Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-21 Arvoisa puhemies! Hyvät kollegat! Täytyy tässä edustaja Tanukselle, jonka kanssa olemme paljon tehneet hyvää yhteistyötä ja olleet monissa yhteisissä seminaareissa ja monia yhteisiä ajatuksiakin jakaneet, tänään sanoa, että olemme aika lailla eri mieltä tästä äitiyslaista ja sen merkityksestä ja tärkeydestä lapsen oikeuden näkökulmasta katsottuna. Edustaja Modig tosiaan ehti lähteä, mutta mielestäni hän ei millään tavalla sanonut, että kristillisdemokraatit olisivat häntä jotenkin sortaneet, vaan toi esille sen, minkälaisia kommentteja ja puheenvuoroja käytettiin esimerkiksi silloin, kun käsittelimme tasa-arvoista avioliittolakia ja Aito avioliitto ‑lakia. Silloin valitettavasti joskus sille mallille ja laidalle, että emme ole muistaneet sitä, että ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa pitäisi meidän kaikkien myös puheissamme aina ja kaikkialla kunnioittaa. Hyvät kollegat, lakivaliokunta käsitteli tätä äitiyslakia hyvin huolellisesti ja perusteellisesti. Kuulimme lukuisia asiantuntijoita ja perehdyimme lausuntoihin. Tämä laki ei muuta nykyistä käytäntöä, tosiasioita, vaan se mahdollistaa sen, että lapselle, joka on saanut hedelmöityshoitojen kautta alkunsa tuntemattoman luovuttajan siittiöillä, siittiöillä, voidaan vahvistaa jo ennen hänen syntymäänsä kaksi oikeudellista, juridista äitiä. Mutta mikäli siittiöiden luovuttajan tiedot tunnetaan, hän on tunnettavissa oleva henkilö, silloin tätä lakia ei voida käyttää. Elikkä silloin ei voida näitä kahta äitiä lapselle vahvistaa. Silloin me vahvistamme... Niin, mutta tämä laki lähtee siis siitä, että parannamme niiden lasten asemaa, jotka saavat tälläkin hetkellä alkunsa hedelmöityshoitojen kautta mutta joiden vanhempi joutuu hakemaan sen vanhemmuuden juridisen aseman sisäisen adoption kautta. Tätä minä haluan tässä korostaa, koska tämä on tässä se olennainen juttu. Kaikki muu on jotain ihan muuta. Tänään me olemme tässä salissa puhuneet kaikista tärkeimmistä asioista. Me olemme puhuneet ihmisoikeuksista, puhuneet lastemme oikeuksista, ja minä luulen, että me kaikki tässä salissa olemme samaa mieltä siitä, että hyvän lapsuuden takaaminen kaikille lapsille on yksi politiikkamme kulmakivistä, en epäile sitä ollenkaan. Hyvä lapsuus ei voi toteutua, ellemme pidä huolta lasten yhdenvertaisuudesta. Meidän lainsäätäjien onkin pidettävä huoli siitä, että kaikille lapsille taataan yhdenvertaiset oikeudet perhemuodosta ja perheen muusta tilanteesta riippumatta. Suojaavat perhesuhteet ovat olennaisia ihmisten hyvinvoinnin kannalta niin lapsena kuin aikuisenakin. Äitiyslain säätäminen on merkittävä kysymys lasten oikeuksien toteutumiselle Suomessa. Se tuo lapsille lisää yhdenvertaisuutta, ja se tuo myös turvaa. Naisparien lapsilla on sen säätämisen jälkeen kaksi oikeudellista vanhempaa heti syntyessään. Tämä turvaa lapsen aseman verrattuna nykytilanteeseen erityisesti tilanteissa, joissa parisuhde purkautuu tai äiti kuolee synnytyksessä. Kaikki suuret lapsijärjestöt ja lapsiasiavaltuutettu näkevät, että äitiyslain säätäminen parantaa lapsen asemaa ja oikeusturvaa. Naisparien lapsilla on heti syntyessään oikeus kahden vanhemman elatukseen ja perintöön. YK:n lapsen oikeuksien sopimus on ollut Suomessa voimassa vuodesta 1991. Sopimus lähtee siitä, että lapsen ja vanhempien suhde on tärkeä kasvualusta. Sopimus ei ota kantaa äitiyteen tai isyyteen. Lapsiasiavaltuutettu on lausunnossaan todennut, että lainsäädännössä tulee pyrkiä siihen, että lapsen olosuhteet, mukaan lukien vanhemmuuteen liittyvät kysymykset, ovat mahdollisimman vakaat. Ja juuri tähän äitiyslain säätämisellä pyritään: turvaamaan vakaa kasvualusta lapselle. Arvoisa puhemies! Minut tekee todella surulliseksi se, että äitiyslakia vastustetaan perustuslakiin viittaamalla. Minkä viestin me annamme naisparien lapsille — että he ja heidän vanhempansa ovat perustuslain vastaisia? Tämä viesti on lasten oikeuksien vastainen. Se ei edistä perheiden hyvinvointia, vaan on julma ja turha. Arvoisa puhemies! Äitiyslaki on merkittävä askel siinä, että lainsäädäntö tunnustaa perheiden erilaiset tilanteet ja parantaa lasten oikeuksia monimuotoisissa perheissä. Lapsi-asiavaltuutettu on tänään antanut eduskunnalle ensimmäisen kertomuksensa lapsipolitiikasta. Siinäkin pohditaan sitä, kuinka lainsäädäntö ja sosiaalipolitiikka perustuvat kapeaan perhekäsitykseen. Me tässä salissa pystymme muuttamaan lainsäädäntöä nyt niin, että entistä paremmin pystymme vastaamaan perheiden tosiasiallisiin tilanteisiin. Olen ylpeänä mukana ottamassa tätä askelta. Lapsiasiavaltuutetun kertomuksessa todetaan myös hienosti, että sellainen yhteiskunta, joka ei perustu arjen hoivan ja huolenpidon vahvaan virtaan, on mahdoton. Ja siitähän äitiyslaissakin on kysymys,