asiantuntijakuulemisessa valiokunnassa kaikki paikalliset asukkaat vastustivat, esittivät hylkyä, saamelaiset esittivät hylkyä, matkailuyrittäjät esittivät hylkyä,
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Edustaja Wallin ymmärsi puheeni aivan oikein. En pidä tätä sopimusta missään määrin hyvänä, mutta se, mikä oli lopputulokseni kaiken tämän jälkeen, on se, että me olemme erittäin pahassa paikassa, koska on kansainvälinen sopimus, jossa osapuolena ovat Norja ja Suomi, tämä ei ole yksin meidän päätettävissämme. Jos me voisimme sisältöön vaikuttaa vielä, me vaikuttaisimme. Nyt on tilanne se, että jos tätä sopimusta ei hyväksytä, niin Norjan puolelta on annettu ymmärtää, että he irtisanovat nykyisen sopimuksen eivätkä lähde neuvottelemaan uudestaan, ja se tilanne, että meillä olisi sopimukseton tila joessa, jossa raja menee — ei mene keskellä jokea, vaan se menee joen syvimmässä kohdassa — ja joka on virtavesi, niin käytännössä soutaminen siinä joessa loppuisi.
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-21 totesi, mutta kun katsoo, jätettiinkö siitä perustuslakivaliokunnan kannasta, lausunnosta eriävää mielipidettä, niin jätettiin kyllä, mutta se oli yksin ruotsalaisten edustajan tekemä. Ainakin minä olen oppinut eduskuntaurani aikana sen, että jos jonkun asian kanssa on tosissaan, sitten valiokunnassa yritetään saada mietintö tai lausunto paremmaksi, muutettua sitä, tarpeen tullen äänestetään. Jos äänestyksessä ei pärjätä,
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Sen jälkeen jos olisin jättänyt eriävän mielipiteen, se ei olisi tilannetta muuttanut miksikään. Se äänestys ratkaisi, mikä on perustuslakivaliokunnan lausunnon sisältö, ja olin harmissani siitä. Kun täällä nyt erityisesti vasemmistoliiton edustajat tästä käyttävät ihan hyviä puheenvuoroja sinänsä
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-21 asia tämä kokonaisuus käsitellä. Tässä sopimuksessa on niin paljon huonoja asioita Suomen kannalta. Asiat on sovittu valtioiden välillä. Eduskunnalla ei ole tähän muutosmahdollisuutta. Tämä on ota tai jätä -esitys, joten on kyettävä arvioimaan hyödyt ja haitat sekä tehtävä jonkinlainen kokonaisarviointi mielessään ensinnäkin Suomen edun kannalta, Tenojoen kannalta, saamelaisten kannalta ja lopulta jopa itse lohen kannalta. Tämä on monipuolinen kysymys. Sopimus on huono, mutta niin kuin täällä on käynyt ilmi, tämä on parempi kuin että ei olisi sopimusta ollenkaan. voi sanoa, lievästi sellainen tilanne, että Norja on ikään kuin niskan päällä tässä, ja tässä joutuu nyt käyttämään neuvottelutaitoja. Jos oikein olen ymmärtänyt, tämä sopimus on viisivuotinen sopimus, ja se tarkoittaa sitä, että on välittömästi käynnistettävä uudet neuvottelut, jotta näitä monia asioita, jotka tässä ovat jääneet huomiotta ja jotka ovat Suomelle epäedullisia, tulisi parannettua. En tiedä, voi olla niin, että Norja ei ole valmis tämän pidemmälle tulemaan, mutta pitää yrittää. Jotenkin kokisin sen vastuuttomana, että tämä sopimus hylättäisiin, mutta kuuntelen täällä vielä minua viisaampien puhetta ja teen kokonaisharkintaa. Kannatan myös täällä esille tullutta kalastuslain 10 §:n korjaamista välittömästi, niin pian kuin mahdollista, jotta nämä paikallisten oikeudet voidaan korjata. Kannatan myös edustaja Karimäen lausumaa. Minusta siinä on kiteytettynä monia näitä kipukohtia, joiden kanssa menemme eteenpäin. Täällä valiokunnan lausunnossa on hyvä kohta, jonka erityisesti haluan nostaa tässä esille. Se on sivulla 7 ja 3. kappale: "Valtion vuoden 2017 budjettiin on lisätty Luonnonvarakeskukselle ylimääräinen 490 000 euron määräraha kaikuluotainjärjestelmän testaamiseksi, kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi Tenon pääuomassa. Hyötyjen jakaantuessa kummallekin valtiolle valiokunta pitää tärkeänä myös norjalaisten osallistumista kaikuluotainjärjestelmän rahoittamiseen ja käyttöön. Valiokunta toteaa kuitenkin, ettei pääuoman kaikuluotauksen perusteella arvioidulla lohien kokonaismäärällä voida saada kanta-arvioita Tenon noin 30 erillisen lohikannan tilasta. Kaikuluotainarvioinnin lisäksi tarvitaan edelleen tiedot lohien saalismäärästä sekä saalisnäytteitä, joista määritellään kalojen geneettinen kanta. Myös sivujokien kaikuluotaukset ja videoseurannat sekä pienten sivujokien kutukalalaskennat ja muut populaatiokohtaiset seurannat on tehtävä jatkossakin. Yhdistämällä jokeen nousevien lohien kokonaismäärä sivujokikohtaisiin arvioihin voidaan arvioida paremmin myös niiden sivujokien lohimääriä, joissa ei jokikohtaista kantalaskentaa ole. Valiokunta pitää välttämättömänä, että uuden sopimuksen vaikutuksia Tenojoen lohikantoihin seurataan huolellisesti ja että tähän työhön varataan sekä Suomessa että Norjassa riittävät resurssit." Toivon todella, että ne, joita tämä asia kaikkein eniten koskee, pitävät huolen siitä, että tässä lausunnossa olevat monet huolet ja esitetyt
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-21 joka liittyy siihen, että perustuslakivaliokunta totesi sen ongelman, että saamelaisten perinteisten kalastusmuotojen käyttö sidotaan nyt tässä sopimuksessa ja kalastussäännössä asuinpaikkaan, vaikka perustuslaki sinänsä ei anna perustetta rajata asuinpaikan perusteella oikeutta oman kulttuurinsa harjoittamiseen, niitä, jotka haluavat hylätä tämän sopimuksen, jos hylkääminen tarkoittaisi sitä, että nykytilanne säilyy. Mutta kaiken todennäköisyyden mukaanhan hylkääminen ei tarkoittaisi nykytilanteen säilymistä, koska Norja on tehnyt hyvin selväksi sen, että jos Suomi hylkää tämän sopimuksen, Norja irtisanoo sen ensi vuoden kalastuskauteen mennessä, mikä tarkoittaisi sitä, että kesästä 18 alkaen
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Suomen ja Norjan välistä rajajokisopimusta ja muita Tenojoen kalastusta koskevia lakiehdotuksia on työstetty kauan. Nyt ehdotettu kalastussopimus rajoituksineen on pitkälti kompromissi, jossa kaikkien kalastajaryhmien kalastusta joudutaan rajoittamaan kalakantojen turvaamiseksi. Ongelma nyt neuvotellussa Tenojoki-sopimuksessa kuitenkin on, että sopimus heikentää merkittävällä tavalla saamelaisten oikeuksia suhteessa muuhun väestöön. On tärkeää, että Tenojoen lohikantoja suojellaan kalastusoikeuden rajoitusten myötä. Se kuitenkin heikentää merkittävästi saamelaisten mahdollisuuksia jatkaa kulttuurinsa kehittämistä, ja sopimus rajoittaa ennen kaikkea saamelaisten mahdollisuuksia perinteiseen kalastukseen Tenojoessa. Niin perustuslakivaliokunta kuin maa- ja metsätalousvaliokuntakin ovat todenneet, että rajajokisopimus loukkaa saamelaisten oikeuksia alkuperäiskansana. Tästä huolimatta lakiehdotus on etenemässä. Tämä ei ole hyväksyttävää. Värderade talman! Jag är medveten om att det inte är riksfritt att förkasta fiskeavtalet för Tana älv. Ifall riksdagen beslutar förkasta avtalet kommer Norge sannolikt att säga upp det gällande avtalet före fiskesäsongen 2018. De nu föreslagna fiskebegränsningarnas konsekvenser för samernas del utreddes dock inte i detalj under avtalsförhandlingarna. Därför anser jag att det är viktigt att säkerställa samernas rättigheter som ursprungsbefolkning bättre än vad det har gjorts i det nu framförhandlade avtalet.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 tämän puheenvuoron ensiksikin kiittääkseni niistä sadoista ja taas sadoista yhteydenotoista, joita maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsenenä olen tämän erittäin monimutkaisen ja moniulotteisen Tenojoen lohisopimusasian tiimoilta saanut. Toiseksi ajattelin kommentoida edustaja Wallinin puhetta. Wallin on esittänyt tämän sopimuksen hylkäämistä viitaten siihen, että maa- ja metsätalousvaliokunnassa moni kuultavista tahoista esitti tämän sopimuksen hylkäämistä. Wallin ei kuitenkaan sanonut, että nämä hylkäystä esittäneet tahot esittivät sitä osittain eri syistä eli ne eivät olleet tästä keskenään yksimielisiä. Ainakaan minulle ei missään vaiheessa syntynyt kuvaa siitä yksimielisyydestä, mitä tässä on ehkä saatettu antaa ymmärtää.
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 nimeni mainittiin, niin on hyvä vastata. — Siis totesin asiantuntijakuulemisesta: Kaikki paikalliset, sekä saamelaiset että muut paikalliset, esittivät hylkyä. Sen lisäksi Utsjoen kunta esitti hylkyä, siis kunnanhallituksen päätöksellä esitettiin hylkyä. Ainut, mikä oli eri pohjalta, oli ulkopaikkakuntalaisten kiinteistönomistajien yhdistys tai liitto, mikä on, ja siellä Veikko Rintamäki, joka esitti sitä hylkyä muilta pohjin. He totesivat, että ulkopaikkakuntalaisten etuja ei ole riittävästi otettu huomioon. Mutta saamelaiset, paikkakuntalaiset, muut
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-21 paikallisyhteisöjen elinvoimaisuuden turvaamiseksi". Se lausuma velvoittaa myös tulevan asetuksen valmistelua niin, että turistien matkailukalastuskiintiö ei uhkaa lohta ja paikallisten oikeuksia, ja pakottaa myös arvioimaan sen, mikä on sivujokien kaupallisen pyynnin suhde paikallisten ihmisten oikeuksiin. Teen myös esityksen maa- ja metsätalousvaliokunnan mietinnön vastalauseen mukaisesta lausumaesityksestä, joka on asiakirjassa. Mutta sitten vielä, arvoisa puhemies: Tässä toistuu nyt samanlainen toimintatapa kuin Metsähallituksen metsätaloustoiminnan yhtiöittämisessä. Ihmettelin, miten kolme niin suurta hallituspuoluetta ja eduskuntaryhmää mahtuivat olemattoman EU-pykälän taakse piiloon. Tässä mennään nytten perustuslakivaliokunnan taakse ja sen mietinnön taakse. Perustuslakivaliokunta kuitenkin arvioi hallituksen esityksiä ja valtiosopimuksia suhteessa perustuslakiin ja sitä, miten niitä tulee juoksuttaa eteenpäin. Perustuslakivaliokunnan mietinnössä ei edellytetty sitä, että tämä hallituksen esitys pitää hyväksyä. Päinvastoin, poliittinen ratkaisu tehdään täällä salissa. Jos on niin hankalaa hallituspuolueille ja hallituspuolueitten eduskuntaryhmien edustajille noudattaa omantunnon
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Kun katsoo nyt tästä asiasta tehtyjä lausumaehdotuksia, niin edustaja Karimäki on tehnyt minusta aika hyvän lausumaehdotuksen kyllä. Tässä on vain yksi ongelma: kun tässä viitataan siihen, pitäisi osoittaa saamelaisille erillinen kalastuskiintiö, niin meidän on hankala tietää, keitä ne saamelaiset ovat. Saamelaiskäräjien vaaliluettelo ei kerro, keitä saamelaiset ovat, ja vaikka se kertoisikin, se ei ole julkinen asiakirja, josta me sen näkisimme. Mutta läheskään kaikki saamelaiset eivät ole edes päässeet sinne vaaliluetteloon, ja sen takia tämä on ongelmallinen, mutta ajatus tässä on hirveän hyvä. Sitten täällä on edustaja Myllykosken lausumaehdotus, joka lähtee siitä, että "eduskunta edellyttää, että hallitus jatkaa neuvotteluita saamelaisten kulttuuriin liittyvän perinnekalastuksen sekä paikallisyhteisöjen elinvoimaisuuden turvaamiseksi". Minusta tässä ajatus on erittäin hyvä. Nyt pitää tehdä tämän sopimuksen puitteissa ja sen jälkeen kaikki, mitä me voimme kotimaassa tehdä, että saamelaisten perinnekalastus voisi jatkua ja sitä tilannetta voitaisiin parantaa. Kun puhutaan elinvoimaisuuden elinvoimaisuuden turvaamisesta paikallisyhteisössä, niin kyllä tässä minusta on aivan olennaisessa osassa se, että me pystymme turvaamaan matkailuelinkeinon edellytykset siellä Tenojokivarressa Utsjoella. Haluan, puhemies, tähän loppuun vielä todeta, että pääosa tuosta lohikannasta, joka nousee kutemaan Tenojokeen, kalastetaan merialueella ja sitähän ei sääntele tämä sopimus vaan EU:n yhteinen kalastuspolitiikka. Tämäkin on yksi ongelmakysymys tässä.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Utsjoen hätä on nytten täällä kuultu, keskusteltu. Mutta Utsjoen hädästä kertoo varmaan paljon myöskin se — sattumalta olen viime päivinä palannut Utsjoelta — että Metsähallituksen luontotupa paloi ja Metsähallituksen toinenkin rakennus paloi seuraavana päivänä. Nämä ovat vakavia merkkejä siitä, että jotkut ovat valmiita toimimaan mahdollisesti jopa ääritoiminnallisella tavalla. Tämä ei ole koskaan tietenkään suotavaa eikä hyväksyttävää. Mutta ilman näitäkin vihjeitä me varmasti nyt kuulemme ja tiedämme sen, että Utsjoen osalta on tehtävä toimenpiteitä ja autettava erityisesti Saamen kulttuuria siellä heidän osaltansa. Mitä muuta tämä auttaminen voisi olla, niin onhan se, että me saamme nämä perinnekalastusmenetelmät, koska siinä on saamen kieleen liittyviä asioita hyvin paljon. Kalastus ja saamen kieli liittyvät hyvin
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Oli hauska kuulla, että edustaja Lohi piti edustaja Karimäen ehdottamaa pontta aika hyvänä, eli toivon, että edustaja Lohi ja moni muu harkitsee sen tukemista huomisen äänestyksessä. Mutta kun hän mainitsi tämän saamelaisten erillisen kalastuskiintiön, siihen liittyvät vaikeudet, niin haluaisin painottaa, että tässä edustaja Karimäen ponnessa sanotaan, että on turvattava saamelaisten oikeudet harjoittaa perinteisiä kalastusmuotoja asuinpaikasta riippumatta esimerkiksi osoittamalla saamelaisille erillinen kalastuskiintiö. Tässä ei siis suljeta ollenkaan pois sitä, että keksitään joitakin parempia tapoja. Kun toissa viikolla eduskunnassa kävi saamelaisten delegaatio keskustelemassa tästä asiasta, kysyin, mitä he itse ajattelevat siitä, että osoitettaisiin tämmöinen nimenomainen kiintiö saamelaisille tämän perinteisen kalastuksen harjoittamiseen. He pitivät sitä periaatteessa ihan toteuttamiskelpoisena, totesivat, että sitä samaahan nämä vanhat siidat, lapinkylät, tekivät. Eli uskoisin, että sekin on mahdollisuuksien rajoissa toteuttaa, jos oikeasti tahtoa löytyy. Tunnen hyvin tämän asian, että esimerkiksi saamelaiskäräjien vaaliluettelo
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 kuin muille tahoille, vaikkapa kiinteistönomistajille, mikä toisaalta on vähän ongelma — siinä tullaan myös omistusoikeuden rajoja kyllä koettelemaan — mutta sillä on taas se tarkoitus, että paikallisten asukkaiden suosimisen kautta pyrittäisiin tavallaan ratkaisemaan tämä saamelaiskysymys. Kun tätä perustuslakivaliokunnassa käsiteltiin, niin tämä oli tässä hallituksen esityksessäkin ja neuvotteluissa taustalla, mitä on ratkottu. Mutta tämä ei ole todellakaan täydellinen. Ne saamelaiset, jotka eivät asu Utsjoella, eivät pysty sitä perinteistä kalastusta harjoittamaan näitten paikallisten oikeuksien kautta. Tämä on ongelma tässä. Ja toisaalta sitten ongelma on sekin, että tällä sopimuksella merkittävästi lähdetään rajoittamaan
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Kun tällä hetkellä tämä alueen ulkopuolella asuvien perinteisten kalastusmuotojen käyttöoikeus perustuu siihen, että on peritty kalastusoikeus, niin mielestäni tämä on myös yksi mahdollisuus, josta voitaisiin lähestyä sitten sitä, millä tavalla määritellään se, ketkä alueen ulkopuoliset ihmiset ovat oikeutettuja näiden perinnekalastusmenetelmien käyttöön, kun toivottavasti tämän sopimuksen jatkotyötä, myöskin sen kalastussäännön kehittämistä tehdään siltä pohjalta, että pyritään turvaamaan saamelaisten oikeudet oman kulttuurinsa harjoittamiseen sillä lailla kuin perustuslaki sanoo eli siten, että asuinpaikka ei ole se asia, johon on sidottu oman kulttuurin harjoittamisen oikeus.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-21 tämän asian kanssa ja kuulivat kymmeniä asiantuntijoita ja tutkijoita. Haluan myös kiittää meidän neuvosta, joka teki erittäin hyvän pohjan tähän mietintöön. Omalta osaltani lopuksi haluan todeta, että niistä tahoista, jotka meihin kansanedustajiin olivat yhteydessä joko omistajina, oikeudenomistajina, paikallisina ihmisinä tai saamelaisina, kukaan ei ollut tyytyväinen missään vaiheessa tähän mietintöön eikä näihin rajajokisopimuksen linjauksiin. Siinä mielessä meillä oikeastaan oli mietintöä tehtäessä vain yksi päämäärä: meidän täytyy pyrkiä tekemään sellainen kompromissi, joka yleensä on edes jollakin tavalla hyväksyttävissä. Mutta minä korostan sitä, että kaikki tahot, jotka meihin olivat yhteydessä, halusivat, että tämä sopimus ei tule voimaan. Kukaan ei ollut tyytyväinen.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 ovat perineet niitä kalastusoikeuksia mutta ovat joutuneet syystä tai toisesta muuttamaan sieltä alueelta ulkopuolelle. Ja nyt tässä käy itse asiassa niin, että jos joku muuttaa vaikkapa Euroopan unionin sisältä ulkomailta Ranskasta asumaan sinne paikkakunnalle, saa kotipaikkaoikeuden, niin hänen asemansa on paljon parempi kuin sellaisen asema, joka on lähtöisin sieltä alueelta ja perinyt kalastusoikeuksia kiinteistön omistajana ja niin edelleen. Täällä on myös, täytyy tunnustaa, kyllä sekin ongelma, että jos omistat sieltä rannasta pienen kiinteistön, kun ne oikeudet on jyvitetty, niin kuinka monta päivää saat kalastusoikeutta. Jos sinulla on alle parin tuhannen euron kiinteistö, niin käytännössä tämä esitys vie sen kalastusoikeuden, joka on osa omistusoikeutta, ihan nollaan. Jos saat yhden päivän kaudessa kalastusoikeutta ja sattuu olemaan myrskyinen tai sateinen päivä, että et pysty sitä käyttämään, niin siinä se meni.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa puhemies! Kun näiden saamelaisten kanssa olen ollut erittäin paljon tekemisissä, niin olen saanut jatkuvasti terveisinä sen, että saamelaisten oikeudet tulee turvata, saamelaisten oikeuksia ollaan nytten hävittämässä. Sitten minä olen kysynyt: mitä tarkoittavat nämä saamelaisten oikeudet mitä tarkoittavat saamelaisten oikeudet? Loppujen lopuksi hyvin harva on osannut sanoa sitä auki, mitä niillä tarkoitetaan. Elikkä siinä on kyse kuitenkin aika monimutkaisesta, isommasta käsitteestä, ja ongelma on ehkä ollutkin silloin, kun tätä sopimusta ja säädöksiä on rakennettu ja yritetty laittaa kasaan: ei olla osattu sanoa, mitä ovat ne saamelaisten oikeudet. Kyllä minä toivon ja pyydän, että että löytyisi nytten auttamistahoa tai jotakin tahoa, joka osaisi tarkemmin kirjoittaa, mitä tarkoittavat ne saamelaisten oikeudet. Juuri tässä edellä oli puhe siitä, miten jatkossa turvattaisiin nämä saamelaisten oikeudet muun muassa tämän Teno-sopimuksen osalta siinä vaiheessa, kun aletaan korjaamaan muun muassa näitä säädöksiä. Siinä vaiheessa meillä olisi käytössä semmoinen listaus, teksti, mitä tarkoittavat nämä saamelaisten oikeudet.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-03-21 Eestilä puki sanoiksi sen, mitä tässä on ollut. Ja kun näitten oikeuksien sisälle mennään, niin onneksi valiokunta mietinnössään toi esille sen, että Maanmittaushallituksen on nyt saatava riittävät resurssit viedä loppuun näitten meidän maanmittausasioiden osalta. Kun, oliko, vuodesta 72 näitä on tehty, niin onhan tämä näihin omistuksiin tämä näihin omistuksiin liittyvä oikeuksien kansalaisille saattaminen niille kuuluvaan muotoon ollut kyllä valtionhallinnon taholta poikkeuksellisen huonoa asioitten hoitamista. Mutta onneksi valiokunta otti tämänkin mietinnön esille, ja toivotaan, että edustaja Wallin siellä jaostossa sitten
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 Kimmo Kiljuselle ja kansalaisaloitteen tekijöille. Näen nimittäin kyllä sen, että tämä lopputulos on kuitenkin osavoitto aloitteen tekijöille. No miksi? Siksi, että se nosti eläkeläisköyhyyden ja pienituloisten eläkeläisten kokeman epäoikeudenmukaisuuden laajaan julkiseen keskusteluun. Toiseksi, kiitos sosiaalidemokraattien, tämä aloite on myös johtamassa tuloksiin. Sosiaalidemokraattien vastalause nähdäkseni, mielestäni, pelastaa tärkeän kansalaisaloitteen kunnialliselle ja arvoisensa käsittelyn tasolle. Meidän nimittäin on syytä muistaa, että aloitteen takana on kymmeniätuhansia eläkeläisiä, jotka ovat kokeneet aidosti tämän eläkeläisköyhyyden ja eläkkeiden kehityksen epäkohdan. Meillä on, hyvät kollegani, lähes 900 000 pientä työeläkettä saavaa eläkeläistä. Kyllä nimittäin 1 500 euroa kuukaudessa eläkettä on pieni eläke, tällaisia eläkeläisiä on lähes 900 000. Uskon, että tämä kansalaisaloite tulee jättämään ison jäljen tuleviin eläkekeskusteluihin. Ja sanon nyt vielä pikkasen kriittisesti sen, kaikella kunnioituksella sosiaali- ja terveysvaliokunnan tekemää työtä kohtaan ilman tätä sosiaalidemokraattien syvällistä, perusteellista vastalausetta olisi jäänyt kuva, että valiokunnan kanta on jotenkin niin kuin eläkeasiantuntijan pitämä puheenvuoro maamme eläkejärjestelmästä. Siis se oli sillä tavalla minusta vähän hengetön. hengetön. Olen ollut tyytyväinen siitä, että Eläkkeensaajien Keskusliitto on tullut jo nyt mukaan siihen keskusteluun, kun haluamme tämän köyhyysohjelman teon rinnalla puuttua ja vaikuttaa pieniin työeläkkeisiin. Itse asiassa tahtotila on nostaa niiden tasoa. Itse näen, että tässä haluamme kuljettaa näitä kahta asiaa eteenpäin: köyhyysohjelmaa, sitovaa toimenpideohjelmaa, ja pientä työeläkettä saavien aseman parantamista. Tämä EKL:n esitys on sillä tavalla mielenkiintoinen, että heillä on tämmöinen tuloeroja kaventava työeläkkeitten indeksikorotusmalli, joka koostuisi kiinteästä prosenttitarkistuksesta ja sen päälle tulevasta kiinteästä euromääräisestä osasta. Eli korotusvarasta esimerkiksi kaksi kolmasosaa menisi euromääräiseen tarkistukseen ja yksi kolmasosa prosenttitarkistukseen. Ja mikä mielenkiintoisinta, Eläkeläisliittojen etujärjestö Eetu ry:n jäsenjärjestöjen TNS Gallupilla vuonna 2016 teettämän Huomisen kynnyksellä -tutkimuksen mukaan tämä EKL:n indeksimallin tavoite sai valtavan kannatuksen puoluekantaan, ikään tai muuhunkaan taustamuuttujaan katsomatta. Kaikista vastanneista 86 prosenttia oli täysin tai jokseenkin samaa mieltä väittämän kanssa. Arvoisa puhemies! Niinpä minun on helppo nyt kannattaa
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-21 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin minäkin haluan osaltani kiittää kaikkia näitä kansalaisaloitteen tekijöitä, suunnittelijoita, allekirjoittajia ja nimien kerääjiä, koska tosiasia on, että ilman tätä kansalaisaloitetta me emme tänään tässä keskustelisi eläkeläisten tilanteesta. Tosin täytyy sanoa, että hieman ihmettelen kyllä sitä, miksi sosiaalidemokraatit jättivät toveri Kimmo Kiljusen yksin aloitteensa kanssa. Toverin voi siis jättää, nyt se on todistettu. — Voitte tähän kohta vastata, mielelläni kuulen vastauksen. Kansalaisaloitteen tavoite on parantaa pienituloisten eläkeläisten tulotasoa ja elämää, ja tavoite on kannatettava. Uskon kaikkien kansanedustajien haluavan samaa, mutta niin kuin usein tässä talossa, tahto ja lupaukset kulkevat eri rataa kuin teot. Taitavat eläkeläiset nukkua pois ennen kuin löytyy sellainen eduskunta, joka oikeasti tekee jotain näiden 430 000:n köyhyyteen ajautuneen eläkeläisen auttamiseksi. Nykyisen hallituksen eläkeläisiin kohdistuvat toimet ovat lisänneet todistettavasti eläkeläisköyhyyttä, ja jos tähän asiaan ei puututa, sitten tässä käy niin, että ennen kuin tämä vaalikausi on ohi, meillä on varmasti jo yli 500 000 pienituloista alapuolella. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan lausunto kuvaa hyvin eläkeläisten tilannetta. Kenellekään ei ole epäselvää, kuinka huonosti Suomi kohtelee pienituloisia eläkeläisiä. Täällä on nyt tehty monia lausumia tilanteen parantamiseksi, ja toivon, että kaikki niistä menisivät läpi. Ihan mikä keino tahansa tuntuu tällä hetkellä hyväksyttävältä, jotta eläkeläisten tilanne oikeasti paranee. Täällä on monenlaisia ohjelmia tehty ja toteutettu, ja Suomi on oikein kuntoutunut siinä, että on ongelma mikä tahansa, niin me teemme siitä akateemisen tutkimuksen, me teemme siitä erilaisia selvityksiä ja pohdimme strategioita, mutta harvoin menemme suoraan asiaan, puutumme ongelmaan ja laitamme niin sanotusti hanskat käteen ja alamme hommiin. Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Sari Tanuksen tekemiä lausumia 1 ja 2. Vähintään niiden pitäisi löytää päivänvalo. Kannatan myös sosiaalidemokraattien tekemiä lausumia. Kannattaisin niitäkin, mitkä eivät täällä vielä ole, koska niin huolestuttava tämä tilanne on. Toivon, että kukaan ei provosoidu tästä väärällä tavalla, mutta jotenkin tuntuu, että on väärin näitä eläkeläisiä kohtaan, että pitää kerätä 50 000 nimeä, jotta saa oikean keskustelun aikaiseksi niistä ihmisistä, jotka, niin kuin edustaja Tanus sanoi, ovat rakentaneet tämän maan, antaneet työllänsä panoksen — niin kuin minunkin äitini, pienituloinen, teki kolmea työtä pitääkseen nelihenkisen perheen edes jonkinlaisessa leivässä. Kunnioitan näitä ihmisiä
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 Kiljusen nimellä kulkevan kansalaisaloitteen sillä ajatuksella — niin kuin uskon monien muidenkin tehneen — että kuitenkin se päätavoite itse asiassa on ollut kulkea asteittain kohti puoliväli-indeksiä. Ja kun käytin äsken puheessani ilmaisua, että on kuitenkin osavoitto allekirjoittaneelle,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-21 joustavoittanut merkittävästi kaavoitukseen ja maankäyttöön liittyvää lainsäädäntöä. Tänäänkin on käsitelty esitystä maankäyttö- ja rakennuslain muuttamisesta. Jatkossa tulee käydä keskustelua myös muun muassa yleishyödyllisten asuntoyhteisöjen ylisuurten voittojen hyväksyttävyydestä ja keinoista, joilla näihin voidaan puuttua vuokratason kohtuullistamiseksi. Arvoisa puhemies! Ongelmia toimeentulon kanssa on erityisesti pienituloisimmilla eläkeläisillä. Työeläkkeiden indeksikorjaus nostaisi luonnollisesti suuria eläkkeitä euromääräisesti enemmän kuin pieniä. Lisäksi on otettava huomioon se, että taitetun indeksin korjaamisen toteutuessa pieniä työeläkkeitä saavien henkilöiden osalta kansaneläke pienenisi puolella korotuksen määrästä. Näin ollen pienituloisimmat eläkeläiset olisivat myös suhteellisesti pienimmät hyötyjät. Mallia voidaan tietenkin jatkokehittää oikeudenmukaisempaan suuntaan. Arvoisa puhemies! Haluan lopuksi kiittää sosiaali- ja terveysvaliokuntaa siitä, että se on kiinnittänyt mietinnössään huomiota eläkeläisten aseman parantamisen tärkeyteen ja siihen parhaiten sopiviin keinoihin. Esimerkiksi mietinnössä mainitulla tavalla takuueläkettä on jo korotettu merkittävästi tällä vaalikaudella,
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-21 jos taitettua indeksiä ei olisi otettu käyttöön, meillä ei olisi nyt niin paljon eläkeläisköyhiä. Niin kuin puheessani sanoin, esitin viime viikolla puoliväli-indeksiä käsittelyn pohjaksi. Se olisi ollut parannus nykyiseen tilanteeseen jatkoa ajatellen, ja vaikka sali oli melkein puolillaan sosiaalidemokraatteja, niin ei yksikään — ei yksikään — sosiaalidemokraatti kannattanut puoliväli-indeksiä. lausumassaan sosiaalidemokraatit ehdottavat toimenpideohjelmaa ja selvityksiä, eli he peräänkuuluttavat selontekoa, mikä pitäisi tuoda eduskuntaan syksyllä. Mutta siinä samassa me kristillisdemokraatit esitimme — siis minä esitin ja toinen kristillisdemokraatti Antero Laukkanen kannatti — konkreettisia käytännön toimia, joilla konkreettisesti parannetaan eläkeläisten, erityisesti pienituloisten eläkeläisten, tilannetta. tältä perustalta minä en millään, missään nimessä voi hyväksyä ajatusta, että sosiaalidemokraatit ovat ikään kuin vieneet tätä kansalaisaloitetta tai sen jatkomaininkeina asiaa eteenpäin. Tietysti on hyvä tehdä selontekoja ja selvitellä asioita, mutta niin kuin viime viikolla sanoin: Kun meillä on paljon tietoa eläkeläisköyhyydestä kaiken kaikkiaan ikäihmisten tilanteesta, niin minä näkisin, että meidän tarvitsisi jo enemmän tarttua käytännön toimiin, ruveta käyttämään aikaa ja käsiä siihen, että me formuloimme käytännön toimia, mitkä parantavat konkreettisesti pienituloisten eläkeläisten tilannetta. Selvitykset, selonteot ovat tietysti hyviä, mutta minusta on aika tarttua käytännön toimiin, ja sitä me yritämme tehdä. Lausumat ovat teillä luettavissa, ja niissä on
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 tekee päätöksiä tällä tavalla. Mitä taas tulee takuueläkkeen korottamiseen — mikä on sinänsä hyvä asia, mutta on ikävää kyllä, että hallitus on muilla toimillaan syönyt tämän hyvän päätöksensä vaikutukset — viime vuonna annoitte kansaneläkeindeksin laskun, 0,4 prosenttia, myötä syödä takuu-eläkettä ja tosiaan tänä vuonna leikkasitte kansaneläkeindeksiä 0,25 prosentilla ja jäädytitte sen seuraavaksi kolmeksi vuodeksi. Elikkä hyvä päätös takuueläkkeen korottamisesta tulee
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-21 Kaikella kunnioituksella edustaja Tanuksen esityksiä kohtaan: on tietysti olennainen ero, jos sosiaalidemokraattinen eduskuntaryhmä yhdessä valiokuntaryhmän kanssa ehdottaa ja on sitoutunut puoluekokouspäätöksensä mukaisesti parantamaan pientä työeläkettä saavien asemaa ja myöskin kaikkein köyhimpien eläkeläisten asemaa.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-03-21 yksi sydämenasia: heikompiosaiset, vähempiosaiset, rinnalla kulkeminen, auttaminen. Siinä mielessä tuntuu jotenkin aika oudolta, että kokenut kansanedustaja Gustafsson esittää tuommoisia väitteitä. Jos ajattelee ja luette kristillisdemokraattien ohjelmia, käytte siellä sivuilla ja niin edelleen, minusta on itsestään selvää, että mitään erillistä puoluekokouspäätöstä ei tarvita,