Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-18 esityksestä: Ensinnäkin haluan korostaa sitä, että lähtökohtaisesti pidän tätä uudistusta hyvänä, mutta keskityn nyt vain tähän työvoimapalvelujen osuuteen. Täällä käytiin keskustelua siitä, voiko yksityisellä tuotannolla saada enemmän nettovaikuttavuutta ja tehokkuutta kuin julkisella palvelutuotannolla. Täältä löytyy sivulta 91 Finnin 12 maan tutkimus, joka päätyy siihen lopputulokseen, että yksityiset palveluntuottajat voivat tietyissä sopimusjärjestelyissä parantaa joidenkin ryhmien osalta tuloksia ja tuoda innovaatioita palveluihin. Ymmärtääkseni edustaja Filatov myös viittasi tähän samaan. Uskon itse vahvasti, että sen työvoiman osalta, joka on hyvässä työmarkkina-asemassa olevaa ja jolla on hyvät edellytykset työllistyä avoimille työmarkkinoille, tämä kyllä on ihan järkevää toimintaa. Varmaan on myöskin niin, että ainakin joillakin ammattiliitoillakin on sellaisia koulutuksia, jotka edesauttavat tätä työllistymistä, ja ymmärtääkseni hallituskin on ne huomioinut omissa ratkaisuissaan. Sitten toisena tästä kuntien roolista: Sehän on varsin mittava tällä hetkellä, taitaa olla 2 300 henkilöä tämän esityksen mukaan tällä hetkellä kunnissa omaehtoisesti tekemässä ja näitä asioita. Tietysti olennainen kysymys on se, että kunnilla jatkossakin säilyy motiivi olla tässä työssä mukana. Se on ihan avainasia, koska on kyllä vaikea kuvitella, että muuta kautta löytyy niin paljon rahaa järjestää näitä palveluita, jos kunnat eivät ole tässä lainkaan mukana. Eli se on ehkä se asia, joka minusta pitää vielä pystyä tässä varmistamaan. Sitten kun puhutaan siitä, mikä mikä on missäkin päin maailmaa se järjestelmä ja toimiva malli: Täällä puhutaan myös tästä Tanskan joustoturvamallista, jossa paikallisella työvoimatoimistolla on melko vapaat kädet palveluiden ja operationaalisten prosessien suunnittelussa kansallisella tasolla asetettujen reunaehtojen puitteissa. Jos tietoni Tanskan mallista ovat oikeat, niin siellä nimenomaan näillä yksityisillä palveluilla on todella merkittävä rooli rooli helpommin työllistyvän väen keskuudessa mutta sitten taas kunnilla on vahva rooli rooli vaikeimmin työllistyvien kohderyhmässä, eli se on yksi tapa tämä järjestää. No, Australiasta täällä on jo niin paljon puhuttukin, että en mene siihen enää, ja tosiaan tätä meidän malliamme ei voi verrata Australian malliin, mutta toki se kohta on viisasta ottaa sieltä huomioon. Riski siitä, että sitä kermankuorintaa tulee niihin palveluihin, joissa kohderyhmä on erittäin haasteellinen — se on minusta ihan aito huoli. sitten sellainen näkökulma siitä, mitä nämä TYP-palvelut ovat saaneet aikaan ja mitä ne eivät ole saaneet aikaan: siihenkin täällä löytyy sivulla 63 erinomainen kohta, jossa todetaan, että ”TYP-toiminnasta ovat vastausten perusteella hyötyneet henkilöt, jotka tarvitsevat henkilökohtaista palvelua ja ohjausta, ovat motivoituneita ottamaan sitä vastaan ja työllistymään ja joilla elämänhallinnan ongelmat eivät ole liian suuria.” Ja tämä Ja tämä on ehkä nyt se olennainen kysymys, että tämä ryhmä saadaan jatkossakin palveltua sillä tavalla, että me saamme heitä työelämään ja täyttämään osaltaan sitä ainakin joillakin aloilla jo olevaa työvoimapulaa. Toivottavasti, kun hallitus on muuten uudistanut mielestäni työmarkkinoita järkevällä tavalla, näitä työpaikkoja syntyy. Tämän näen tässä hyvin tärkeänä. Arvoisa puhemies! Oikeastaan lopuksi olennainen kysymys tässä nyt on se, miten tämä allianssimalli pystyy sitten vastaamaan tähän tilanteeseen. Täällähän kyllä sanotaan sivulla 95, että että allianssihankkeen osapuolina maakunta, kunnat sekä yksityiset ja kolmannen sektorin palveluiden tuottajat voivat suunnitella ja toteuttaa yhdessä ja siinä voi olla myös omaa palveluntuotantoa mukana. Eli tämä on nyt se olennainen kysymys, miten tämä sitten käytännössä pystytään järjestämään. Tässä yhteydessä toivon, että kun tätä eduskunnassa nyt perusteellisesti käsitellään, niin asia käydään