Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-09 valmistautuminen Suomen tämän vuoden puheenjohtajuuteen Pohjoismaiden neuvostossa. Puheenjohtajuus tarkoittaa muun muassa, että neuvoston työtä johtavat tänä vuonna suomalainen presidentti ja varapresidentti ja että Pohjoismaiden neuvoston täysistunto järjestetään peruskorjatussa eduskuntatalossa syksyllä viikolla 44. Puheenjohtajamaa laatii myös puheenjohtajuusohjelman, josta käy ilmi vuoden prioriteetit. Suomen Pohjoismaiden neuvoston valtuuskunta on laatinut määrätietoisen puheenjohtajuusohjelman, jonka sisältö esiteltiin neuvostolle Kööpenhaminan täysistunnossa viime syksynä. Valtuuskunnan tavoitteena on ollut laatia tavoitteellinen ohjelma, jossa jokaisen teeman pohjoismainen ulottuvuus tulee näkyviin ja joka asettaa konkreettisia ja mittavia päämääriä puheenjohtajuuskaudelle. Suomen puheenjohtajuusohjelman kolme pääpointsia ovat Sivistyksen Pohjola, Puhtaan energian Pohjola sekä Verkostoituva Pohjola. Sivistyksen Pohjola tarkoittaa pohjoismaisen osaamisen ja koulutuksen sekä kansansivistyksen ja ‑kulttuurin esille tuomista. Puhtaan energian Pohjola sisältää pohjoismaisten energiamarkkinoiden ja bioenergian edistämistä sekä Pariisin COP 21 ‑päätöksen yhteispohjoismaista seurantaa. Verkostoituva Pohjola tuo huomiota arktisiin kysymyksiin sekä liikkuvuuteen ja sen esteisiin Pohjolassa. Lisäksi Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlallisuuden teema Yhdessä — Tillsammans näkyy vahvasti puheenjohtajuusohjelmassa. Suomi itsenäisenä valtiona on luonnollinen osa pohjoismaista yhteistyötä, ja haluamme juhlistaa tätä tärkeää vuotta yhdessä pohjoismaisen perheemme kanssa. pohjoismaisten rajaesteiden poistaminen. Pohjoismaiden rajoja on useiden vuosikymmenten ajan vähitellen avattu eri osa-alueilla paljolti Pohjoismaiden neuvoston tärkeän työn ansiosta. Pohjoismaisen rajaestetyön tavoitteena on poistaa vapaan liikkuvuuden esteitä Pohjoismaiden väliltä. Rajaesteillä tarkoitetaan lakeja ja julkisia sääntöjä tai käytäntöjä, jotka haittaavat henkilöiden liikkuvuutta tai yritysten rajat ylittävää toimintaa Pohjoismaissa. Työntekijöiden ja yritysten mahdollisuudet liikkua yli rajojen edistävät talouskasvua ja työllisyyttä sekä Pohjolassa että koko Suomessa. Yhteenlaskettuna Pohjoismaat kuuluvat maailman kymmenen suurimman ja Euroopan viiden suurimman talouden joukkoon, joten liikkuvuuden esteiden poistaminen ei ole merkityksetöntä. Suomi haluaa puheenjohtajuuskaudellaan nostaa rajaesteet ja niiden purkamisen vahvasti poliittiseen fokukseen. Miten poistetaan rajaesteitä, miten estetään uusien rajaesteiden syntyminen ja miten tuodaan lisää tietoisuutta asian osalta niin kansallisiin parlamentteihin kuin ministeriöihin? Tavoitteena on tehdä Pohjolan kansalaisten arjesta helpompaa liikkumisen osalta. Pohjoismaiden neuvoston parlamentaarikoilla on tärkeä tehtävä rajaestetyössä muun muassa painostamalla Pohjoismaiden hallituksia rajaesteiden poistamiseksi. Suomen valtuuskunta on nostanut rajaesteet esiin vuoropuhelussa niiden ministerien kanssa, jotka ovat käyneet valtuuskunnan kuultavana kertomusvuoden aikana. Suomen puheenjohtajuuskauden aikana Pohjoismaiden neuvosto seuraa tiiviisti rajaestetyötä ja kehottaa Pohjoismaiden hallituksia ja ministerineuvostoa toimeenpanemaan rajaesteistä tehdyt päätökset. Pohjoismaiden neuvosto pyrkii edistämään liikkuvuutta Pohjoismaissa myös muilla keinoin kuin rajaestetyön avulla. Pohjoismaiden neuvosto on usean vuoden ajan puhunut tiiviimmän Pohjoismaiden välisen liikennepoliittisen yhteistyön puolesta. Viime vuoden marraskuussa järjestettiin neuvoston aloitteesta Tukholmassa Pohjoismaiden liikenneministerien ja Pohjoismaiden neuvoston edustajien välinen pyöreän pöydän keskustelu. Pohjoismaiden neuvosto kannattaa liikenneministereiden kanssa käytävän vuoropuhelun jatkamista ja tiivistämistä. Suomen puheenjohtajuusohjelmassa korostetaan pohjoismaisen liikennepoliittisen yhteistyön edistämistä. Ohjelmassa korostetaan erityisesti Pohjolan pohjoisimpien alueiden liikenneverkon ja infrastruktuurin parantamista ja yhteistyön tiivistämistä, jolloin voidaan synnyttää uutta kasvupotentiaalia, parantaa matkailun edellytyksiä sekä korottaa huoltovarmuutta. Konkreettinen tavoite on järjestää pyöreän pöydän tapaaminen pohjoismaisten liikenne‑ ja infrastruktuurista vastaavien ministereiden kanssa myös tämän vuoden aikana. Hyvin toimivat yhteispohjoismaiset työmarkkinat ovat tärkeä osa liikkuvaa Pohjolaa. Pohjoismaiden työelämää koskeva strategiaselvitys luovutettiin kertomusvuoden kesäkuussa Suomen oikeus‑ ja työministeri Jari Lindströmille. Selvityksessä on 14 ehdotusta siitä, miten työelämää voidaan kehittää pohjoismaisella yhteistyöllä. Vaikka pohjoismaista liikkuvuutta edistävää työtä sekä rajaestetyötä tehtiin viime vuoden aikana aktiivisesti, kertomusvuosi myös koetteli vapaata liikkuvuutta Pohjolassa. Ruotsin ja Tanskan käyttöön ottamat väliaikaiset rajatarkastukset puhuttivat erityisesti alkuvuodesta 2016, ja ne olivat vahvasti läsnä viime huhtikuussa järjestetyssä Pohjoismaiden neuvoston teemaistunnossa. Rajatarkastukset vaikuttivat hyvin vahvasti siihen, että laittomien siirtolaisten vyöry Ruotsin kautta Suomeen väheni. Tästä iso kiitos pohjoismaiselle yhteistyölle. Pohjoismaiden neuvosto käsittelee yhä enemmän ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan liittyviä aiheita. Kuten edelliset puheenjohtajamaat, myös Suomi korosti puheenjohtajuuskaudellaan pohjoismaisen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeyttä. Pohjoismaiden neuvostolla on tärkeä rooli näiden asioiden eteenpäinviemisessä, ja kysymys on siitä, miten Pohjoismaat voivat tehdä enemmän yhteistyötä näillä sektoreilla. Pohjoismaiden aktiivinen työ kansainvälisillä areenoilla ja läheinen yhteistyö monien Pohjolan ulkopuolella toimivien kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa näkyi vahvasti neuvoston työssä viime vuonna. Neuvostossa käytiin keskustelua Pohjolan roolista maailmalla, muun muassa Pohjoismaiden suhteista G20-maihin. YK:n kestävän kehityksen tavoitteet nousivat Kööpenhaminan täysistunnon pääteemaksi. Neuvoston jäsenet kävivät Pohjoismaiden pääministereiden kanssa keskustelua siitä, miten Pohjoismaat voivat edistää tavoitteiden saavuttamista Pohjolassa. Ensi kuussa järjestettävän neuvoston teemaistunnon ajankohtaiskeskustelussa tavoitteena on pohtia Pohjoismaiden ja USA:n välisiä suhteita ja yhteistyön uusia edellytyksiä. Arvoisa herra puhemies! Pohjoismaiden neuvosto jatkoi tiivistä yhteistyötä useiden alueellisten parlamentaaristen järjestöjen kanssa muun muassa Itämerta, arktista aluetta sekä pohjoista ulottuvuutta koskevissa kysymyksissä. Kertomusvuoden aikana monet alueelliset yhteistyöjärjestöt ovat myös pyrkineet vahvistamaan yhteyksiään neuvostoon. Näistä esimerkkeinä voin mainita yhteistyön Saksan kanssa, erityisesti Schleswig-Holsteinin maakunnan osalta, saamelaisen parlamentaarisen neuvoston laajennetun tarkkailija-aseman hyväksymisen sekä myös Färsaarten hakemuksen Pohjoismaiden neuvoston ja ministerineuvoston täysjäseneksi, jota ei tietenkään kuitenkaan puollettu kummassakaan järjestössä. Kertomusvuonna huomioitiin myös monella tavalla Pohjolan ja Baltian maiden 25 vuotta täyttävä yhteistyö. Arvoisa puhemies! Pohjoismaisen EU-yhteistyön tiivistymisestä on keskusteltu ajoittain kiivaastikin. Keskustelun tavoitteena on ollut aktivoida pohjoismaista yhteistyötä EU-asioissa ja miettiä keinoja Pohjoismaiden neuvoston ja EU-parlamentissa istuvien pohjoismaalaisten parlamentaarikkojen yhteistyön vahvistamiseksi. Tarkoituksena ei ole viedä toimivaltaa kansallisten parlamenttien EU-valiokunnilta vaan lisätä yhteistyötä niissä asioissa, joissa on mahdollista luoda pohjoismaista lisäarvoa.