Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-10 tiettyjä isoja eroja on — siinä mielessä, että 91, kun Ahon hallitus aloitti, maa oli ajautunut edellisen kauden ja vähän pidemmänkin kauden politiikan johdosta erittäin syvään kriisiin. Oltiin todella vaarallisessa tilanteessa. Samalla lailla oltiin 2015, eli edelliset sinipunahallitukset olivat tehneet sellaista politiikkaa, joka oli johtanut lähes katastrofaaliseen tilanteeseen koko kansakunnan, julkisen talouden ja myös yksityisen talouden. Siinä yhteydessä, silloin vuonna 91 kauden alkaessa, tehtiin kaikki verouudistukset. Kaikki veromuodot käytiin läpi ja uudistettiin arvonlisävero, kiinteistövero, tulovero ja pääoma- ja yhteisövero. Pääoma- ja yhteisöverossa tehtiin laaja uudistus, jossa yhtenäistettiin ja tiivistettiin veropohja, ja sitten pantiin pääoma- ja yhteisöveroprosentti samalle tasolle. Sitten ne myöhemmin eriytettiin. En tiedä, oliko se viisasta tehdä vai ei, mutta näin on sitten tapahtunut. Ja sillä, että näin tehtiin yhteisöveron osalta, lähti Nokia valtavaan nousuun, lähti metsä-teollisuus valtavaan nousuun ja pienyritystoiminta nousi. Meillä tapahtui siis valtava muutos nopeasti vuosista 93—94 lähtien, kun tuo verouudistus oli päässyt kunnolla vauhtiin ja vaikuttamaan, ja siitä päästiin eteenpäin. Valitettavasti sitten Lipposen ensimmäinen hallitus leikkasi perusturvaa kaikilta osin todella rajusti, ja se aiheutti semmoisia köyhyysloukkuja, jotka vieläkin ovat meillä ongelmina monilla, ja myös jätti hoitamatta nämä ylivelkaantuneet, jotka olisi pitänyt hoitaa silloin. No, tässä tilanteessa oltiin nyt. nyt. Vielä totean, että varallisuusveron osalta vuoden 2006 vaiheilla olisi pitänyt korjata sen varallisuusverojärjestelmän ongelmat eikä poistaa sitä. Samoin olisi nyt tässä yrittäjävähennyksen osalta ollut tietysti viisasta, että olisi tehty se toisella tavalla, mutta se nyt meni niin kuin meni, ja meidän silloiset ministerimme antautuivat siihen malliin, mikä silloin valittiin. Se ilman muuta Arvoisa puhemies! Kun sosiaalidemokraatit kuitenkin edellisellä vaalikaudella olivat valtiovarainministeri Urpilaisen ajamana valmiit yhteisöveron alentamiseen sen 4,5 prosenttiyksikköä ja se hyödytti osakeyhtiöitä, miksi ihmeessä te vastustatte, että näille yrittäjille, jotka eivät ole osakeyhtiömuotoisia, voitaisiin antaa vastaavaa, oikeudenmukaista, yrittäjävähennyksen kautta tulevaa hyötyä? Miksi ihmeessä? Tätä vastausta ei ole teiltä kuulunut eikä taida tulla nytkään. Mutta toki myönnän, että tässä yrittäjävähennyksessä on tämä ongelma, että se euromääräisesti suosii suosii hyvätuloisia ja pienyrittäjät saavat sitä vähemmän. Perussuomalaiset ajavat pienyrittäjille — näille, jotka saavat heikommin tästä hyötyä — nyt laajaa yrittäjäpakettia, jossa heidän asemaansa monella muulla tavalla parannettaisiin. Se ei kuulu nyt tähän tilanteeseen. tilanteeseen. Mutta yhteisöveroprosentin alentaminen osaltaan vaikutti kenties esimerkiksi Äänekosken suurinvestointiin ja muutamaan muuhun. Tiedä häntä sitten, olisivatko ne toteutuneet ilman sitä vai eivätkö, mutta veromenetykset tietysti olivat jonkinmoiset. Arvoisa puhemies! Tämän hetken tilanteeseen. Kilpailukykysopimus oli merkittävä tämän käänteen aikaansaamiseksi, ja maailmantalouden kasvu veti sitten Suomen mukaan. Ja sitä ei tapahtunut viime kaudella, vaan te makasitte tässä tilanteessa niin, että ette tehneet sitä, mitä olisi pitänyt tehdä, ja näin sitten työttömyys kasvoi, velka kasvoi, kunnat velkaantuivat ja kaikki meni aika lailla heikosti. Nyt on saatu selkeä muutos aikaan. aikaan. Eteenpäin katsoen tähän työmarkkinapolitiikkaan otan sen verran kantaa, että henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että yleissitovuus tulee säilyttää ja pitäisi palata sopimusyhteiskuntaan eli tehdä sopimuksia. Mutta työnantajapuoli on nyt sitten luopunut kokonaisratkaisusopimuksista, ja ne ovat tässä sitten siinä mallissa, että avainryhmät pystyvät ajamaan etujaan ja heikommat jäävät heikommalle asemalle. Sitten lisäksi vielä käy niin, että eläkeläiset, lapsiperheet ja muut vastaavat jäävät nuolemaan näppejään. Niin oli jo viime kaudella, ja se on nytkin suuri ongelma. Meidän pitää tässä yhteiskunnassa nähdä se, että meillä on äärimmäisen vakava köyhyysongelma Suomessa, ja siihen pitää kiinnittää huomiota. Seuraavan hallituksen tehtävä on sosiaaliturvauudistuksen tekeminen sillä tavalla, että köyhyys ei ole kasvava vaan päinvastoin se saadaan mahdollisimman pian pois tästä maasta. Se ei kuulu sivistysyhteiskuntaan. Mutta tältä pohjalta jos lähdetään etenemään, niin nyt on parempi pohja kuin oli tämän vaalikauden alkaessa edellisen hallituksen jäljiltä, jolloin työttömyys, velkaantuminen ja kilpailukyvyn heikkous olivat meidän syviä ongelmia. Nyt ne eivät enää ole, nyt on mahdollisuuksia parempaan. Nyt tarvitaan oikeudenmukaisuutta. Mutta sellainen talouspopulistinen huutokauppa, mitä nyt on ollut, on kyllä kohtuutonta. Te olette luvanneet kaikki indeksit, te olette luvanneet valtavia rahoja koulutukseen, kehitysyhteistyöhön, sosiaaliturvaan, poliisille, kulttuurille, eläkeläisille ja niin edelleen.