Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-30 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin kiitos niin ministerille kuin kaikille muillekin. Tämä on ollut oikein hyvää keskustelua. Oikeastaan itsekin haluan aloittaa siitä, mitä moni kollega totesi, että oli maailma ennen vuotta 2008 ja sitten on maailma nyt. nyt. Paljon täällä on kuullut viisaita sanoja, jopa jälkiviisaita sanoja, mitä olisi aikaisemmin pitänyt tehdä ja mitä nyt olisi pitänyt tehdä. Mutta toki vaihtoehtoja olisi ollut, ja taloudesta on, voisi sanoa, aika helppokin väitellä makrotasolla. Mutta itse ajattelin puhua siitä, miltä se näyttää tällä hetkellä mikrotasolla, että kunkin hallituksen tuloksia ja hallituksen työn tuloksia on sitten ehkä oikein arvioida jälkikäteen, niin kuin moni meistäkin on tänäänkin tehnyt. Jos nyt katsotaan ihan oikeasti Suomea tällä hetkellä siitä näkökulmasta, miten tämä kasvu jakautuu eri ihmisten kesken, ja jos juttelee pienyrittäjän, palkansaajan, eläkeläisen, pätkätyöläisen tai opiskelijan kanssa, niin kyllähän sitä kasvua vielä odotetaan siellä omassa taloudessa. Eläkeläiset ovat oman työnsä tehneet ja tietysti palkkansa siinä ohessa ansainneet. Silti heidän ostovoimastaan leikkaaminen, jos mikä, näkyy taloudessa. Arvoisa puhemies! Myös tukityöllistämistä täällä hallitus on usein jopa ehkä hieman kritisoinut ja kokenut sen jotenkin tällaisena tempputyöllistämisenä. Mutta jos palataan vielä siihen vuoteen 2008, niin esimerkiksi Tanskassa ja Ruotsissa panostettiin aivan toisella tasolla tukityöllistämiseen kuin meillä, jopa kaksinkertaisesti, moninkertaisesti myös Saksassa, ja se kuoppa, mihin me jouduimme, olisi ollut ehkä toisen näköinen, jos mekin olisimme toimineet toisin. Arvoisa puhemies! Syy, miksi pyysin puheenvuoron, liittyy oikeastaan Suomen kilpailukykyyn. olemme tässä salissa oikeastaan viimeiset kaksi vuotta puhuneet siitä, miten huonossa jamassa Suomi on ja miten huono kilpailukyky meillä on. Mutta valitettavasti se keskustelu on hyvin paljon keskittynyt ihmisten palkkoihin ja palkkakustannuksiin. Tänään valtiovarainministeri aivan oikein totesi, että saavutettavuuteen pitää panostaa. Hän aivan oikein nosti esille muun muassa satamainvestoinnit ja ylipäätään väyläinvestoinnit. Minä olen ollut todella huolissani siitä, että nyt jos koskaan Suomen ja tämänhetkisen hallituksen tulisi pystyä linjaamaan ne hankkeet, mitä me haluamme vuodelle 2023 linjattavaan EU-tason TEN-T-verkkoon, muun muassa liittyen niihin miljarditukiin, mitä sieltä on saatavilla, joten kysynkin hallitukselta: koska te aiotte saada valmiiksi sen väyläsuunnitelman, jota sitten Brysselissä ja muualla Euroopassa on hyvä esitellä? Mutta kaiken kaikkiaan, arvoisa puhemies, kysymys on siitä, miten jaksaa suomalainen osaaminen — ei pelkästään tällä hallituskaudella mutta miltä se näyttää vaikka kymmenen vuoden päästä, vuonna 2027. Olemmeko edelleen maailman ykkösiä tai edes kymmenen joukossa? Miten nämä nyt tehdyt leikkaukset näkyvät siinä, miten suomalainen yliopisto, suomalainen ammattikorkeakoulu ja ylipäätään koko koulutussektori jaksaa, koska ilman osaamista me emme pysty selviytymään tässä kansainvälisessä kilpailussa? Kaikki muu on oikeastaan toissijaista. SDP on muun muassa talousvaliokunnassa vaatinut panostuksia matkailuun ja kiertotalouteen. Kiitos hallitukselle siitä, että meitä on kuunneltu. Teimme hallituksen kanssa yksimielisen mietinnön energia- ja ilmastostrategiasta, ja siitä vielä kerran kiitos. Lopuksi, arvoisa puhemies, vielä kommentti siitä, miksi Suomen kasvu ja kehitys on epätasaista niin alueellisesti kuin aivan toimialojakin katsoen. Miksi Länsi-Suomi kasvaa ja Itä-Suomi köhii? Erityisesti kysyn tätä keskustapuolueelta, koska teille jos kenelle koko Suomi, aluekehitys, on ollut aina ainakin minun mielestäni keskiössä. Mutta nyt tuntuu siltä, että markkinat vievät ja keskusta vikisee, koska jos nyt katsotaan vaikka edustaja Hoskosen Pohjois-Karjalaa, niin kyllä ne työttömyysluvut ovat todella ikävää luettavaa. Tähän liittyen annan hallitukselle yhden neuvon: