samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Olen täysin samaa mieltä kuin edustaja Anttila ammatinharjoittajiin liittyvässä lainsäädäntökohdassa. Tämä laki ei enää tunnista ammatinharjoittajia, vaan kaikki se palvelutoiminta, joka sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa toteutetaan, on pakkoyhtiöitettävä. Ja siihen liittyy se hänenkin sekä sitten myös edustaja Hoskosen tuoma huoli siitä, onko kaikki palvelut yhtiöitettävä sosiaali- ja terveyspalveluissa. Näillä Näillä näkymin näyttää siltä, että valinnanvapaus edellyttää, että näin tulee tapahtumaan. Ja vastoin kuin edustaja Keränen totesi, että tämä tulisi helpottamaan pienten yritysten ja ammatinharjoittajien hallinnollista taakkaa, nämä pienet yritykset ja ammatinharjoittajat, muun muassa Hammaslääkäriliitto ovat ottaneet nimenomaan kantaa omissa lausunnoissaan siihen, että tämä lainsäädäntö tulee lisäämään heidän hallinnollisia velvollisuuksiaan, hallinnollista taakkaa. Sen seurauksena ammatinharjoittajat eivät enää pysty toimimaan ammatinharjoittajina, vaan he perustavat sitten omia yhtiöitään tai ketjuttavat sitten näitä toimintoja yhteen, ja sitä kautta heidän toimintansa tässä nykyisessä ammatinharjoittamislainsäädäntömuodossa tulee päättymään. Tätä he pahoittelivat ja olivat pahoillaan myös siitä, että he eivät tulleet kuulluiksi tämän hallituksen esityksen puitteissa. Siltä osin olen tästä täysin samaa mieltä kuin edustaja Anttila: olisin toivonut, että näitten ammatinharjoittajien lainsäädäntöä oltaisiin tarkasteltu toisella tavalla ja että me toisaalta luopuisimme tästä niin sanotusta pakkoyhtiöittämisestä, jota hallitus nyt tässä sote-uudistuksessa on viemässä eteenpäin.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 meillä on liikaa työntekijöitä, ja nytkin meillä Sysmässä on jo yt-neuvottelut menossa. Ja tässä tullaan sitten siihen kokonaisuuteen, miten se palvelutaso pienessä kunnassa jatkossa on, onko sitä ollenkaan, miten tietojärjestelmäpuoli, miten löytää rahoitus pienelle yrittäjälle, keskisuurellekaan siihen, että pääsee integroitumaan tähän suureen hienolta kuin se kuulostaakin, että kohdellaan kaikkia tasapuolisesti, niin kyllä sen toteuttaminen on erittäin haastavaa, ellei mahdotonta. Mutta sitten vielä yksi sana laajemminkin palveluiden tuottamisesta ja sen tulevaisuudesta. Kun tässä nyt tätä jättimäistä sote-pakettia käsitellään, niin kyllä minä olen sitä ihmetellyt kovasti, minkä takia Suomi nyt haluaa antaa tämän sote-tuotannon eurooppalaisen kilpailulainsäädännön alle.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 ja uskonkin näin käyvän, te sosiaali- ja terveysvaliokunnassa asianmukaisesti kuulette ja kuuntelette niitä eri tahoja, joita ei ole valmistelussa riittävästi huomioitu. Mutta sitten tähän puheeseen siitä, että sote-uudistuksen myötä kaikki sote-palvelut on yhtiöitettävä. Näinhän ei tietystikään ole asianlaita, vaan tarkoitus on, että on yhtiöitettävä ne palvelut, muiden palveluntuottajien kanssa. Ja miksi näin on tehtävä? Siksi, että koko ajatus tässä on se, että ne, jotka kilpailevat samoilla markkinoilla, lähtisivät tähän kilpailuun samalta viivalta, ja yhtiöittäminen varmistaa myös sen läpinäkyvyyden ja vertailumahdollisuuden, jota eri palveluntuottajien välille tarvitaan. Kun puhutaan tästä yhtiöittämisestä ja kun sitä aina kritisoidaan, kun puhe on sote-uudistuksesta, niin en malta olla tässäkin yhteydessä kysymättä: Jos asetettaisiinkin keskiöön se potilas, kansalainen, asiakas, niin mikä hänen kannaltaan on ongelma siinä, mikä sen palveluntuottajan oikeudellinen rakenne on? Mitä hänelle merkitsee se, onko palveluntuottajan takana yhtiömuoto vai liikelaitosmuoto vai onko se kunnan tai maakunnan suoraan pyörittämää palvelua? Eikö sen ihmisen ja asiakkaan ja potilaan näkökulmasta ole tärkeintä se, että toimii palvelujen saatavuus, toimii palvelujen laatu ja — ainakin itse pidän tärkeänä sitä — toimii myös palvelujen kustannusvaikuttavuus?
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 kun vapaa kilpailu on sitten voimassa ja olemme tämän oman järjestelmämme purkaneet, niin sen jälkeen olemme sitten näiden suurten kansainvälisten yhtiöiden ja niiden lakimiesten armoilla. Joka ainoasta kilpailutuksesta voidaan valittaa, ja sitten siellä toisella puolella — ei tämän pienen yrittäjän puolella vaan siellä toisella puolella, joka valituksia tekee — niiden suurten kansainvälisten yhtiöiden lakimiesarmeijat kun iskevät tämän pienen yrittäjän kimppuun, niin se on varmaa, että joka ainoan oikeuskäsittelyn häviää. Sille porukalle ei tavan kuolevainen pienillä rahoilla ja vaatimattomalla lakiosaamisella pärjää. Ellei palkkaa valtavan kallista juristia auttamaan itseään oikeudenkäynnissä, häviää sen kilpailun aivan varmasti oikeudessa. Tämän takia tästä asiasta eduskunnan pitää nyt rehellisesti keskustella. Mitä me oikeasti tässä maassa haluamme? Suomessa kuitenkin tällä hetkellä on kylmä tosiasia, että jos katsotaan keskivertokunta tällä hetkellä Suomessa, niin siellä ovat kuitenkin sosiaali- ja terveyspalvelut kohtalaisen hyvät. Kuntatalous vahvistui viime vuonna 450 miljoonalla eurolla.
Puhuja: Outi Mäkelä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa rouva puhemies! Tässä vaiheessa keskustelua lienee syytä selkeyttää, mistä loppujen lopuksi on kyse tässä esityksessä, josta keskustellaan. Tässähän on tavoitteena, että mahdollistetaan jatkossakin laadukkaat, vaikuttavat ja turvalliset sosiaali- ja terveyspalvelut ottaen huomioon muuttunut toimintaympäristö ja uudet palvelumuodot. Tavoitteena on siis yhtenäistää ja keventää nykyistä sääntelyä niiltä osin kuin se on mahdollista vaarantamatta asiakas- ja potilasturvallisuutta ottaen huomioon uudistuvat palveluiden tuottamistavat sekä kohdentaa käytettävissä olevat viranomaisresurssit tarkoituksenmukaisella tavalla. Tavoitteena on, että ehdotetun lain myötä sekä yksityiset että julkiset sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottajat ja palvelut rekisteröidään samaan palveluntuottajia koskevaan rekisteriin. Siis tavoitteena on yhtenäistää, keventää byrokratiaa, joustavoittaa
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 kyseli tästä meidän palvelutuotantomallistamme, yhteiskunnallisesta yrityksestä, joka Etelä-Pohjanmaan Kuusiokuntien seutukunnalla on. Tämähän perustuu tietysti sopimukseen, jossa on kaksi keskeistä tekijää: palvelutason määrittäminen ja kustannukset. Näihin kahteen tekijään tämä käytännössä korreloituu. Haasteita tietysti on: Integraatio tähän suurempaan kokonaisuuteen on varmasti se keskeinen tekijä, se, kuinka jatkossa palvelut integroituvat toinen toisiinsa, kun maakunta järjestää ne ja siellä on näitä eri tuotantotapoja, joko maakunnallisia tai muita pienempiä tai muita pienempiä tuotantoalueita. Ja näistä varmasti yhtenä keskeisenä on tietojärjestelmät, aivan kuten mainitsittekin. Mutta tähänhän nyt haetaan valtakunnallisestikin ratkaisuja, että meidän tietojärjestelmämme toimivat ja potilastiedot siirtyvät asianmukaisesti tarvittavilta osin eteenpäin. Se on tietysti maakunnallisella tasolla, kuinka järjestäjä suhtautuu näihin erilaisiin tuottajiin siellä alueella. Sopimus tietysti määrittelee pitkäksi aikaa sen, mitä on jo sovittu, ja ne sopimukset siirtyvät, varmasti osia niistä neuvotellaan myöskin uudelleen, mutta se, että järjestäjän suhtautuminen on lähtökohtaisesti myönteinen tuottajaan, on kaiken perusedellytys. Edustaja Skinnari, tätä mallia meillä esitellään mielellään paikan päällä. Tervetuloa milloin tahansa Ähtäriin. Tarjoan hyvät pullakahvit, ja voidaan jutella tästä sitten asiantuntijoitten kanssa
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 rouva puhemies! Kun edustaja Zyskowicz kysyi, mitä väliä sillä on, keneltä palveluntuottajalta asiakas tämän palvelun saa, ja mikä on tärkeintä, niin asiakkaalle on tietenkin kaikkein tärkeintä se, että hän saa hyvän ja laadukkaan palvelun ja että hänen elämäntilanteensa huomioidaan kokonaisuutena. Mutta tähän lakiin sekä sote-uudistukseen sekä tähän pakkoyhtiöittämiseen: Sen seurauksena nykyisin hyvin toimivat palvelut joudutaan pilkkomaan, ne joudutaan purkamaan, mahdollisesti pilkkomaan pienempiin kokonaisuuksiin, liikelaitoksiin, sote-keskuksiin ja sitä kautta sitten myös erillisiin muihin yhtiöihin, jotka ovat niin sanottuja alihankintayhtiöitä. Tämän seurauksena meille tulee erilaisia hallinnollisia rajoja, erilaisia toimintakulttuureita, ja tämän kokonaisuuden seurauksena integraation toimintamahdollisuudet vaikeutuvat entisestään. Ja palveluiden kokonaisuuden hallinta asiakkaankin näkökulmasta tulee vaikeutumaan, kun tämä asiakkaan palvelukokonaisuus hajotetaan eri toimijoille. Sitten kun tätä valinnanvapautta ja vastuuta siirretään asiakkaalle itselleen sekä hänen omaisilleen, niin käytännössä tämä kokonaisuus on se, joka tässä lisää ongelmia. Yhtiöittäminen sinälläänhän on vain yksi järjestelmä, mutta kun se toteutetaan tällä tavalla, miten sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksessa nyt toteutetaan pakkoyhtiöittämisen kautta, niin se tuo tämän ongelman. Ja se ei kaikilta osin ole sosiaali- ja terveyspalveluiden eikä asiakkaiden
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 olen kuullut perusteltavan ja selitettävän sitä, mikä sen potilaan, sen asiakkaan, näkökulmasta on ongelma siinä, missä oikeudellisessa muodossa tämä palveluntuottaja toimii. Nyt sain edustaja Kiljuselta tähän hänen näkemyksensä. Mitä tulee tähän integraation vaikeutumiseen, näin sen voi nähdä, mutta itse muistuttaisin siitä, että sehän on yksiselitteisesti maakunnan velvoite palvelunjärjestäjänä huolehtia tästä integraatiosta. On aivan selvää, että maakunnan ei tule hyväksyä palveluntuottajiksi sellaisia palveluntuottajia, jotka eivät maakunnan ja palveluntuottajien välisissä sopimuksissa sitoudu kaikkeen siihen, mitä tämä integraatio palveluntuottajilta edellyttää. Maakunta järjestäjänä on vastuussa integraatiosta, ja maakunta palvelujen järjestäjänä voi ja sen tulee edellyttää, että ne, jotka palveluntuottajiksi tässä uudessa järjestelmässä haluavat, sitoutuvat kaikkiin niihin vaatimuksiin, jotka ovat perusteltuja tämän integraation varmistamiseksi. Edustaja Kiljunen viittasi, näin ymmärsin, viime kädessä myös siihen,
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 Ymmärrän hyvin edustaja Anttilan ja edustaja Hoskosen näkökulman ja huolen siitä, miten tulee tulevaisuudessa tapahtumaan, mutta ymmärrän periaatteelliselta kannalta myös hyvin edustaja Zyskowiczin näkökohdan samalta viivalta lähtemisestä. Se on potilaan näkökulmasta kyllä välttämätöntä, että voi luottaa siihen, jonka valitsee. ole niin tarkkaan perehtynyt tähän asiaan. Edustaja Zyskowicz toisena juristina voi selvittää, tarkoittaako yhtiöittäminen pelkästään osakeyhtiömuotoa, vai mikä yhtiö on se, jonka parissa voi liikkua. Osakeyhtiöhän on kohtuullisen kankea muoto, ja muita, joustavampia yhtiömuotoja on olemassa. Haluaisin siitä selvityksen. Se, että
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 ongelmaa lisää se, että maakunta ei pääse sisälle niihin palveluprosesseihin, joita palveluntuottajat tuottavat näissä omissa yhtiöissään. Mutta totta kai maakunta vastaa palvelukokonaisuudesta ja siitä, mitä palveluita sitten missäkin palvelutuotannossa tuotetaan. Meidän markkinalähtöiset, voisiko sanoa, markkinamme, tuotantomarkkinamme, eivät toimi sillä tavalla, kuten me ehkä toivoisimme julkisten palveluiden ja niitten säännösten perusteella toimivan, vaan markkinat lähtevät siitä, että siellä on lähtökohtaisesti kilpailu-asetelma, siellä kilpaillaan asiakkaista. Ja kun sitten näiltä eri yhtiöiltä, vaikka Terveystalolta, Attendolta ja sitten vaikka Mehiläiseltä, kaikilta odotetaan vahvaa yhteistyötä ja integraatiota ja kuitenkin he samanaikaisesti kilpailevat samoista asiakkaista, samoista palveluista, niin voi olla, että markkinalähtöinen ajattelu ei sovi tähän meidän integraatioajatteluumme, joka liittyy asiakkaitten kokonaisvaltaiseen palvelutuotantoon, jota maakunta hallinnoi. Siinä mielessä tämä koko, voisiko sanoa, tämmöinen filosofinen lähtökohta tähän markkinatalouteen liittyen, kun me puhumme integraatiosta ja yhdessä tekemisestä ja yhteistyöstä, ei vain
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 rouva puhemies! Olen edustaja Kiljusen kanssa samaa mieltä siitä, että maakunnilla on valtava vastuu tässä uudessa sote-järjestelmässä, ja sen vuoksi onkin hyvin tärkeätä, että maakunnissa, kun aikanaan rekrytoidaan keskeisiä toimihenkilöitä sinne, otetaan huomioon se valtava vastuu ja sen edellyttämä osaaminen ja asiantuntemus, mitä maakunnilta maakunnilta ja niiden keskeisiltä johtajilta ja muilta toimijoilta edellytetään. Mitä tähän integraatioon tulee, niin yritin edellä kuvailla sitä, että maakunnalla on vastuu, mutta sillä on myös valta. Siis koko tähän sote-järjestelmään, veronmaksajien maksamaan palveluntuottamiseen, ei pidä ottaa mukaan sellaisia tahoja, jotka eivät suostuisi niihin ehtoihin, jotka maakunta asettaa ja jotka ehdot liittyvät siihen, että tämä integraatio, joka perustuu ennen kaikkea tiedonhallintaan, voisi toimia ja voitaisiin toteuttaa. On totta, että markkinoilla on oma logiikkansa, mutta tässähän lähtökohtana on se, että markkinoista tehdään veronmaksajien renkejä, niistä ei tehdä isäntiä, ja sen vuoksi maakunnan pitää osata se julkinen intressi, mikä tässä yhteydessä on, asettaa sillä tavoin, että nämä markkinaehtoisesti toimivat eri tahot asettuvat sen julkisen intressin vaatimaan uomaan. Siitä olen samaa mieltä ja on pakko myöntää, että totta kai tähän valtavaan uudistukseen sisältyy huomattavia riskejä,
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Halusin vielä keskustella siitä asiasta, minkälaisia riskejä tässä on olemassa, jos yhtiömuotoisesti tehdään. Olen samaa mieltä edustaja Zyskowiczin kanssa siitä, että vastuu tulee olemaan voimakkaasti maakunnilla. Mutta se kysymys liittyy hyvin paljon siihen, minkälaisia vaatimuksia näille tehdään, integraatiovaatimuksia, vaikuttavuusvaatimuksia, vastaavia. Siinä suhteessa ei pidä ottaa etukäteen jo peikkona sitä asiaa, että kokeillaan, tehdään uudella tavalla. Ja samalla tavalla kuin monilla muilla sektoreilla, kyllähän toimijat, olkoon ne niitä yrityksiä tai muita toimijoita, tekevät jo nyt yhteistyötä, ja se näyttäytyy ihan saumattomasti
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Tässä asiassa on ainakin otsikon mukaan kyse asumistuesta ja opiskelijoista, ja niinpä en malta olla tässäkin yhteydessä nostamatta esiin kysymystä, josta aika paljon viime aikoina on keskusteltu ainakin Helsingin Sanomien palstoilla ja varmasti myös sosiaalisessa mediassa. Se on kysymys siitä, minkä verran puolison tulojen pitää voida vaikuttaa siihen, saako se vähempituloinen tai tuloton puoliso esimerkiksi asumistukea, kuten tässä asiassa on kyse, tai toimeentulotukea, joka myös on ollut keskustelussa esillä. Voi olla, että tässä on kyseessä sukupolvien välinen kuilu, mutta en lainkaan hyväksy enkä ymmärrä sellaista ajattelua, että kun eletään perheenä vaikkapa avoliitossa, niin sen paremmin tienaavan puolison tulot ja varat olisi tarkoitettu vain hänen itsensä hyväksi, jotta hän voisi lomailla Etelämeren saarilla tai käydä ilmeisesti yksin ravintoloissa syömässä ja ostaa uusia kalliita vaatteita ja niin edelleen, ja sitten sen tulottoman tai hyvin pienituloisen puolison elättäminen ei olisi millään lailla hänen vastuullaan eikä hänen pitäisi siihen osallistua, vaan tämän puolison elättäminen onkin sitten veronmaksajien vastuulla. Tätähän se tarkoittaa, jos asumistukeen tai toimeentulotukeen ei huomioitaisi lainkaan puolison tuloja, kuten julkisessa keskustelussa on vaadittu.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa rouva puhemies! Tässä esityksessähän on kysymys Ahvenanmaan asemasta ja siihen liittyvistä lainsäädäntömuutoksista liittyen asumistuen muutoksiin, edustaja Zyskowiczin tavoin tämän otsikon viittauksena itselleni tuli mieleen tässä yhteydessä muistuttaa hallitusta jälleen kerran yhdestä sen huonosta päätöksestä, joka tässä kehysriihessä tuli. Se oli nimittäin se, mistä tässä salissa on hyvin usein puhuttu, että jälleen kerran käytiin pienituloisten kukkarolla ja tällä kertaa päätettiin sitten tätä leikkauspolitiikkaa jatkaa ja ulottaa se nyt sitten tällaisiin pienituloisiin vuokra-asujiin eli leikata asumistukea. Minun mielestäni tämä päätös on hallitukselta ollut väärä, ja toivon, että vielä tässä vaiheessa hallitus miettisi, koska heti kohta tämän päätöksen tultua julki katselin joitakin asiantuntija-arvioita muun muassa Helsingin kaupungin päästä ja muualta, joissa todettiin, että tämä on omiaan ei laskemaan vuokria vaan esimerkiksi eriyttämään asuinalueita, mikä on tietenkin aika vakava kehityssuunta, ja tähän ei pitäisi mennä. On hyvä, että aikanaan hallitus luopui aikeistaan leikata eläkkeensaajien asumistukea — senhän myös oppositio omalla toiminnallaan varmasti nosti merkittävästi pöydälle, ja uskon, että sillä oli iso vaikutus. Mutta sen jälkeenhän sitten tähän eläkkeensaajankin asumistukeen sisältyy tällainen piiloleikkaus, ja me olemme halunneet torjua tämänkaltaiset leikkaukset omassa vaihtoehdossamme. Jälleen kerran tässä yhteydessä, kun nyt asumistuesta puhumme, haluaisin toistaa sen, että tässä tilanteessa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 rouva puhemies! On aivan oikein, että tämä ahvenanmaalaisia koskeva asumistukiasia pannaan kuntoon — siinä ei sinällään ole mitään negatiivista, se on vaan hoidettava pois, ja sillä sipuli — mutta yleensä tämä asumistukihomma on Suomessa karannut kyllä ihan oikeasti käsistä ja suunta on äärimmäisen huolestuttava. Alun perinhän asumistuki luotiin tähän maahan sitä varten, että autetaan vähävaraisia ihmisiä, että he pystyvät asumaan kohtuullisen hyvätasoisissa asunnoissa kohtuullisella vuokralla. Tämähän oli alun perin tarkoitus. Miksi se on nyt mennyt? Ruotsalaiset miljonäärit hääräävät Helsingissä, omistavat tuhansia asuntoja, ja valtio joutuu maksamaan sitten ne järkyttävät vuokrat. Pahimmillaan on tapahtunut niin, että kun uusi taloyhtiö rakennetaan, niin tästä taloyhtiöstä joku ökyrikas varaa 30 asuntoa itselleen, kirii vuokrat huippuunsa ja sitten valtio huudetaan apuun, että teidän on maksettava nyt asumistuki näille ihmisille. Oikeasti se raha ei mene niille ihmisille vaan se menee niille ökyrikkaille, muun muassa ruotsalaisille sijoittajille. Tämäkö on asumistuen tarkoitus? Tuskinpa vain. Elikkä minun puheenvuoroni pääpainopiste on siinä, että kun asumistukihommaa lähdetään tästä eteenpäin kehittämään, niin meidän halvin tapamme kehittää asumista ja asumistukea ja säästää kustannuksia on se, että pidetään koko maa asuttuna. Tällä menolla, jos tänne kaikki keskitetään, meillä on kohta — nyt se summa on 2,3 miljardia euroa — käsissämme tilanne, että joudumme tuplaamaan sen määrän. Jokainen järkevä ihminen tietää, että meillä ei ole miljardeja varaa työntää näille ökyrikkaille sijoittajille.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Kun nyt asumistuesta keskustellaan, niin haluan tehdä selväksi, että olen samaa mieltä edustaja Viitasen kanssa siitä, että vain se, että saadaan asuntomarkkinat parempaan tasapainoon, eli esimerkiksi pääkaupunkiseudulle lisää kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja, viime kädessä ratkaisee näitä ongelmia, jotka liittyvät korkeisiin asumiskustannuksiin, korkeisiin vuokriin. Mutta ne ratkaisut, jotka hallitus teki puoliväliriihessä, jotka yhtäältä liittyivät tähän indeksikorjaukseen ja toisaalta liittyivät sitten 30 miljoonan euron asumistukileikkaukseen, eivät tietystikään, edustaja Viitanen, laske vuokria, eikä kukaan niin ole väittänytkään, mutta näiden ratkaisujen tavoitteena on hillitä vuokrien nousua. ilmeisesti myöntää, myös edustaja Viitanen, että se, mitä asumistuen ja myös toimeentulotuen kautta pienituloisten asumismenoja tuetaan, vaikuttaa vuokrien tasoon. Kun annetaan 2 miljardia — asumistukea vajaa 2 miljardia, toimeentulotuki mukaan laskien yli 2 miljardia euroa — vuodessa pienituloisten asumismenojen kattamiseen, niin ette kai, edustaja Viitanen, ole sitä mieltä, etteikö se vaikuta näiden ihmisten vuokranmaksukykyyn ja sitä kautta vuokrien tasoon? Ne ruotsalaiset miljonäärit ja koijarit ja Kojamot, joihin täällä on viitattu, totta kai virittävät omat vuokravaateensa myös ottaen huomioon veronmaksajien maksamat tuet näille vuokralaisille. Eli vuokralaisia pitää tukea,
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Tämä laki todellakin koskee mannersuomalaisia opiskelijoita, jotka lähtevät opiskelemaan Ahvenanmaalle, ja silloin heitä kohdellaan yhdenvertaisesti Ahvenanmaan opiskelijoitten kanssa. Ja toisaalta, kun Ahvenanmaalta tullaan opiskelemaan sitten tänne myös niiden opiskelijoiden asumistuki on yhdenvertainen. Siltä osin tämä lainsäädäntö on hyvä. Arvoisa puhemies! En voi olla itsekään ottamatta kantaa sitten tähän asumistukijärjestelmään sinällään, kun hallitus on nyt tällä hetkellä valmistelemassa asumistukilainsäädäntöuudistusta, jota se ainakin viestien mukaan on muuttamassa siten, että se kohdistuu entistä enemmän neliövuokrakohtaisesti. se tulee siltä osin, voisiko sanoa, eriarvoistamaan suomalaisia riippuen siitä, missä he asuvat. Pääkaupunkiseudulla on täysin selvää se, että täällä asutaan tiiviimmin pienemmissä asunnoissa, mutta kun me menemme pääkaupunkiseudun ulkopuolelle, esimerkiksi Etelä-Karjalaan sinne omalle kotipaikkakunnalleni, jossa asumiskustannukset ovat keskimääräistä korkeammat, niin siellä on myös isompia asuntoja ja sitä kautta, vaikka asumiskustannukset ovat korkeampia, käytännössä tämä asumistuki ei kohtele heitä yhdenvertaisesti verrattuna täällä olevissa asunnoissa asuviin, kun on tarjolla enemmän pieniä asuntoja. Tämän seurauksena, kun tämä asumistuki ei kohtele asukkaita yhdenvertaisesti ja hallitus on sen rinnalla tekemässä vielä uudistusta toimeentulotukilainsäädäntöön, jonka seurauksena toimeentulotuessa ei jatkossa enää huomioitaisi asumiskustannuksia, tämä tulee eriarvoistamaan kansalaisia entistä enemmän ja entistä syvemmin.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Tuossa edellisessä puheenvuorossa kävi hyvin ilmi se, että nyt näissä hallituksen suunnitelmissa on ongelmana se, että eriarvoisuus kasvaa ihmisten kesken, ja se, että asuinalueita muun muassa eriarvoistetaan. Se sama systeemi toimii täällä, totta kai, että kun neliövuokriin tämä sitten sidotaan, se ajaa sitten tiettyä väkeä tietyille alueille, missä on vähän edullisemmat asumiskustannukset. Näin ollen on esitetty nyt jo vakavia huolia myös asuinalueiden eriytymisestä. Itse kyllä tällaisena lähiöiden puolestapuhujana aina haluaisin sitä korostaa, että tämänkaltainen kehitys ei ole missään nimessä toivottavaa. Puhemies! Sehän tässä nyt se ongelma onkin, kun täällä viitataan siihen, että tällä hillitään kovastikin ikään kuin vuokrien nousua, niin tämäkin asettuu kyseenalaiseksi. Jokin aika sittenhän nimenomaan esimerkiksi Kelan tutkimus osoitti sen, että huolimatta siitä, että esimerkiksi asumislisä on ollut jäissä eikä siihen ole tehty pitkään aikaan korotuksia, vuokrat nousivat. Eli tavallaan tämä asumistuen luultu vaikutus suhteessa vuokraan ei ole ollenkaan sellainen kuin yleisesti ottaen aina yleistetään. Siksi olen äärimmäisen huolissani myös siitä argumentaatiosta, mitä täällä käytetään sen varjolla, että voidaan sitten jälleen kerran tehdä yksi leikkaus sosiaaliturvaan, pienten ihmisten toimeentuloon, koska siitähän tässä nyt on kysymys, että siellä se rahapussin sisältö kevenee ja vähemmän jää sitten lompakkoon ja käteen, kun tukia leikataan. Tämä on mielestäni väärä suunta. Siitä on täällä paljon keskusteltu, ja mielestäni hallituksella olisi tässäkin nyt uudelleen harkitsemisen paikka. Jälleen kerran vetoan siihen, että näin tapahtuisi myös tässä leikkauksessa, kuten silloin aikanaan, kun eläkkeensaajien asumistuen leikkaus peruttiin. Tässäkin olisi peruuttamisen paikka. Me tiedämme nämä kustannusvaikutukset, ja hallitus omissakin arvioissaan kirjoittaa, että vastaavalla tavalla, kun 30 miljoonaa säästetään, toimeentulotukimenot sitten kasvavat, oliko se 19 miljoonaa. Se oli kuitenkin tätä mittaluokkaa, mistä nyt puhutaan, eli nollasummapeliä käytännössä.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 Nyt onkin pakko kysyä, edustaja Viitanen — ja teillä näkyy olevankin seuraava eli ilmeisesti viimeinen puheenvuoro tässä keskustelussa — oletteko todella oikeasti sitä mieltä, että jos me käytämme veronmaksajan rahoja tänä päivänä vajaa 2 miljardia asumistukeen ja sen lisäksi myös toimeentulotuesta korvataan asumismenoja niin, että kokonaissumma on varmasti yli 2 miljardia euroa, on varmasti yli 2 miljardia euroa, se 2 miljardia euroa vuodessa, siis 2 000 miljoonaa euroa vuodessa, jonka me käytämme pienituloisten ihmisten asumisen tukemiseen, ei vaikuta vuokratasoon. Tämähän on käsittämätön näkemys. Meillähän on käytännössä tilanteita, joissa osa asumistuesta maksetaan suoraan näille vuokranantajille ja osa toimeentulotuesta maksetaan suoraan näille vuokranantajille. Jos me nyt tekisimme, mitä en ehdota, 2 miljardin leikkauksen
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Pyysin tämän puheenvuoron siitäkin ilosta, että kun edustaja Zyskowicz äsken totesi, että tuo äskeinen puheenvuoro oli hänen viimeisensä, niin ajattelin, että tämä sopii hyvin tähän. Mutta, edustaja Zyskowicz, onko teistä ihan oikeasti oikein se, että tässä taloustilanteessa olette tehneet hallituksessa ratkaisuja, jotka tosiasiassa ovat sosiaaliturvan leikkauksia? Oli sen tuen nimi mikä tahansa, oli se asumistuki, toimeentulotuki, mikä vain, jos ihmistä tuetaan, niin sillä on tiettyjä vaikutuksia varmasti myös asumiskustannuksiin, mutta se, mitä sanoin, edustaja Zyskowicz, on se, että monien tutkimusten mukaan asia ei ole niin yksiselitteinen kuin annetaan ymmärtää, että automaattisesti asumistuki olisi se, miksi vuokrat nousevat. Näin se ei suinkaan ole, vaan on myös toisenlaista tutkimusnäyttöä. Tätä muuten parhaillaan sitähän on selvitettykin, mutta tarkastusvaliokunnalla on tilaus näistä asumisen tukiin liittyvistä Suomen malleista, mitä täällä tapahtuu, mitä pitäisi tehdä. Uskoisin, että siinä yhteydessä myös tätä ongelmatiikkaa tullaan käymään läpi. Sen sanon, edustaja Zyskowicz, että se Kelan tutkimus kyllä osoittaa, että sitä luultua vaikutusta sillä, että automaattisesti asumistuella nostettaisiin vuokria, ei valitettavasti ole. Näin yksiselitteisiä nämä asiat eivät ole. Oli sen tuen nimi mikä tahansa, niin se toimii tietyillä tavoilla, mutta käytännössä pointti on se, että tässä hallitus toimii mielestäni nyt ihan
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa puhemies! Tämä hallituksen esitys maakaasumarkkinalaista on mitä suurimmassa määrin tärkeätä energiapolitiikkaa, ja tähän on syytä huolella perehtyä nyt valiokuntakäsittelyssä. Maakaasun kulutus lienee vuositasolla semmoinen 26 terawattituntia, ja maakaasun osuus meidän energian kokonaiskulutuksestamme lienee noin 6 prosenttia. Maakaasun käyttö yhdistettyyn sähkön ja lämmön tuotantoon on toki tärkeä, mutta niiden kotitalouksien määrä, jotka maakaasua käyttävät, on aika rajallinen. Kaikki tiedämme, että tämä kaikki maakaasu tulee yhden putkiverkon kautta Venäjältä, sitten jos katsotaan maakaasun liikevaihtoa Suomessa 2015, niin se oli kuitenkin yli 800 miljoonaa euroa, joten puhutaan kuitenkin tärkeästä asiasta. Suomen maakaasumarkkinat avautuvat kilpailulle 2020, ja tähän liittyy myös se, että tarkoitus on Suomen ja Viron välillä maakaasuverkon yhdistäminen, mistä keskustelu on ollut kohtuullisen vilkasta. Tähän liittyen ajatus on, että kilpailua lisättäisiin maakaasuverkkoon syötettävän uusiutuvan energian ja toisaalta tämän nesteytetyn maakaasun osalta. Siinä meillä on jo Porvoosta yhteys verkostoon, Porissa on niin ikään rakennettu tällainen laitos, joka ennen kaikkea palvelee varmaan merenkulkuliikennettä, ja Torniossa on tällainen tulossa. Eli nesteytetyn maakaasun merkitys tulee olemaan tässä mielessä tärkeä. Gasumissa valtion kansallisena intressinä on varmistaa kaasun siirto ja toimivuus kaikissa olosuhteissa. Gasum on tärkeää säilyttää valtion määräysvallassa myös tulevaisuudessa, samoin kuin se yhtiö, joka on perustettu nyt tämän Suomen ja Viron välisen maakaasuhankkeen putken rakentamiseen. Mutta se viesti lienee kai siinä, että maakaasuputken rakentaminen Suomen ja Viron välille ei vielä ole riittävä ratkaisu siihen, että me yhdistyisimme eurooppalaiseen maakaasuverkostoon. Se tietysti vaatii sitä, että Puolan ja Baltian maiden kesken tapahtuu myöskin jotakin uudistuksia ja rakentamista. Nämä muutokset, jotka tässä ehdotuksessa liittyvät sähkömarkkina- ja maakaasumarkkinalakeihin ja jotka rajoittavat sähkön ja maakaasun siirron ja jakelun maksujen korotuksia 12 kuukauden tarkastelujakson aikana enintään 15 prosenttiin, erittäin kannatettavia. Nämähän liittyvät siihen Gasum-keskusteluun, jota vilkkaana käytiin. Haluaisin, että me valiokunnassa pohdimme huolella asiantuntijoita kuullen ensinnäkin sitä, että tähän kilpailun avautumiseen täytyy huolella varautua. Pohdittava olisi sitä, olisiko maakaasumarkkinoiden avaaminen järkevämpää vasta sitten, kun olisi luotu yhteiset eurooppalaiset
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa rouva puhemies! Arvoisat kollegat! Olen samaa mieltä kuin edustaja Ihalainen siitä, että tässä on kysymys paljon suuremmastakin energiapoliittisesta kysymyksestä kuin helposti ensi silmäyksellä ajattelee. Ensimmäinen on todellakin, että tämä on myöskin tietynlainen linjanveto siitä, että infra erotetaan varsinaisesti tuotannosta. Nythän on tietyllä tavalla sähkömarkkinoilla tehty sitä samaa jo muutaman vuoden aikana, ja näkymä on sitten se, että nyt me alamme tekemään samanlaista myöskin maakaasumarkkinoilla. Tietysti on hyvä kysymys, alammeko me hetken päästä tekemään samaa myöskin vaikka kaukolämpömarkkinoilla, että selkeästi infra erotetaan sitten tuotannosta ja tuotanto avataan kilpailulle. Aivan niin kuin edustaja Ihalainen sanoi, talousvaliokunnassa meidän täytyy hyvin tarkasti käsitellä asiaa. Kun me avaamme tämän nyt kilpailulle, jossa ovat mukana myöskin Baltian maat, miten me pystymme jotenkin pitämään huolta, että tavoitteena on aidosti eurooppalaisen markkinan luominen? Tämä liittyy kysymykseen siitä, miten pidetään huolta myöskin, että maakaasuputki jatkuu Baltian maiden ja Puolan läpi sitten Euroopan markkinoille, koska se aidosti avaisi sitten tämän kilpailun ja todellakin loisi erilaista tuotantoa. Totta kai — ollaan keskusteltu jo alustavasti vaikka ministerien kanssa — tietyllä tavalla uutta kilpailua luo jo se, että meillä on LNG:tä saatavissa, nestemäistä kaasua, se tuo uutta toimintaa markkinoille, ja toisaalta myöskin oman biokaasutuotannon on järkevä ottaa — mikäli saa kilpailukykyisiä tarjouksia — erilaista kaasutuotantoa verkon osaksi. Ja tämähän antaa mahdollisuuksia taas esimerkiksi biokaasutuotantoon ja kenties hajautettuun tuotantoon sitä kautta ja aikamoisia elinmahdollisuuksia ainakin esimerkiksi niille alueille, jotka toimivat lähellä maakaasuverkkoa. Minä toivon todellakin, että tämä olisi mieluummin mahdollisuuksia antava uudistus myöskin suomalaiselle tuotannolle. Tiettyjen arvioiden mukaan aika nopeasti me pystyisimme saamaan verkkoon jopa 30 prosenttia kaasusta kotimaista kaasua, biokaasua. Jos tämä antaa sellaisen mahdollisuuden, niin sitä kautta pidän järkevänä tämän uudistuksen viemistä eteenpäin
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa puhemies! Maakaasumarkkinoihin liittyvän lainsäädännön uudistaminen on välttämätöntä ja mitä tervetulleinta. Maakaasun käyttö Suomessa oli paljon suurempaa kuin se on nyt niissä lukemissa, jotka edustaja Ihalainen lausui, mutta se on osoittautunut sekä teollisuudessa että sähkön ja lämmön tuotannossa hyvin tärkeäksi, ja sitä on edelleen erittäin tärkeä maamme talouden kannalta hyödyntää ja lisätä. Toinen puoli on tämän Baltiasta tulevan toisen putken rakentaminen, että yhdistymme voimakkaasti ja hyvin eurooppalaiseen maakaasuverkkoon, ja toinen puoli on sitten tämä, mitä edustaja Jaskari puheenvuorossaan myös painotti, että se avaa suuret mahdollisuudet kotimaisen kotimaisen hajautetun toiminnan kaasutoimituksille ja kaasun valmistukselle liittyä kaasuverkostoon. Nykylainsäädännön mukaisestihan tämä on rakennettu Gasumin käyttöön, ja heillä ei ole velvollisuutta ottaa muita kaasuja tuohon verkostoon. Se on selvä ongelma sinänsä, ja myös siellä oleva kilpailun puute on häirinnyt koska se antaisi sille uusia mahdollisuuksia. Jos ajatellaan liikennettä, meillä nyt valtioneuvosto on tehnyt päätöksen sähköstä, sähköpistokkeiden asentamisesta suurissa määrissä hajautetusti ympäri maata. Minun mielestäni se antaa mahdollisuuden myös kaasun hyödyntämiseen hyödyntämiseen ajoneuvoliikenteessä siten, että sen jakelupisteiden pitäisi samassa tahdissa lisääntyä Suomessa, koska uskon hiilineutraalin kaasun käytön lisääntyvän. Ihmiset haluavat sellaista käyttää, ja sen hyödyntämisen soisi lisääntyvän myös ajoneuvoissa ehkä runsaamminkin kuin sähkön hyödyntämisen. Tätä markkinalain uudistusta on mitä myönteisimmin katsottava. Meillähän on hyvin orastavia kohteita, joissa kaasua voidaan lisää tuottaa, ja niin kuin edustaja Jaskari sanoi, jos 30 prosenttiin päästään, se on huima
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 menestymisen mahdollisuuksia. Ajattelin kuitenkin omassa puheenvuorossani puuttua tähän sähkömarkkinalain muutokseen, joka on osa tätä maakaasumarkkinalain muutosta. Tämä kuuluisa Caruna-laki lähti liikkeelle siitä, että oli aivan poskettoman suuria sähkön siirtohintojen korotuksia monilla alueilla ja harvaan asutuilla seuduilla sähkön siirtohinnat ovat monin verroin suurempia, mitä on itse sähkön hinta. Erittäin Erittäin tärkeää on, että nyt sitten on saatu ensimmäisiä askeleita sille, että näitä käsittämättömiä korotushintoja pystytään myös lainsäädännön keinoin kontrolloimaan. Se, että saatiin tänne tämä vuosittainen korotuskatto, on erittäin tärkeä tietenkin muistaen myös sen, että se ei missään nimessä saa olla se maksimikatto. Mielestäni tämä on ainoastaan yksi keino. On syytä selvittää myös jatkossa, mitä muita muutoksia vielä voitaisiin tehdä. Toki tänne sisältyy myös se, että maakaapeloinnin tuomia paineita, jotka ovat varsin suuria haja-asutusalueilla — eikä kaikkialla suinkaan ole sellaista tarvetta kuin myrskyherkillä alueilla maakaapelointia tehdä — saadaan lievennettyä ja pidennettyä. Mielestäni olisi selvittämisen arvoista, kuten myös tämän lain esitellyt ministeri Tiilikainen on todennut, että myös jatkossa voidaan miettiä, mitä muita asioita voitaisiin sähkön siirtohintojen eriytyskehityksen estämiseksi tehdä. Ruotsissa on olemassa erilaisia alueita, joilla verotasot poikkeavat toisistaan, ja on keskusteluissa väläytelty myös monopoliasemassa olevalle yhtiölle jonkinlaista voittokattoakin, nekään eivät ole ennenkuulumattomia.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 siltäkin osin, mikä liittyy juuri tähän puheenvuoron viimeiseen osaan edustaja Eestilällä. Se on välttämätöntä sähkölaitosten erilaisuuden ja johto-osuuksien vaihtelevuuden vuoksi toteuttaa, se on välttämätöntä toteuttaa tässä vaiheessa. Lähdin puhumaan tuosta eriyttämisen välttämättömyydestä myös tässä koko lainsäädännössä. Kyllähän me olemme huomanneet, minkälaisia vaivoja ja haittapuolia tulee silloin, kun toiminta ja tuotanto ovat markkinoiden käsissä. Ne eivät ole silloin markkinataloudellisesti tasapainossa vaan aiheuttavat epänormaaleja korotuksia. Halusin viitata vielä edustaja Myllykosken puheenvuoroon. On aivan totta, että Satakunta on edistyksellinen nestekaasun käytössä ja siihen liittyisi hyvin hienosti tämä nesteytetyn kaasun käyttäminen teollisuuden ohessa. Minulla henkilökohtaisesti on mielipide vahvistunut biokaasun käytöstä, koska
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa rouva puhemies! Edellä käytettyihin puheenvuoroihin on kyllä pakko yhtyä, ja on pakko olla samaa mieltä edustaja Kulmunin kanssa, mitä nyt edustaja Eestilä vielä tuki, että pitäisi olla jatkoaikaa. Minä katson, että jatkoaikaa voisi olla niissä tapauksissa, joissa ei sitä lain tuntimäärää jouduta näillä metsäisillä alueilla rikkomaan. Kun teknologiat kehittyvät, niin pitäisi olla mahdollista pohtia sitä, että me emme kaiva maakaapeleita niille alueille, mitkä ovat ehkä autioitumassa. On aivan turhaa rakentaa väkipakolla lain edellyttämiä maakaapeleita sinne, missä asuminen ja elinkeinotoiminta ovat vähenemässä. Meillä on erilaisia ratkaisuja, joilla voisimme voisimme näitä asioita hoitaa, kuten jo aikanaan, silloin kun tätä lakia säädettiin, olisin toivonut, että meillä olisi voinut olla vaikka tämmöinen aggregaattiverkosto, jolla voidaan turvata se, että 32 tunnin sisällä jokaiseen asuintaloon, jokaiseen maatilaan voidaan saada sähköt, niin että ei tule tämmöistä 6 miljardin menetystä, mikä taloudellinen tappio tuli tämän ison sähkökatkoksen aikana. On täysin kestämätöntä yksityistalouksille ja yrityksille, että meillä voi olla niin pitkiä sähkökatkoksia, että meillä ongelmat paisuvat niin suuriksi. Mutta on tosi tärkeätä nähdä, että kaikki kehittyy, korvaavat muodot, ja emmekö voisi joskus ajatella metsäisillä alueilla
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-17 On ollut tiettyjä vaikeuksia saada kaikkia metsänomistajia kiinni ja sopia niistä menettelytavoista, milloin tämä tärkeä sähkön kulku sitten turvataan hoitamalla vierimetsiä. Siihenkin saattaisi jopa lainsäädäntö, oma lainsäädäntö, olla paikallaan. Arvoisa rouva puhemies! Nostan esille yhden asian, jonka toivoisin pistettävän jopa lakiin, eli että sähköverkkoyhtiöiden täytyy ilmoittaa korotukset verottomina siirtohintoina. Se on hyvin tärkeää, sillä monet
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 ympäristöpolitiikan historian menestyksekkäimpiä kansainvälisiä sopimuksia: se saavuttaa 30 vuoden iän tänä vuonna, ja siihen on lähes 200 maailman valtiota sitoutunut. Nyt sitten tähän on saatu edistysaskeleita jälleen aikaiseksi liittyen erittäin myrkyllisten ja kasvihuonekaasupäästöjen kasvihuonekaasupäästöjen kannalta haitallisten HFC-yhdisteiden käyttöön. On arvioitu, että pelkästään tällä rajoituksella pystytään saavuttamaan jopa 0,5 astetta Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteista, muutos on varsin tärkeä. Edistysaskel on erinomainen. Lisäksi täytyy huomioida, että teollisuusmaille ja kehitysmaille on tullut hieman erilaisia rajoituksia sen suhteen, miten tätä pitäisi eteenpäin saada. Teollisuusmailla on olemassa jo varsin paljon teknologiaa tämän osalta, ja meillä on maailman puhtainta teollisuutta. Se, että joutuisimme ajamaan teollisuuttamme erittäin tiukkojen ilmastotavoitteiden takia täältä muualle, ei suinkaan maailman mittakaavassa, globaalisti, parantaisi ollenkaan ilmastotilannetta tai täällä teollisuudenkaan tilannetta. Siksi pidän erittäin myönteisenä asiana, että tällainen edistysaskel on saatu aikaiseksi.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 tasapuolisella tavalla niiden valvontakustannusten kattamiseen, joita sen toiminnan valvonta edellyttää. Ja neljäntenä asiana Finanssivalvontaan liittyen on syytä nostaa esiin kotitalouksien velkaantuminen ja Finanssivalvonnan toimet asuntolainoitukseen liittyen. Finanssivalvonta on nostanut yhtenä keskeisenä riskinä esille kotitalouksien korkean velkaantuneisuuden. Myös Euroopan järjestelmäkomitea antoi Suomelle viime vuoden marraskuussa varoituksen asunto- ja asuntolainamarkkinoiden keskipitkän aikavälin riskeistä johtuen kotitalouksien velkaantuneisuuden korkeasta tasosta, ja pankkivaltuusto on käsitellyt aihetta säännöllisesti. Välittömänä toimenpiteenä Finanssivalvonta valmistelee asuntolainojen vakavaraisuuslaskennan riskipaineen korotusta 1.1.18 alkaen, ja lisäksi Finanssivalvonta arvioi tarvetta laajentaa asuntolainoitukseen vaikuttavaa makrovakausvälineistöä yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa. Arvoisa puhemies! Lopuksi: Suomen Pankin taseen loppusumma vuoden 16 lopussa on hieman vajaat 80 miljardia euroa ja tilikauden tulos oli 130,6 miljoonaa euroa. Kertomusvuoden tilinpäätös on esitelty yksityiskohtaisesti eduskunnalle annetun kertomuksen liitteessä. Pankkivaltuusto päätti, että Suomen Pankin kertomusvuoden voitosta 39,6 miljoonaa euroa käytetään Suomen Pankista annetun lain
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 puhemies! Kiitoksia puheenjohtaja Vanhaselle hyvästä esittelystä. Tämä pankkivaltuuston kertomus on kaiken kaikkiaan hyvä paperi, ja tässä on paljon kiinnostavaa tietoa ja varmasti jokaiselle meistä edustajista kiinnostavaa luettavaa. Kysymykset yleisesti rahapolitiikasta Euroopassa ja yleisesti talouspolitiikasta niin Suomessa kuin maailmalla ovat varsin ajankohtaisia ja mielenkiintoisia kaiken kaikkiaan. Me olemme nähneet aikamoisia mullistuksia, ja tosiaan tässä kertomusvuonna muun muassa näitä brexit-asioita olemme ihmetelleet monesti. Puhemies! Juuri siksi, koska tämä euroalueen tulevaisuus on kaiken kaikkiaan hyvin ajankohtainen ja koko ajan tapetilla — viimeksi muuten eilen otsikoissa — ajattelin tässä yhteydessä käyttää puheenvuoron myös siitä, että kun viime aikoina hallituksen tuore eurooppaministeri on ottanut tai oikeastaan ollut ottamatta kantaa näkemyksiinsä siitä, mikä on euroalueen tulevaisuus, niin väkisinkin näin opposition näkökulmasta tilanne vaikuttaa hyvin oudolta ja hämmentyneeltä. Täällä eduskunnan salissahan on jo useampia kertoja tämänkin kevään aikana puhuttu siitä, että eduskunnalla olisi tarve laajalla foorumilla, avoimella foorumilla eduskuntasalissa käydä keskustelua ylipäätään euroalueen tulevaisuudesta ja kaiken kaikkiaan Euroopan tulevaisuudesta ja erilaisista ytimistä, niihin menosta ja tahdista, ja esimerkiksi tämä eilinen uutisointi ei yhtään vähentänyt sitä tarvetta. Nimittäin Nimittäin tuore eurooppaministerihän ei oikeastaan suostunut lopulta määrittelemään, mitä mieltä hän henkilökohtaisesti ja yleisesti on siitä, pitäisikö Suomen ylipäätään kuulua Euroopan unioniin tai euroon. Hänhän väläytti, että ennen pitkää, tai jossain vaiheessa joka tapauksessa, tarvitaan jäsenäänestys Suomen EU-jäsenyydestä, ja myöskin että hän ei itse juuri tässä ja nyt kerro, mitä mieltä hän hän on itse siitä, pitääkö Suomen kuulua Euroopan unioniin vai eikö pidä, ollaanko euron sisällä vai ulkona. Puhemies! Se pointti, mikä minulla tässä nyt on lopuksi, on se, että koska eurooppaministeri puhuu näin ja meitä, tätä keskustelua, seurataan varmasti Euroopassa aika tarkkaan, niin olisi kyllä nyt jos koskaan aika hallituspuolueiden ja hallituksen selkeyttää, mikä on hallituksen euroa ja Euroopan unionia koskeva linjaus.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-17 rouva puhemies! Se linjahan on selkeästi kirjoitettu hallitusohjelmaan, siitähän ei ole kahta sanaa. Elikkä sitä on turha spekuloida. Se, mitä mieltä joku yksityishenkilö joskus on, ei vaikuttane tähänkään paperiin, mitä parhaillaan käsitellään eli pankkivaltuuston kertomusta vuodelta 2016. Merkillepantavaa on kuitenkin se, että Euroopan omien velkakirjojen eri tahoilla on velkaa valtavasti: on valtioilla, on kunnilla, on yrityksillä, on yksityisillä henkilöillä. Tämähän se on tämän meidän eurooppalaisen rahamarkkinan jättimäinen ongelma. Tuoreessa muistissa on muutama aika sitten, kun Saksan suurin pankki, Deutsche Bank, oli vaikeuksissa ja Saksan liittovaltio piti sitä sitten pystyssä antamalla sille lisärahaa, että se ei romahda. Se olisi ollut Euroopan mittapuussa aivan valtava katastrofi, jos Euroopan suurin pankki olisi kaatunut. Herää vain kysymys, minkä tautta eurooppalainen finanssivalvonta ja yleensä nämä valvontaelimet siellä, kun valvovat näiden pankkien vakavaraisuutta... Muistamani mukaan näitä stressitestejä on tehty noin 10 kappaletta, saattaa olla jo enemmänkin, ja aina on tullut tulos, että ei mitään ongelmia, mutta siitä huolimatta meno on ollut yhä hurjempaa koko ajan. Todellakin nyt Euroopan keskuspankki on lähtenyt näiden velkakirjojen ostoon, ostaa yksityisiltä, yrityksiltä, pankeilta, valtioilta ja kaikilta niitä velkakirjoja pois markkinoilta — elikkä sitä paperimassaa, jolla ei ole käytännössä mitään arvoa. Eli nyt Euroopan keskuspankki osallistuu siihen toimintaan, mille aikoinaan suomalaiset naureskelivat, että painetaan setelejä, kuten muutamassa edesmenneessä valtiossa aikanaan tehtiin. Silloin se tuntui kummalliselta. No, nyt me sitä itse teemme, olemme siinä osallisena. Että ei kannata mennä naapurille nauramaan, jos itse on siinä samassa myöhemmin mukana. Toivon tässä asiassa kuitenkin sen verran, että Suomessa talouspolitiikka otettaisiin nyt ihan aidosti vakavasti ja ruvettaisiin tervehdyttämään tätä valtiontaloutta, koska nämä joukkovelkakirjojen ostot, mitä EKP parhaillaan tekee, pitävät korot kuitenkin kohtuullisen alhaalla. Ja
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa puhemies! Kiitoksia tosiaan hyvästä alustuksesta. Mutta mitä minä tässä pohdin ylipäätään tästä meidän taloustilanteestamme, niin nyt näyttää siis siltä, että kotitalouksien velkaantuminen oli vuoden 2016 lopussa 126,5 prosenttia, eli kasvua on liki 2 prosenttiyksikköä. Samanaikaisesti säästämisaste painui miinukselle, Jos esimerkiksi ajatellaan unionin virkamiesten eläkkeitä, niin Britannian velvoitteet olisivat noin 7 miljardia, joka ymmärtääkseni on liki 10 prosenttia Suomen Pankin taseesta, että se on aikamoinen määrä kuitenkin siellä. Ja jos nyt käy niin, että Britannia kieltäytyy näistä velvoitteista, mitä sillä ilman muuta on tuonne 2020-luvulle saakka ja ehkä vielä vähän eteenpäinkin, jos Britannia kieltäytyy maksamasta, niin miten se tulee vaikuttamaan meihin miten se tulee vaikuttamaan sitten ihan meidän kotitalouksiimme? Onko esimerkiksi Suomen Pankki varautunut siihen sillä tavalla, että jostakin pitäisi ottaa Suomen osalta myöskin koppi silloin, jos Britannia ei velvoitteitaan hoida?
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-17 Arvoisa puhemies! Kyllä ne huolestuttavat, ja tämä viimeisinkin asia oli ehkä yksi lisäperuste sille, miksi on syytä siihen, että tätä koko Euroopan unionia ja sen tulevaisuutta koskevaa keskustelua käytäisiin enemmän ja laajemmin myös tässä salissa. Olemme sitä jonkin verran sivunneet valtiovarainvaliokunnassa, ja tiedän, että suuri valiokunta käsittelee, mutta myöskin tällä foorumilla sitä olisi hyvä käydä läpi ja käydä tätä keskustelua, ennen kaikkea tietää, puhemies, mikä on Suomen hallituksen linja näihin asioihin. Varmasti eduskunnan tulisi esimerkiksi tässä Britannian velvoitetapauksessa olla tiukkana ja antaa hallitukselle ikään kuin sanomaa siitä, että meidän on edellytettävä, että Iso-Britannia velvoitteensa hoitaa. Mutta, puhemies, palaan nyt vielä tähän edelliseen keskusteluun. Siitä edustaja Hoskoselle myös totean, että eihän se nyt niin voi olla, että meillä on ministeri, joka on eurooppaministeri, ja tämä meidän eurooppaministerimme lausuu maailmalla sanoja, että Suomen ei kenties pitäisikään olla tulevaisuudessa Euroopan unionin jäsen ja pitäisi niin alkaa käydä jossain vaiheessa tällaista keskustelua. Onhan se tilanne vähintäänkin outo ja epäselvä. Sanoisin, että juuri tästäkään syystä minun mielestäni ei ole ollenkaan liikaa edellyttää, että Suomen hallitus selkeyttää linjaansa ja tulee sitten myös eduskunnan eteen tämän linjansa kanssa ja voimme tässä yhteydessä käydä sitä keskustelua, antaa kaiken kaikkiaan näitä terveisiä. Edustaja Hoskonen niin ikään omassa puheenvuorossaan viittasi talouspolitiikkaan, että se on otettava vakavasti ja valtiontaloutta tervehdyttävä, viittasi näihin tuleviin mahdollisiin koronnostoihin. Se on ihan oikea asia, näin on, ja juuri siksikin olemme kantaneet huolta siitä, että niin Suomen Pankin kuin monien muidenkin ennusteiden mukaan,