samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 SAK:n malli myös yhtenä vaihtoehtona, niin siinä täytyy tietenkin muistaa se, että kun siinä lähdetään ajatuksesta, että tämän kolmen kuukauden aikana mahdollisuus olisi tätä lasta hoitaa jonkun toisen kuin äidin, niin tässä vain hyvin herkästi tulee sellainen tietynlainen ajatus, että äitiä halutaan olla myöskin tyrkkimässä takaisin sinne työelämän puolelle. Siinä mielessä ensinnäkin tämä raskaussuojadirektiivi lähtee siitä, että äidille pitäisi pystyä kiintiöimään tämä vähintään 14 viikkoa, josta kaksi viikkoa on aivan pakollista. Eli voisi sanoa, että EU-lainsäädännöstä lähtee jo tämäntyyppinen ajatus siitä, että tässä nimenomaan sille synnyttäneelle äidille halutaan varmistaa tämä toipuminen raskaudesta ja synnytyksestä. Siinä mielessä minun mielestäni tässä SAK:n mallissa on se heikkous, että se sisältää tällaisen, voisiko sanoa, piiloajatuksen siitä, että siitä vaan sitten sorvin ääreen ja sassiin jopa sen kolmen kuukauden aikana synnytyksestä, tätä en siltä osin voi siinä mallissa olla tukemassa. Mikä siinä mallissa on hyvää, on mahdollisuus käyttää ansiosidonnaisia päiviä joustavammin kuin tällä hetkellä. Siinä on jotakin sellaista, jota kannattaa varmasti pohdiskella, koska joskus esimerkiksi osa-aikatyötä tekevillä
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-11-29 Arvoisa rouva puhemies! Haluaisin vielä tässä lopuksi nostaa esille työ- ja tasa-arvovaliokunnassa kuulimme paljon asiantuntijoita ja Yrittäjänaiset kuitenkin totesivat etujärjestönä, että tämä on askel oikeaan suuntaan. Tietysti näitä malleja on nyt erilaisia ja jokainen katsoo omalta kantiltaan, mutta on nyt hyvä kuitenkin muistaa, että tämä on nyt ensi askel siihen, että tätä ensimmäistä kertaa lähdetään työnantajille hyvittämään, ja aina me voimme etsiä parempia malleja tulevaisuutta varten. Yrittäjänaiset toivat tosiaan esille sen — he puhuvat vauvalaskusta — että se rasittaa erityisesti naisvaltaisia aloja ja pienyrittäjiä, ja olivat siitä ilahtuneita, että tässä kuitenkin mennään eteenpäin, ja he katsovat, että tämä on hyvä ensi askel. Kritiikissä tuli myös esille sitä, miten me sitten voisimme estää semmoisia ongelmia kuin että avainhenkilö on poissa ja sijaisen koulutus. No, emme varmaan mitenkään. Jos henkilö, joka päättää jäädä vanhempainlomalle ja hankkia lapsia, on avainhenkilö yrityksessä, niin hänellähän on oikeus olla poissa. Silloin ja sama hänen sijaisensa koulutuksessa — yhteiskunnan pitää mahdollistaa tietysti, että perheet voivat olla kotona ja kumpi tahansa voi jäädä kotiin ja tämä palaa töihin, tämä palaa töihin, kun hän itse katsoo parhaaksi. Sitä me emme tietenkään voi estää, ja se on semmoinen asia, että perheet sen itse valitsevat, ja oikeastaan silloin se kulujen korvaaminen on ainoa asia. Itse kuitenkin haluan lopuksi vielä sanoa, kuten aikaisemmissa puheenvuoroissani, että haluan luoda sellaisen mallin, että meillä voi hoitaa kotona lastaan mahdollisimman pitkään tai sitten mennä töihin. Sen pitää olla perheen oma valinta. En myöskään halua niin, että ajatellaan, että naisen pitää mahdollisimman nopeasti mennä töihin,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 rouva puhemies! Ensinnäkin kannatan edustaja Tanuksen vastalauseen 4 mukaista hylkäysesitystä. Sitten täytyy vain yhtyä näihin edellisiin puhujiin ja ihmetellä sitä, miksi juuri tämä diabeteslääke, muu kuin insuliinivalmiste, on sitten haluttu siirtää tähän alempaan erityiskorvausluokkaan ja sillä tavalla kasvattaa lääkekustannuksia niitten henkilöitten osalta, joilla todellakin varmasti jo ennestäänkin on sen toimentulon kanssa niukkaa. Näin sellaisen THL:n tutkimuksen, jossa oli osoitettu, että nämä vakavat diabeteksen komplikaatiot, esimerkiksi amputaatioon johtavat komplikaatiot, ovat nimenomaan näitten alimpien tulodesiilien ihmisten hoitamattoman diabeteksen seurausta. Siinä mielessä tämä erityisesti tuntuu julmalta. Elikkä siis ihminen, joka taistelee toimeentulonsa kanssa, sitten joutuu miettimään, ostaako ruokaa vai ostaako lääkettä, ja jättää sen lääkkeen ostamatta, jolloinka nämä kaikkein vakavimmat komplikaatiot kohdistuvat sitten nimenomaan ikään kuin tuloluokan mukaisesti. Minun mielestäni tässä asiassa pitäisi todella miettiä sitä, että köyhimmistä köyhimpiinkö on tarkoitus nämä vakavat oireet ja hoitamattomuus sitten kohdentaa. Sillä tavoin, niin kuin tuossa edustaja Tanus jo totesi, tämä on myöskin osa kristillisdemokraattien vaihtoehtobudjettia, eli me haluamme ehdottomasti palauttaa tämän
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-11-29 Tässä valiokunnan mietinnössä hyväksytään hallituspuolueiden kannattamana valtion talousarvioesitykseen sisältyvä 134 miljoonan euron säästötavoite lääkekorvauksista, josta valtionosuus on 60 miljoonaa euroa. Tämä säästötoimenpide on jatkumoa vuoden 2016 alussa toteutetuille 25 miljoonan euron lääkekorvaussäästöille, jolloin otettiin käyttöön muun muassa kokonaan uusi 50 euron alkuomavastuu lääkekuluissa. Vuoden 2017 leikkaukset ovat koitumassa erityisesti diabeetikkojen maksettaviksi. Lääkekorvauksiin tehtäviä leikkauksia ei voi pitää sosiaali- ja terveyspoliittisesti oikeudenmukaisina. Rankimmin maksujen omavastuiden korotus on iskenyt niihin, joilla on pienet tulot ja paljon terveysongelmia. Terveydenhuollon korvauksia on leikattu viime vuosina useasti, ja kokonaisuudessaan sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksut ovat kolminkertaistuneet vuodesta 1990, jo ennen viimeisimpiä leikkauksia. Nämä tehdyt leikkaukset vaarantavat tarkoituksenmukaisen hoidon saannin ja kansanterveyden kehityksen. Vain muutamissa EU-maissa asiakkaan maksama osuus terveydenhuollon menoista on suurempi kuin Suomessa. Jo tälläkin hetkellä pienituloiset tinkivät välttämättömistä lääkkeistä ja tarpeenmukaisesta hoidosta. Sopiikin kysyä, hoidetaanko jatkossa Suomessa potilasta hänelle parhaiten sopivalla lääkkeellä vai sillä lääkkeellä, mihin hänellä on varaa.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-11-29 hylkäysesitystä. Pidän näitä hallituksen lääkesäästöjä hyvin harmillisina. Diabetesliiton iäkkäille diabeetikoille tekemän kyselyn mukaan useat diabeetikot joutuvat jo nyt tinkimään lääkkeidensä määrästä, ruoasta tai lämmityksestä lääkkeiden hinnan takia. asiassa pari viikkoa sitten ilmestyi Kuluttajaliiton tekemä selvitys, jossa todettiin, että näistä hallituksen säästöistä ja leikkauksista kaikkein kipeimmin pienituloisiin, paljon sairastaviin osuvat nimenomaan lääkekorvausten heikentäminen samoin kuin itse asiassa käyntimaksujen nostaminen terveyskeskuksissa ja matkakustannusten omavastuun kasvattaminen. Nämä tosiaan osuvat kaikki samoihin väestöryhmiin. Vuonna 2016 toteutetut säästöt sattuvat kaikkein kipeimmin nimenomaan sairaisiin pienituloisiin. Lääkekorvauksista leikattiin 22,5 miljoonaa euroa ja potilaiden matkakorvauksista 11 miljoonaa euroa. Käyttöön otettiin lääkkeiden 50 euron omavastuu ja ylemmän erityiskorvausluokan omavastuu sekä lääkekaton ylittämisen jälkeistä omavastuuta korotettiin ja potilaiden matkakustannusten omavastuuta nostettiin 16 eurosta 25 euroon. Ja nämä kaikki tosiaan kohdistuvat aika lailla samaan väestöryhmään. Kelan mukaan lääkeomavastuu nousi useammin pieni- kuin suurituloisilla ja kaikkein pienituloisimpien joukossa oli eniten niitä, joiden maksuosuus nousi jopa 100—200 euroa vuodessa. Matkakorvausten leikkaukset kohdistuivat erityisesti iäkkäille harvaan asuttujen alueiden asukkaille. Vihreä eduskuntaryhmä on etsinyt omassa vaihtoehtobudjetissaan vaihtoehtoja näillekin säästöille. Me emme halua tehdä sellaisia säästöjä, jotka kohdistuvat epäoikeudenmukaisella tavalla yhteiskunnan heikompiin ja jotka kasvattavat terveyseroja. Me olemme ehdottaneet, että potilaiden maksutaakan kasvattamisen sijaan tulisi hakea säästöjä apteekkijärjestelmän kokonaisuudistuksesta. Suomessa lääkkeiden tukkuhinnat ovat Euroopan alhaisimpia, mutta kuluttajahinnat ovat korkeimpien joukossa. Toisin sanoen nykyjärjestelmässä kuluttaja maksaa lääkkeistään liikaa ja samalla apteekkarit hyötyvät kohtuuttomasti. Nykyisessä järjestelmässä viranomainen päättää, kuinka monta apteekkia alueella saa olla, millä hinnalla lääkkeitä myydään ja keitä ovat alueella toimivat apteekkarit. Kaikki tiukat kriteerit täyttävät hakijat eivät saa perustaa apteekkia, eivätkä apteekit kilpaile keskenään hinnoilla. nostaa väistämättä kustannuksia ja heikentää lääkkeiden saatavuutta. Kilpailurajoitukset estävät koko lääkejakelun tehostamista ja merkittävien kustannussäästöjen saamista. Tämän vuoksi me vihreät olemme esittäneet, että apteekkien määräsääntelyä tulisi selvittää ja tulisi selvittää siirtymistä kattohintoihin, mikä todennäköisesti laskisi lääkkeiden hintoja Suomessa. Tämä muutos tarkoittaisi, että apteekit kilpailisivat siis keskenään sekä hinnalla, laadulla että sijoittumisella. Ja mikä tärkeintä, tämä apteekkijärjestelmän uudistus voisi tuoda kaivatut säästöt, ja se tarkoittaisi, että korotukset potilaiden maksuosuuksiin ja muut lääkesäästöt voitaisiin perua.
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 Suomen Diabetesliiton mukaan yli 65-vuotiaiden osuus muista kuin insuliinia käyttävistä diabeetikoista on yli puolet ja noin kolmasosa on yli 75-vuotiaita, elikkä leikkaus kohdistuisi näin ollen monisairaisiin iäkkäisiin ja vähävaraisiin ihmisiin erityisesti. Lisäsairaudet kasautuvat jo tällä hetkellä alimpiin tuloluokkiin, ja tämä esitys tulee entisestään lisäämään sosioekonomisia terveyseroja. Kun ajatellaan, että näitä vältettävissä olevia lisäsairauksia pitäisi pystyä ehkäisemään, sillä muuten tämä tulee huomattavasti kalliimmaksi sekä yksilölle että yhteiskunnalle, ja kun otetaan huomioon hallituksen muu säästöpolitiikka, joka kohdistaa useat leikkaukset perusetuuksiin ja pienituloisimpien ihmisten toimeentuloon, niin emme voi pitää järkevänä asiakkaiden maksuosuuksien kasvattamista. Asiantuntijakuulemisissa on myös monesti tullut esille tarve arvioida tuota korvausjärjestelmää ja sairauksien ryhmittelyä kokonaisuutena, ja olisikin oikeudenmukaisempaa, että tämän nyt tehtävän diabeteslääkkeiden korvattavuuden heikentämisen sijaan kaikkien sairauksien lääkehoidon korvattavuus arvioitaisiin samanaikaisesti ja yhtäläisin perustein. Niin kuin tiedetään, ministeri onkin asettanut virkamiestyöryhmän selvittämään
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 sellainen 300 000 on tämän hoidon piirissä. Eli meillä tuolla kadulla kulkee noin 150 000 kansalaista, jotka eivät tiedä edes sairastavansa tätä, ja kuitenkin sairaus tekee koko ajan tuhojaan. Tyypillisimmilläänhän tähän sairastutaan noin 40 vuoden iässä, tänä päivänä alkaa olla yleistä jo nuoremmissakin ikäluokissa, mutta tämä on ikääntyneiden sairaus ensisijaisesti. Tähän on myös hyvin vahva periytymisriski, koska jos toinen vanhemmista sairastaa kakkostyypin diabetesta, niin silloin on 40 prosentin riski sairastua siihen, ja jos molemmat vanhemmat sairastavat, niin riski kasvaa jo 70 Varsinkin ikääntyneiden kohdalla sairauteen liittyy myös liitännäissairauksia, ja tästä syystä se lääkelasku ja tämä korvauskysymys on erityisen tärkeä vanhoille ihmisille. Eli tällä lisätään vielä sitä taloudellista taakkaa, ja voi olla, että sitten nipistetään tällaisesta lääkkeestä, jolla ne vaikutukset eivät heti näy tässä ja nyt siinä elämässä, ja on helppo ajatella, että no, tuosta lääkkeestä sitten säästetäänkin, eikä sitä oteta. Täällä ministeri puhui myös vähän siihen tyyliin, että elämäntapoja muuttamalla tämä sairaus nyt sitten muutetaan. No, kyllähän me tiedämme, että tähän on yhteydessä ruokavalio ja liikunta. Mutta jos me ajattelemme vanhoja ihmisiä, joilla voi olla nivelrikko ja liikuntakyky heikentynyt, niin hänen ylipainonsa voikin johtua siitä, että hän ei enää sillä tavalla pysty liikkumaan. Tämä liikunta ja terveyttä edistävä toiminta on toki tärkeä tässä ohessa,
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 kakkostyypin diabetes on voimakkaasti perinnöllinen eikä sitä aina pystytä ehkäisemään elintavoilla. Semmoinen ajatus on todella virheellinen, että aina elintavat voisivat edesauttaa, ettei tautia tulisi. Mutta se, minkä halusin nostaa tässä vielä esiin, on, että Diabetesliittohan teki kyselyn ja tälläkään hetkellä kaikkien iäkkäiden rahat eivät riitä lääkkeisiin. Puolet näistä vastanneista on jo nyt joutunut tinkimään muista menoista, esimerkiksi ruuasta, tai toisaalta säästökeinona on ollut lääkkeiden käytön vähentäminen. Tuleekin mietintään, mikäli esitetty leikkaus toteutuu, tulotko ratkaisevat, onko diabeteksen optimaalinen hoito mahdollista. Tällä tavallahan Suomen kaltaisessa yhteiskunnassa ei saisi olla. Lisäsairaudet kasaantuvat jo nyt alimpiin tuloluokkiin. Jos ajatellaan, että erityiskorvattavuudessa ylempään erityiskorvattavuusluokkaan kuuluu nyt 34 sairautta, niin vain yhdeltä potilasryhmältä leikattaisiin, muiden 33 sairauden korvausperusteita ei lainkaan päivitetty. Niin kuin puhuimme, niin elintavat kaiken kaikkiaan eivät ole peruste laskea diabeteslääkkeiden korvattavuutta. Meillä lainsäädäntö
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 Arvoisa puhemies! Kakkostyypin diabetes on sairaus, joka riittämättömästi hoidettuna johtaa vakaviin elinvaurioihin ja lisäsairauksiin, joiden hoitaminen on yhteiskunnalle paljon kalliimpaa kuin lääkkeiden korvaaminen sairastuneille. Tälle leikkaukselle ei siis ole minkäänlaisia terveyspoliittisia eikä kansantaloudellisia perusteita. Tämä esitys on myös terveyseroja ja epätasa-arvoa lisäävä, sillä tästä kärsivät kaikkein eniten pienituloiset ikäihmiset, kakkostyypin diabetes on nimittäin kaikkein yleisintä juuri tässä väestöryhmässä. Lisäksi on erittäin epäoikeudenmukaista se, että yhdellä potilasryhmällä aiotaan maksattaa suuri osa lääkekorvauksiin kohdistuvista säästöistä. Miksi juuri tällä potilasryhmällä? Leikkaus vaarantaa
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 Edustaja Laukkanen on esittänyt ja toivoo seuraavaa: "Eduskunta edellyttää, että vuoden kuluttua tämän lain voimaantulosta tehdään arvio siitä, onko työsopimuslain ja merityösopimuslain muuttaminen siten, pitkäaikaistyöttömän voi palkata määräaikaiseen työsuhteeseen ilman erityistä perustellun syyn vaatimusta, parantanut tosiasiallisesti pitkäaikaistyöttömien työllistymismahdollisuuksia. Mikäli lakimuutos ei ole parantanut pitkäaikaistyöttömien työllistymismahdollisuuksia eikä tällaista muutosta ole perustellusta syystä syytä arvioida jatkossa tapahtuvan, tulee lain voimassaolon tarve arvioida uudestaan."
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 Tanuksen esittämää lausumaesitystä, joka on myöskin jaettu teille sinne pöydille. Tuossa viime viikon keskustelussa, ensimmäisessä käsittelyssä, toin vähän esille sitä, miten kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä suhtautuu tähän esitykseen kaiken kaikkiaan. Tämähän on osa näitä kiky-sopimuksen, voisiko sanoa, paketteja, ja siinä mielessä, kun kannatamme kyllä sitä kiky-sopimusta sinällänsä, niin kyllä me tätäkin kannatamme, mutta emme tätä pitkäaikaistyöttömien työllistymismahdollisuuksia koskevaa kohtaa, jossa tämä perusteettomien määräaikaisten työsopimusten käyttäminen mahdollistetaan. Me ymmärrämme sen, että on äärimmäisen tärkeää, että keinolla millä tahansa ja keinolla millä hyvänsä me yritämme löytää pitkäaikaistyöttömille niitä työllistymismahdollisuuksia, mutta valiokunnassa oli esitetty epäilyjä, onko tämä se paras mahdollinen keino, plus sitten toki aina maailmassa on niitä ihmisiä, jotka pyrkivät käyttämään myöskin tämäntyyppisiä tilanteita hyväksensä, ja emme halua, että sitten kuitenkaan tällaista mahdollisuutta oltaisiin avaamassa. Haluamme katsoa tämän tilanteen, ja siitä johtuen sitten esitämme todellakin tässä lausumassa, että tätä asiaa on syytä tarkastella esimerkiksi vuoden kuluttua ja katsoa sitten, onko todellisuudessa tapahtunut näin, että näitten henkilöitten työllistyminen olisi parantunut. Tässä on sisällä myöskin tämä koeajan pidentäminen. Se on kristillisdemokraattien vaaliohjelman mukaista, myöskin me olemme kannattaneet sitä. Investointi työntekijään on yrityksen tärkein investointi, ja siinä mielessä on varmasti erittäin tärkeää, että Kiitoksia, edustaja Filatov, tästä korjauksesta, mutta todellakin tämä on siis kolmikantaisesti valmisteltu, ja ymmärsin niin, että tässä nimenomaan oli näitä tiettyjä kohtia, joista käytiin kyllä sitten keskustelua sen suhteen, että tämä kuitenkin on osana näitä työllistämistoimenpiteitä ja tätä työmarkkinoitten kokonaisratkaisua.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 enintään vuodeksi ilman, että työnantajalla on määräaikaisuuteen perusteltua syytä. Kolmanneksi ehdotetaan työnantajan takaisinottovelvollisuuden kestoajan lyhentämistä. Kaksi ensimmäistä ehdotusta olisivat hyväksyttävissä, vaikka nämä lait olisi kannattanut tehdä määräaikaisena, sillä mitään vaikuttavaa näyttöä näiden kahden lakiesityksen hyödyistä ei ole, ja siksi määräaikainen laki olisi ollut perusteltua. Mutta tätä ehdotusta takaisinottovelvollisuuden heikentämisestä on sitä vastoin hyvin vaikea ymmärtää ja hyvin vaikea hyväksyä, sillä se ei paranna työllisyyttä mutta käytännössä mitätöi takaisinottovelvollisuuden merkityksen. Esitys heikentää huomattavasti irtisanomissuojaa, ja irtisanomissuoja on Suomessa muutenkin heikkoa verrattuna esimerkiksi useisiin Euroopan maihin. Erityisen suuri riski on, että ikääntyvien työntekijöiden työttömyys tulee kasvamaan, kun nyt tehdään työnantajalle helpommaksi korvata kokenut työntekijä pienempipalkkaisella nuorella tai uudella työntekijällä. Vähintä, mitä tässä tilanteessa voi tehdä, on hyväksyä vastalauseen 1 mukainen lausumaehdotus, jossa eduskuntaa edellytetään seuraamaan tarkoin lakiesityksen vaikutuksia
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 Energiatehokkuutta nostamalla rakennuksen koko elinkaaren ajalta voimme sekä saavuttaa ilmastotavoitteita että säästää rahaa ja luonnonvaroja. Rakennusterveyden ja energiatehokkuuden ei tarvitse eivätkä ne saa olla vastakkain. Arvoisa herra puhemies! Muun muassa edellä olevan perusteella tässä toisessa käsittelyssä teen tähän hallituksen maankäyttö- ja rakennuslakiin seuraavanlaisen, vastalauseen 1 mukaisen lausumaesityksen:
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-11-29 Meillä Suomessahan rakennusten energiatehokkuutta ja yleensäkin energiatehokkuutta helposti monet leimaavat vain kustannusten kasvattamiseksi, mutta kuitenkin jo vuonna 2012 todettiin, että uudisrakennuksissa kustannustehokkainta eli siis kokonaiskustannusten kannalta edullisinta olisi ollut 7 prosenttia nykyistä vaatimustasoa tiukempi vaatimustaso.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-11-29 Värderade talman! Energiamuotokertoimet ohjaavat voimakkaasti rakentamista. Tilanteessa, jossa energiantuotantojärjestelmä on voimakkaassa murroksessa, tulee olla varovainen sovellettaessa kertoimia, joiden keskinäinen ero on suuri. Nyt esitetyt kertoimet eivät kuvaa tämänhetkistä päästötilannetta, kuin hiilellä lämmitettävän. Se ei liene tarkoituksenmukaista. Tulevan kehityksen näkökulmasta olisi tarkoituksenmukaista pienentää energiamuotokertoimien keskinäisiä eroja. Suomalaisen lainsäädännön tulisi, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, tulkita EU-direktiivejä mahdollisimman väljästi. Lakiesityksessä näin ei toimita. Lähes nollarakentamista ohjaavassa direktiivissä rajataan vaatimuksista pois rakennukset, joiden lämmitettävä hyötyala on alle 50 neliötä. Tässä lakiesityksessä sovelletaan 50 kerrosneliömetrin rajaa. Tämä eroavaisuus tulee korjata. Nykyinen tulkinta tekee nimittäin tietyntyyppiset ekorakentamisen ratkaisumallit mahdottomaksi. Lakiesityksessä on esitetty energiatehokkuusvaatimusten täyttymisen toteamiseksi vaihtoehtoinen menettely, joka perustuu rakenteelliseen energiatehokkuuteen. Se edellyttää merkittäviä tiukennuksia U-arvoihin ja korkeaa hyötysuhdetta lämmöntalteenottokoneistolta. U-arvojen tiukentamisen on Tampereen teknillisen yliopiston tutkimusten mukaan todettu lisäävän kosteusriskejä. Lämmöntalteenottokoneiston hyötysuhteen nostaminen vie puolestaan kohti teknisiä ratkaisuja, joiden on todettu lisäävän kosteusrasitusta sisäilmassa. Tätä vaihtoehtoista menettelyä ei tulisi ottaa käyttöön ilman tarkempia tutkimuksia. Valtioneuvoston tulisi ottaa nämä näkökulmat huomioon. Edellä olevan perusteella ehdotan, että hyväksytään seuraava lausuma: "Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto ottaa huomioon energiakertoimia vahvasti ohjaavan vaikutuksen ja tähän liittyvät ongelmat ja pienentää niiden keskinäisiä eroja muun muassa älyratkaisujen käyttöönoton helpottamiseksi.
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 Arvoisa herra puhemies! Tämä hallituksen esitys käsittelee sairausvakuutuslakia ja Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annettua lakia, joita esitetään muutettavaksi siten, että näiden lakien mukaisesti toteutettavien päivärahojen määräytymissäännöstä muutetaan niin, että vuositulon ylemmästä 56 443 euron taitekohdasta luovutaan ja päivärahan määrä on näin ollen 20 prosenttia vuositulon kolmassadasosasta siltä osin kuin vuosityötulo ylittää 30 000 euroa. Eli tässä on kysymys säästölaista, ja säästö kohdistuu tähän sairausvakuutuksen työtulovakuutuksen vakuutusmaksuilla rahoitettavaan osuuteen. Näin ollen tällä ei ole budjettivaikutuksia valtion menoihin. Työnantajien ja palkansaajien ja yrittäjien päivärahanmaksun arvioidaan alentuvan 0,01 prosenttiyksikköä. Valiokunta toteaa mietinnössään, että kokonaisuuden kannalta arvioiden ei pidetä toivottavana kehitystä, joka johtaa vakuutusperiaatteen murentumiseen ansiosidonnaisissa sosiaalivakuutuksissa. Valiokunta toteaa myös täällä, että koko järjestelmää uhkaa legitimiteettiongelma, jos kehitys, jossa leikkaukset toistuvasti kohdistuvat ylempiin tuloluokkiin, mutta maksut ovat ansioihin sidottuja ja etuudet liukuvat kohti tasakorvausperiaatetta, jatkuu. On myös huomattava, että jos sosiaalivakuutus ei kata kansalaisille riittävää turvaa, voi tulla tarve täydentää sitä yksityisellä vakuutuksella. Toinen esitys, mikä tässä lakikokonaisuudessa on, koskee kuntoutusrahaa. Eli näiden ehdotettujen leikkausten lisäksi hallituksen esitykseen sisältyy kuntoutukseen ja sen myötä työelämään kiinnittymiseen kannustavia lisäpanostuksia. Tässä nuorten kuntoutusrahan ja ammatillisessa kuntoutuksessa olevan kuntoutusrahan vähimmäismäärä ehdotetaan korotettavaksi takuueläkkeen tasolle. Samoin tässä hallituksen esityksessä ehdotetaan, että ammatillisen kuntoutuksen päätökseen perustuvaa kuntoutusrahaa voidaan laissa säädetyin edellytyksin myöntää myös yleissivistävän perusopetuksen ajalle. Alle 20-vuotiaille tämä on nyt jo mahdollista, ja tämän ehdotetun uudistuksen tarkoituksena on kannustaa aktiivisiin tukitoimiin ilman ammatillista tutkintoa olevat yli 20-vuotiaat henkilöt, joilla on sairaudesta tai vammasta johtuva riski syrjäytyä työelämästä. Valiokunta pitää hyvänä nuorten työelämään siirtymisen kannustavuutta parantavia toimenpiteitä. Opiskelun tukeminen kuntoutuksena kohdistuu näin vajaakuntoisiin nuoriin, jotka ilman erityisiä kannusteita voisivat jäädä työelämän ulkopuolelle. Lisäksi tässä kokonaisuudessa on hallituksen esitys, jossa ehdotetaan, säännöksen, jolla mahdollistetaan sairaanhoitokorvauksen maksaminen julkisissa tiloissa annetusta yksityisen terveydenhuollon palvelusta, voimassaoloa edelleenkin jatketaan. Tämä siis liittyy lakiin, joka on ollut määräaikainen, sitä esitetään jatkettavaksi. Arvoisa puhemies! Sosiaali- ja terveysvaliokunta ehdottaa, että eduskunta hyväksyy muuttamattomana hallituksen esityksen 216/2016
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-11-29 Näiden säästövaikutusten kohdentuminen kuntoutusrahaan voi vaikuttaa kuntoutuksen kannustavuuteen, ja leikkaukset ovat johtaneet siihen, että työkyvyttömyyseläke on yhä useammin parempi kuin sairauspäiväraha. Tämän sairauspäivärahan tason alentaminen lisää myös paineita ensisijaisuussäännösten tarkistamiselle. Olemme olleet sitä mieltä yhdessä vasemmistoliiton ja demareiden edustajien kanssa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, että hallituksen olisi tullut ottaa aikalisä näissä leikkauksissaan ja tarkastella kokonaisuutta. Sairausvakuutusjärjestelmän monimutkaistaminen ja korvaavuuden heikentäminen vaikuttavat koko suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan toimintaan.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 On todella hyvä, että nyt tässä yhteydessä on mahdollisuus keskustella tästä vanhuspalvelulain heikennyksestä. Nythän oikeastaan paljon on keskusteltu hoitajamitoituksesta, mutta sitten nämä sisällölliset ja laadulliset heikennykset, mitä vanhuspalvelulakiin on tulossa, ovat jääneet julkisuudessakin vähemmälle. Nämä erityisasiantuntijoitten poistamiset ja toisaalta sitten vastuuhoitajien poistamiset ovat hyvin mitättömiä säästösummia, mitä valtion budjettiin on ajateltu. Muistelen, että toisessa oli laskettu 12,5:tä miljoonaa ja toisessa 15:tä miljoonaa. Kuitenkin esimerkiksi tämmöisen erityisen lääkeosaamisen poistaminen työntekijäjoukosta saattaa johtaa siihen, että ei havaita näitä vanhusten ylilääkintätilanteita ja tulee kaatumisia ja lonkkamurtumia ja on huomattaman paljon kalliimpaa loppujen lopuksi kuin mitä kuvitellaan, että näillä haetaan säästöjä. Siksi toisekseen on huomioitava se, että kunnissa nämä erityisosaajat eivät yleensä ole lisävirkoja, vaan on katsottu, että siinä työntekijätiimissä on nämä pätevyysvaatimukset, sieltä pitää löytyä nämä kaikki, jotka on lueteltu. todennäköisesti edes niitä säästöjä, mitä ehkä kuvitellaan haettavan, ei ole mahdollisuutta saada, koska nämä saattavat olla niitä ihmisiä, jotka ovat jo niissä viroissa, mitä on olemassa, elikkä ei niitten poistaminen välttämättä silloin tuo muuta kuin sen, että sitten tulevaisuudessa, kun uudestaan katsotaan tätä tilannetta, siinä tilanteessa ei enää palkatakaan näitä erityisosaajia. Sitten tämä omahoitajan poistaminen, vastuutyöntekijän poistaminen: Erityisesti juuri se kaikkein heikkokuntoisin vanhus, juuri se, jolla on sitä muistihäiriötä ja joka ei pysty enää omien asioidensa
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-11-29 puhemies! Nykylain mukaanhan kunnan käytettävissä on oltava ikääntyvän väestön hyvinvointia ylläpitävää monipuolista asiantuntemusta ainakin hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen, gerontologisen hoito- ja sosiaalityön, geriatrian, lääkehoidon, ravitsemuksen, monialaisen kuntoutuksen sekä suun terveydenhuollon alalta. Nyt tosiaan tämä listaus aiotaan tuosta laista poistaa ja arvioidaan saatavan noin 15 miljoonan euron säästö. On ihan todella vaikea käsittää, miten näiden erityisasiantuntemusta koskevien vaatimuksien poistamisella saadaan aikaan mitään säästöjä. Itse ajattelisin, että asia on nimenomaan päinvastoin. Eikö ole niin, että vanhustyön kentälle tarvitaan enemmän asiantuntemusta, muun muassa juurikin sitä gerontologista ja geriatrista osaamista, jotta iäkkäiden ihmisten hoito ja hoiva on vaikuttavaa, osaavaa ja laadukasta? Samoiten myöskin tulevassa sote-uudistuksessa ikääntyvien hyvinvointia ylläpitävä monipuolinen erikoisosaaminen pitäisi sisällyttää sekä kuntia että maakuntia koskevaan lainsäädäntöön, eikä niin, että nyt sitä erityisasiantuntemusta aletaan täältä purkamaan. Jossain kohtaa on todettu ministeriön taholta niin, että voi tätä sitten jatkossakin olla vaikka yhteistyössä kuntien kanssa, mutta niinhän se on tähänkin asti ollut. Ei ole tarvinnut olla niin, että jokaisessa pienessäkin kunnassa on nyt vaikka lääkehoidon osaamista tai sitä geriatrista osaamista, vaan kunnat ovat voineet yhteistyössä muiden kuntien kanssa hankkia sitä osaamista käyttöönsä vaikka vain yhtenä päivänä kuukaudessa. Mutta nytten sitä yhtäkään päivää ei sitten enää tarvitse järjestää. Tämä on kyllä mielestäni ihan ihan tosi järjetöntä, suoraan sanottuna voisin sanoa. Joka tapauksessa me tiedämme kaikki, että vanhusväestö kasvaa ja monimuotoistuu ja erityisesti sitä monipuolista osaamista tarvittaisiin työntekijöiltä. Erikoisosaaminen osaltaan varmistaa sen, että ikäihmisten hoivaa toteutetaan tarkoituksenmukaisesti, muun muassa sitä kuntouttavaa työotetta hyödyntäen, jota vanhuslakikin
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-11-29 esitystä siitä, että 2. lakiehdotus hyväksytään valiokunnan mietinnön mukaisena mutta 1. lakiehdotus hylätään kakkoskäsittelyssä. Haluan lisätä tähän sen, että on kummallista, ikään kuin tällaista orwellilaista uuskieltä nimittää normien puruksi sitä, että heikennetään tietoisesti vanhusten palveluiden laatua. En myöskään usko, että tästä mitään säästöjä loppupeleissä tulee. Kun osaaminen heikkenee vanhusten palveluissa, se tarkoittaa myös sitä, että menetetään se osaaminen, jonka avulla nykyisin saadaan ikään kuin lisättyä käsipareja sillä tavalla, että pystytään organisoimaan työ paremmin, pystytään takaamaan, että johtaminen on hyvää ja ihmisten osaaminen on oikeassa paikassa. Mutta kun heikennetään vanhuspalveluiden laatua ja sitä osaamista, joka siellä palveluissa henkilöstöllä on, niin silloin menetetään ikään kuin näkemys siitä kokonaisuudesta ja siitä, miten pystytään yhtä aikaa toimimaan järkevämmin, kustannustehokkaammin ja takaamaan kuitenkin hoivan ja hoidon laatu.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-11-29 On hyvä jatkaa edustaja Kiljusen puheen jälkeen ja hienoa, että siellä Eksotessa vahvistetaan niiden työntekijöiden asemaa, jotka ovat todella tarpeen. Olisin muutaman sanan halunnut vielä sanoa lääkäreiden asemasta. Elikkä lääkärillähän on monia monia erikoisaloja, mihin lääkäri voi erikoistua, ja siinä erikoisalojen joukossa on myös geriatria. Geriatria ei olisi koskaan tullut erikoisalojen joukkoon, ellei sille oltaisi nähty erittäin suurta tarvetta. Me tiedämme, että ikäihmisten hoito on hyvin vaativaa jo pelkästään sen takia, että monella on hyvin monia erilaisia sairauksia, monia lääkityksiä, ja siihen terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttaa usein hyvin vahvasti myös se ympäristö, missä ikäihminen asuu, lääkkeiden yhteisvaikutukset ja niin edelleen. On erittäin tärkeää, että siinä vaiheessa, kun ikäihmisten hoitoa arvioidaan ja tehdään hoitolinjauksia ja myös lääkitykseen tehdään linjauksia, siinä olisi alan asiantuntija sitä katsomassa yhteistyössä hoitotiimin kanssa, näiden eri alojen osaajien kanssa, koska kun heti koska kun heti alkumetreillä katsotaan tilanne huolellisesti ja kokonaisvaltaisesti ja saadaan tehtyä linjaukset niin hoitoon kuin hoivaan ja tarpeelliseen tukeen, niin se on aivan varmasti parasta mahdollista linjausta ikäihmistä ja hänen hoitoaan, hyvinvointiaan ajatellen. Ja se on aivan varmasti myös sellaista linjausta, mikä ei vain pitkällä tähtäimellä vaan jo hyvin nopeasti tulee tuomaan säästöjä yhteiskunnalle.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Monet suomalaiset odottavat tällä hetkellä Sipilän hallituksen ratkaisua, miten sosiaali- ja terveydenhuolto paranee. Tätä me kaikki haluamme ja odotamme. Nyt sitä Sipilän hallituksen aikana on rakennettu hyvin pitkään erilaisten ristiriitojen keskellä. Hyvin kriittisen kannan sote-uudistukseen on viimeksi ottanut talouspolitiikan arviointineuvosto, joka havaitsi vakavia puutteita. eilen saimme kuulla hallituspuolue kokoomuksen johtavan talouskeskustelijan Elina Lepomäen rajun tyrmäyksen sote-suunnitelmille.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Edustaja Heinäluoma kuiskaa eturivistä, että ”riittää, kun vastaatte ’kyllä’ tai ’ei’”. Valitettavasti ehkä suurimmalle osalle suomalaisista se on jo käynyt selväksi, että aivan näin yksinkertainen näin iso uudistus ei valitettavasti ole. Samalla olen kuitenkin hyvin ylpeä siitä, että aika vaikeiden vaiheiden jälkeen olemme nyt todellakin lainsäädännön loppusuoralla, ja vielä enemmän ylpeä olen siitä valmistelutyöstä, mitä 18 maakunnassa tällä hetkellä satojen, itse asiassa tuhansien, ihmisten voimin tehdään, jotta siitä uudistuksesta tulee totta ja jotta suomalaisten palvelut voisivat parantua. Haluan todeta, että kun keskustelu on viime aikoina keskittynyt valinnanvapauteen — joka on se viimeinen lakipaketti eduskuntaan tulossa olevista isoista kokonaisuuksista sote-maku-uudistuksessa — niin se ei ole yksin vastaus kaikkeen vaan myös se järjestämisvastuun siirto kunnilta maakunnille on keskeinen osa sitä tavoitteiden asetannan taustaa, jotta tässä uudistuksessa voidaan onnistua.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Ja on aika selvää, että kun tämä kritiikkihän on sisältänyt sen, että sote-uudistus on erkaantunut varsin kauas niistä alkuperäisistä tavoitteista, niin tämä malli ei tule parantamaan palveluiden saatavuutta, ei lisää asiakaslähtöisyyttä, ei pienennä hyvinvointi- ja terveyseroja, ei hillitse kustannusten kasvua, vaan säästöjen sijaan tulee lisäkustannuksia, oletettavasti malli kiristää kansalaisten verotusta ja uhkaa heikentää palveluiden saantia.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Edustaja Paatero, teitte pitkän listan arvioimistanne riskitekijöistä, ja on selvää, että tuo kaikki voi olla mahdollista, jos uudistus ei käytännössä toteudu. Se nimittäin ei vielä riitä, että muodostuu uusi laki. Olen kanssanne eri mieltä. Tämän uudistuksen myötä palveluiden saatavuus paranee. Olen sitä mieltä, että asiakaslähtöisyys tulee lisääntymään ja hoidon vaikuttavuuden arviointi tulee merkityksellisemmäksi, johtuen myös siitä tavasta, jolla maakunnat rahoitetaan. Olen varma myös, että terveyserojen kaventuminen on tämän uudistuksen myötä paremmin mahdollista kuin se nyt huolestuttavassa tilanteessa on.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-03-01 Ministeri Saarikko käytti jo erinomaisen avauksen tähän, minä ehkä keskityn enemmän sitten kustannuspuoleen. Totta kai tässä on riskejä. Siis meidän sosiaali- ja terveyspalveluiden kysyntä tulee kasvamaan tulevan vuosikymmenen aikana aivan huikealla tavalla. Siksi tämä uudistus pitää tehdä, ja itse asiassa tässäkin uudistuksessa ovat ne peruselementit suurilta osin samanlaisia kuin mihin eduskunta parlamentaarisesti päätyi viime kaudella. Nyt siihen on sisään tuotu valinnanvapaus, joka takaa sen tasavertaisen, nopean hoitoonpääsyn. Mutta toimeenpanovaihe, joka alkaa sen jälkeen kunnolla, kun lait on hyväksytty — joka itse asiassa — on se, missä viime kädessä ratkotaan se, että myös nämä tehokkuushyödyt, kustannussäästöt, saadaan aikaan. Tarvitsee rakentaa huolellisesti hyvä järjestelmä, hyödyntää uutta terveysteknologiaa, katsoa, että ne hoitoketjut syntyvät, jotta ihmiset pääsevät todella sujuvasti hoitoon, jotta ei tule kustannuksia siitä, että ei pääse sinne lääkäriin, mihin ei tänään pääse. Eli tässä on paljon, paljon hyvää, ja minä uskon siihen, että nämä taloudelliset tavoitteet myöskin toteutuvat.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-01 Tällä hetkellä näyttäisi siltä, että oppositio ymmärtää markkinatalouden lainalaisuudet paremmin kuin hallitus. Kyllä jokaisen aidon markkinaliberaalin pitäisi olla huolissaan ja myöskin ymmärtää ne riskit, jotka liittyvät yksityisten monopolien syntyyn, mikäli nämä tulevat sote-markkinat keskittyvät voimakkaasti muutaman ison yritystoimijan käsiin.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-03-01 Tämä hallitus aikoo viedä tämän uudistuksen maaliin. Perustuslakivaliokunta viime kesänä totesi, että uudistus on kiireellinen ja uudistus on välttämätön. Sen uudistuksen osana tänne tuodaan nyt valinnanvapauden kokonaisuus, joka tuo asiakkaalle, potilaalle, asiakassetelin, jonka kanssa voi mennä sille tutulle pienelle yrittäjälle esimerkiksi hierontapalveluja tai fysioterapeuttipalveluja
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-01 Kysyn sitä erityisesti sen vuoksi, että perustuslakivaliokunta sitä edellyttää ja Suomen korkein oikeusaste, korkein hallinto-oikeus, sitä esittää. Voitteko, pääministeri Sipilä, vastata?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 miljoona suomalaista ottanut yksityisen terveysvakuutuksen, ja tiedämme, että eduskuntaan on tulossa esimerkiksi iso kansalaisaloite liittyen siihen hankintamenettelyyn, jossa erilaiset yksityiset toimijat kilpailevat sosiaalihuoltopalveluista ja jossa, niin kuin hankinnassa aina ja monesti liian usein, vain hinnan perusteella halvin voittaa.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-01 Kunnat lähtevät minikilpailuttamaan. Aloitetaan huutokauppa muun muassa vanhustenhoivapaikoista, kuka tarjoaa ja kuka suostuu halvimmalla rahalla tekemään tätä palvelua. Se on erittäin vaarallista, jos esimerkiksi puhutaan, että 130 euron hinnasta laskeudutaan 70 euroon. Siihen pitää kuulua
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Minusta edustaja Juvonen kuvasi siis sosiaali- ja terveyspalvelujen nykytilaa, ei niinkään sitä, mitä olisi tulossa. Tuo kaikki valitettava, miten kuvaatte nykyisen kuntapohjaisen järjestelmän toimivan, perustuu juuri siihen tilanteeseen, kun sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistusta ei toistaiseksi vielä ole toteutettu. Eli viittaan siihen, että kaikki tuo palveluiden toteuttamisen tapa, joka nyt jo on erilaisten yksityisten, julkisten tai järjestöjen tuottamaa, on ikään kuin vastaavanlainen maasto, mutta jatkossa me hallinnoimme ja johdamme sitä laajemmilla, leveämmillä vastuilla, kokonaisten maakuntien kokoisilla ratkaisuilla.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 puhemies! Pääministeri Sipilä, ne pienen pienet yritykset ovat muuttuneet pienen pieniksi attendoiksi. Että se siitä, mitä on tapahtumassa tällä hetkellä. Arvoisa pääministeri, te olette Helsingin Sanomissa todennut, että soten kanssa on vain kaksi vaihtoehtoa. Joko te viette tämän nykyisen mallin läpi — se on kyseenalaistettu nyt hallituspuolue kokoomuksen toimesta. Yksi heidän johtavista talousajattelijoista, Elina Lepomäki, on todennut, että se ei paranna palveluiden saatavuutta, ei lisää asiakaslähtöisyyttä, se ei pienennä terveyseroja, ei hillitse kustannusten kasvua, mutta se lisää hallintoa ja byrokratiaa, kasvattaa veronmaksajien rasitusta ja saattaa olla EU-kilpailuoikeuden vastainen.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Varmasti kansalaiset haluavat, että me poliitikot emme enää jappaise sote-uudistuksesta, vaan teemme sen. Eli vaihtoehto, että me viemme tämän asian nyt maaliin saakka, on varmasti kansalaisten tahtotila. Me teemme jokaisessa maakunnassa sen maakunnan näköiset ja sinne sopivat palvelut, ja meidän pitäisi nyt tässäkin salissa pikkuhiljaa päästä keskustelemaan rakenteiden sijasta myöskin niistä palveluista, miten ne siellä maakunnassa sitten toteutetaan.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! On myös kyse siitä, minkälainen sote-uudistus tehdään. Minä uskon, että suomalaiset haluavat sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen, joka parantaa julkisia palveluita, nopeuttaa hoitoon pääsyä ja alentaa asiakasmaksuja. Sen sijaan en usko, että suomalaiset haluavat Suomen historian suurinta sosiaali- ja terveydenhuollon yksityistämistä, mikä käytännössä on se, mitä hallitus nyt tekee. Mitä tulee markkinaehtoisuuteen, niin luulen kyllä, että ministeri Saarikko ymmärtää eron meidän nykyisen mallin ja teidän esittämänne markkinaehtoisuuden välillä. Nyt kunnat hankkivat ja ulkoistavat, jos päättävät ulkoistaa, alihankintana sosiaali- ja terveydenhuollon palveluita yksityisiltä toimijoilta. Valinnanvapausmallin myötä te laitatte ne kilpailemaan perusterveydenhuollossa.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Edustaja Anderssonin kuvaamassa tilanteessa nyt tämän päätöksen siitä, kuka palveluntuottaja on se, joka vaikkapa järjestää tai toteuttaa ne terveyskeskuspalvelut tai ne vammaisen ihmisen asumispalvelut, tekee hankinnan perusteella kuntapäättäjä. Tässä tulevassa sosiaali- ja terveydenhuollon maailmassa sen ratkaisun tekee asiakas, potilas, tai hän yhdessä läheistensä kanssa. Se on merkittävin ero ja myös yleinen eurooppalainen trendi siitä, miten ihmisten oman äänen kuuluvuutta halutaan lisätä. Arvoisa puhemies! Useassa puheenvuorossa on viitattu tähän EU-notifikaatiokokonaisuuteen, joka on monimutkainen eikä aivan parissakymmenessä sekunnissa tiivistettävä. Totean sen ytimen: virkavalmistelun pohjalta hallitus lähtee siitä arviosta, että tätä ei tarvitse notifioida, koska tämä mallimme on arvioiden mukaisesti ei-taloudellinen eli meitä ei tähän velvoiteta. Toinen ulottuvuus on se, että jos notifioisimme, meillä ei olisi tässä tilanteessa varmuutta, saisimmeko EU:lta asiasta vastauksen.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 puhemies! Asiantuntijat, talouspolitiikan arviointineuvosto viimeksi, oppositio ja nyt hallituksen omista riveistä edustaja Lepomäki toteavat, että tämä hallituksen esitys ei paranna palveluitten saatavuutta, se ei lisää asiakaslähtöisyyttä eikä se pienennä terveys- ja hyvinvointieroja eikä hillitse kustannusten kasvua. Mutta se lisää hallintoa ja byrokratiaa, se lisää painetta veronkorotuksiin ja saattaa olla EU:n kilpailuoikeuden vastaisen. Pääministeri Sipilä,
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-03-01 Minä haluan toistaa täällä sen perustuslakivaliokunnan kannan viime kesältä, joka kuului hyvin yksiselitteisesti, että uudistus on kiireellinen, välttämätön ja tarpeellinen, ja siihen kannattaa nyt nojautua. Joskus on uudistuksia saatava vietyä eteenpäin. Teillä olisi ollut viime vaalikaudella mahdollisuus tehdä tämä uudistus, ja siitä huolimatta se ei mennyt läpi. Mutta perustuslakivaliokunta viime vaalikauden lopussa sanoi, millä edellytyksillä pitää jatkaa eli kuntaa suuremmilla alueilla, kansanvaltaisesti ja niin, että päätöksenteko ja rahoitus ovat samoissa käsissä. Tämä on se peruste, että meidän pitää pystyä menemään eteenpäin eikä aloittaa jälleen ikiliikkujaa alusta.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-01 Värderade talman, arvoisa puhemies! Det var oerhört modigt av riksdagsledamot Elina Lepomäki att i går säga det som den lilla pojken sade i sagan om att kejsaren inte har några kläder: i det här fallet har kejsaren faktiskt inga kläder. Hon har konstaterat att vårdreformen inte kommer att nå sina mål. Man når inte kostnadsinbesparingar, man når inte en mer jämlik vård och man tar en enorm risk genom att inte föra ärendet till EU-kommissionen. Arvoisa puhemies! Oli hyvin rohkeaa edustaja Lepomäeltä tulla ulos eilen sanomalla se, mitä kukaan muu hallituksen edustaja ei ole uskaltanut sanoa, tavallaan niin kuin pieni poika tässä
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Korkeimman hallinto-oikeuden lausunnon myötä ja jo paljon sitä ennen virkamiesten valmistelun pohjalta hallitus on tehnyt perusteellisen analyysin EU-oikeudellisesta ulottuvuudesta. Tässä monimutkaisessa kokonaisuudessa liittyen valtiontukisäännöksiin ja kilpailullisuuteen, ylipäätään ottaen erilaisten toimijoiden välillä, on selvää, että se aukko, jossa uudistusta valmistellaan, ei voi olla kovinkaan suuri, kun toisessa laidassa on perustuslakivaliokunnan velvoite tehdä malli, jossa on vahva julkinen pohja — sellaisen me teemme — ja toisaalla on ikään kuin EU-oikeudellinen ulottuvuus mahdollisimman selkeästä asetelmasta kilpailullisesti neutraalista tilanteesta. Me olemme taanneet tähän malliin kaikki ne mahdolliset kilpailuneutraliteettia tukevat elementit, jotka on voitu toteuttaa ilman yhtiöittämistä, ikään kuin vertailtavuutta lisätty näiden erilaisten toimijoiden, julkisen ja yksityisen välillä. Mutta peruslähtökohta on se, että hallituksen mielestä tämä on kansallisissa käsissä oleva asia, omaa sosiaali- ja terveyspolitiikkaamme, ja malli on ei-taloudellinen ja sitä ei edellytetä notifioitavaksi. Tämä on analyysimme erittäin perusteellisen harkinnan jälkeen.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 Sote-virkamiehet ovat kuitenkin virkavastuulla todenneet esimerkiksi parlamentaarisessa seurantaryhmässä, jossa itsekin olen jäsenenä, että kun siirryttiin siitä aiemmasta 5:n sote-alueen mallista 18:n maakuntahallinnon malliin, niin samalla vaikeutuivat mahdollisuudet saavuttaa se kustannusten kasvun hillintä, jossa tavoitteena on tuo 3 miljardin euron kustannusten säästö. Yksi merkittävä ongelma tässä mallissa on nimenomaan se, että luodaan uusi, melko raskas hallinnon taso. Pienemmällä sote-alueiden määrällä sekä erikois- ja peruspalveluiden integraatio että sitten tuo kustannusten kasvun hillintä onnistuisivat paremmin. Kysyn nyt teiltä:
Puhuja: Anu Vehviläinen
Päivämäärä: 2018-03-01 sote-järjestäjiä lähes 200 ja noin 300 kuntaa rahoittaa sotea. Eli se on valtavan suuri määrä, ja sen takia tämä ei olekaan hallittavissa tällä hetkellä. Ei ole olemassa niitä kannustimia ja välineitä, joilla voitaisiin tehdä tehokasta sotea. Ja nyt, kun mennään 18:n maakunnan maakunnan määrään, se on ihan eri asia. Me pystymme katsomaan sitä, että kustannuskehitys on paljon parempi siellä 18:ssa kuin mitä nykymallissa kaiken kaikkiaan on. Sitä, saavutetaanko se 3 miljardia, tietysti edesauttaa se, että meillä rahoituslaissa on tämä kustannusten kasvun rajoitin, joka pakottaa myös jokaisen maakunnan tekemään mahdollisimman tehokkaasti ja tuottavasti omia ratkaisujaan.
Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-01 Periaatteista on ollut pitkään yksimielisyys, ja nyt siltä pohjalta on hiottu malli, ja pitäisi päästä nopeasti toteutukseen. Mitä EU:hun tulee, niin kyllä käsittääkseni EU:n keskeinen periaate on se, että jäsenmaiden omissa käsissä on terveydenhuolto, ja EU:ta ei pitäisi nyt päästää jäsenmaiden terveydenhuollon asioihin.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Edustajan näkökulma on siltä osin hyvä, missä sote ja maakunta toteutuvat. Ne toteutuvat täällä valiokunnissa, hallituksen pöydissä, laajassa virkavalmistelussa, mutta kaikkein eniten siellä käytännön työssä. Täältä aitiosta taidettiin todeta jo se, mikä minusta on kaiken ydin: nyt pitäisi olla rohkeutta tehdä nämä raamit kuntoon, jotta päästään puimaan sisältöjä. Ikääntyvässä Suomessa on pakko löytää ratkaisut arvokkaaseen ja laadukkaaseen vanhuspalveluiden kokonaisuuteen, on pakko löytää ratkaisut lastensuojelun kuormaan, on pakko löytää ratkaisut kansansairauksien kestävään hoitoon ja vaikuttavaan kuntoutukseen — muutamia esimerkkejä mainitakseni. On ilo nähdä työ maakunnissa, siis niiden satojen organisaatioiden muutos nyt 18 maakunnaksi.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-01 Jokainen ymmärtää, että näin valtavaan uudistukseen sisältyy monenlaisia riskejä, ja jokainen ymmärtää, että vuosien ja vuosikymmenten kuluessa uudistusta, totta kai, tullaan muuttamaan, kuten kaikkia muitakin suuria uudistuksia. Mutta, ministeri Saarikko, voisitteko rautalangasta vääntää täällä vasemmistolle sen, että kun kansalaisten valinnanvapaus perusterveydenhuollossa toteutuu ja ihminen itse valitsee, niin se johtaa siihen, että saatavuus paranee, jonot poistuvat? Se johtaa siihen, että ihmiset ovat yhdenvertaisempia kuin tämän päivän tilanteessa, jossa osa toimii vakuutusten, osa työterveyshuollon mutta joka tapauksessa lähinnä pienituloiset lapsiperheet ja eläkeläiset julkisen terveydenhuollon piirissä.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Mielelläni teen edustajan toivomat täydennykset. Jo pelkästään kysymyksessänne vastattiin moniin näihin huoliin. Ehkä totean sen, että tämän kokonaisuuden äärellä me helposti päädymme ideologiseen väittelyyn, ”yksityinen vai julkinen parempi”. Täällä on paljon edustajia, jotka ovat vierailleet eri paikoissa, joissa palveluntuottaja on ollut yksityinen tai julkinen, enkä minä ainakaan omien kokemusteni nojalla voi automaattisesti sanoa, kumpi on parempi. Olen nähnyt samalla rahalla toteutettavia hyvin erilaisia palveluita. Ja siksi edustaja Zyskowiczin puheenvuorosta mielestäni oleellisin osa on se, että tässä myös laatu, palveluiden laatu ja sillä kilpailu, asettuu uudenlaiseen asetelmaan. ”Kilpailu” sanana ei minusta ole paha tai ikävä siinä tilanteessa, kun puhutaan, että ihmiset saisivat parempaa hoitoa tai vaikuttavampia ratkaisuja, ja yksi osa tätä on se, että niiden palveluiden piiriin pääsisi nopeammin. Kaikkein oleellisin on se ensimmäisen oven avaus, joka voi tulevaisuuden rakenteissa olla myös sähköisen oven avaus digitalisaation kehittyessä. Tätäkään uudistuksen kulmaa ei kannata unohtaa.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Hallituksen mallille ei löydy kannatusta asiantuntijoilta, mutta samaa kritiikkiä kuulen myös maakunnista hallituspuolueiden kannattajilta ja nyt myös täällä eduskunnassa. Mielenkiintoista on, että kaikki kritiikki kohdistuu samoihin asioihin, eli hallituksen mallilla hyvinvointi- ja terveyserot eivät pienene, eheä hoitoketju ei tule toteutumaan,