samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Hallitus on käynyt paljon asiantuntijakeskusteluja hioessaan nyt valinnanvapausesitystä uuteen uskoon viime kesänä saadun palautteen pohjalta. Se otettiin vakavasti, ja esityksessä on paljon niitä kriittisiä kohtia, joita eduskunta omissa kannanotoissaan arvosteli ja arvioi, tehty paremmaksi. Olen, edustaja Mäkisalo-Ropponen, yrittänyt olla puheenvuoroissani rakentava, ja erityisesti teidän tekemäänne sisältötyötä sote-palveluiden äärellä arvostan, mutta silti mieleni tekee nyt kysyä. En minä ole päässyt käsitykseen, mikä teidän vaihtoehtonne ihan oikeasti tälle kaikelle olisi. Välillä te kannatatte maakuntia, välillä te kannatatte kuntia tai erilaisia laajempia kuntia. Te sanotte, että valinnanvapaus käy, ja sen jälkeen tulee ”pilkku,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Vaikka kommunismin luhistuminen oli hyvä asia oli hyvä asia todella — niiltä ajoilta on kassakaapeissa vielä paljon luurankoja, kuten Tiitisen lista ja 90-luvun laman ja pankkikriisin salaisuudet, joilla käytännössä orjuutettiin satojatuhansia suomalaisia pankkien ehdoilla. Niin sanottu Tiitisen lista, joka sisältää nimiä kommunistisen DDR:n pelätyn tiedustelupalvelu Stasin mielestä kiinnostavista suomalaisista henkilöistä, on edelleen salattu.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin Suomessa hallitus ei painosta viranomaisia eivätkä viranomaiset tee painostuksesta päätöksiä, vaan oikeusvaltiossa lakien ja omien toimintavaltuuksien puitteissa suojelupoliisi todella on päättänyt tämän kyseisen Tiitisen listan tutkimuspyynnön osalta, että sitä itse listaa koskeva asianmukainen salassapitopäätös pysyy voimassa. Siinä on vuosikymmeniä vielä normaalin käytännön mukaista salassapitoa, joka turvaa sekä lähteitä että sillä listalla olevia nimiä, heitä koskevien epäilyksien väärällä tavalla käyttöä, ja tätä asiaa tietysti hallitus ei ryhdy purkamaan. Tässä suhteessa minusta olisi erittäin vaarallistakin, jos me rupeaisimme täältä käsin puuttumaan siihen, mikä on turvaluokiteltua tietoa mitenkin pitkään, arvioimaan, mikä on meidän tietojemme perusteella jo julkaistavissa, vaikka normaalit tiedusteluyhteistyön puitteet pitävät kiinni siitä. Siinä ovat ne tietyt säännöt, ja tiedon luovuttajan
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Tuntuu siltä, että salailu jatkuu. Tiedustelulait ovat käsittelyssä, ja niihin liittyvää valvontavaliokuntaa ollaan perustamassa. Samalla kun mietimme, minkälaisia perustuslaillisiin oikeuksiin puuttuvia pakkokeinoja meidän on voitava äärimmäisissä tilanteissa käyttää, meillä on papereita, joilla näyttää olevan lakiakin korkeampi suoja. Meillä voi tulevaisuudessa olla tilanne, jossa vieraan valtion tiedustelupalvelulle, Stasille, tietoja antanut henkilö istuu Suomen tiedusteluvaliokunnassa. Näin voi olla. Ja näin ei voi olla. Joku huutelee, että nämä ovat vanhoja asioita, mitä niitä kaivelemaan. Sellaiset huutelijat taitavat tuntea piston sydämessään. Me perussuomalaiset vaadimme avoimuutta, sillä vaikka se
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-03-01 Hallituksen esityksiin on sisällytetty säännöt siitä, että tämän mahdollisesti perustettavan tiedusteluvalvontavaliokunnan jäsenet turvaselvitetään. Tietysti siinä yhteydessä, jos on sellaisia suhteita ja velvollisuuksia ulkovaltoja kohtaan, jotka estävät toiminnan tiedusteluvalvontavaliokunnan mandaatin mukaisessa tehtävässä, tulee esille tämä asia, ja sen jälkeen eduskunta päättää. Sinänsä se, kun viittasitte tässä Tiitisen listaan ja tiedusteluvalvontavaliokunnan jäsenkelpoisuuteen, ehkä myöskin kertoo juuri niistä haasteista, joita esimerkiksi Tiitisen listan julkistamisella olisi, koska kyse on siis vihjetasoisesta tiedosta, joka ei todellakaan ole sellaisenaan peruste sille, mikä on ollut henkilön rooli joskus tai mikä henkilön rooli on tällä hetkellä suhteessa ulkomaan tiedusteluelimiin. Sinänsä ne päätökset täytyy tehdä tämänhetkisen tiedon perusteella ja turvallisuusselvityksen pohjalta, jonka asianomaiset viranomaiset vastuullisesti tekevät.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-01 Siellä on tilanne, jonne YK on pyrkinyt säätämään 30 päivän tulitaukoa, mutta pommitukset ovat siellä edelleen jatkuneet. Tilanne on täysin sietämätön. Todennäköisesti siellä rikotaan myöskin sodan pelisääntöjä.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! Hyvä, että tämä kysymys tuli esiin täällä kyselytunnilla, koska tästä on ollut paljon puutteellista ja väärää tietoa. Osasin siis hieman varautua tähän, edustaja Haavisto. 16. helmikuuta olen ottanut kantaa Gymnich-kokouksessa asiaan, että ollaan erittäin huolissaan näistä vihollisuuksista etenkin Afrinissa, Idlibissä ja itäisessä Ghoutassa. Eli tarvitaan tulitauko, diplomaattisia toimia, välitöntä humanitaarista apua. Samoin toin nämä asiat jo etukäteen eduskunnan kuulemisissa esiin, muun muassa ulkoasiainvaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa. Näin kerroin eduskunnalle ennen tätä Gymnich-kokousta, mitä tulen viestittämään. Samoin 26.2. YK:n turvaneuvoston päätöslauselma, jolloin vihdosta viimein saatiin tämä tulitaukoesitys, sitä kiittelin. Mutta valitettavasti se ei ole pitänyt. Ja vielä
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Ulkoministeri Soini, te olette pystynyt ylläpitämään hyvin läheisiä suhteita Turkkiin ja olette paljon ollut tekemisissä myöskin Turkin johdon kanssa. Nyt kun katsoo Syyrian konfliktia Pohjois-Syyriassa, Afrinissa, Turkki on käynnistänyt omavaltaisesti operaation, joka näyttää olevan suunnattu nimenomaan Turkin kurdeja vastaan. Siellä on myöskin siviiliuhreja, lapsiuhreja ja niin edelleen. Suomella on erityinen suhde Turkkiin, Euroopan unionilla on erityinen suhde Turkkiin sen vuoksi, että olemme yhdessä hoitaneet tätä Syyrian pakolaiskriisiä. Nyt näyttää siltä, että tämä Turkin omavaltainen toiminta Pohjois-Syyriassa on johtanut tilanteeseen, jossa humanitääriset kärsimykset siellä lisääntyvät.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! Aina valpas edustaja Paavo Arhinmäki teki kirjallisen kysymyksen 630/2017 tästä asiasta. Siinä löytyy laajempi selitys, jota en ajanpuutteen vuoksi voi tässä sanoa. Mutta ydinkohdat voin sanoa. 20. tammikuuta Turkki aloitti tämän operaation. Turvallisuusneuvosto ei antanut lausuntoa asiasta, koska ei saanut yksimielisyyttä. Mutta EU:n ulkoministerit kokoontuivat 22. päivä tammikuuta. Olin siellä mukana tekemässä päätöstä ja myöskin annoin tämän päätöksen julki, kun minulta siitä lehdistö kysyi. Eli tästä lähtien on otettu kantaa. Ja mitä tulee tähän tilanteeseen:
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! Ulkoministeri Soini, te lensitte yksityiskoneella reilu vuosi sitten Turkkiin ja kerroitte siellä, että Suomi jakaa samat demokraattiset arvot Turkin kanssa, ja poseerasitte muun muassa presidentti Erdoganin kanssa hymyillen kuvissa. Arvoisa rouva puhemies! Nyt olisi hyvä kuulla Suomen kansan edessä: Oletteko te muuttanut ja onko hallitus muuttanut arviota siitä, että me jaamme samat demokraattiset arvot Turkin kanssa? Ovatko ihmisoikeusloukkaukset, hyökkäys Syyriaan kurdeja vastaan, siviilien tappaminen, pommittaminen sekä Syyriassa että omassa maassa niitä demokraattisia arvoja, joita Suomi jakaa?
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! Hyvä, että täällä on kertaalleen punnittua tekstiä edustaja Arhinmäelle, niin sen voi lukea täältä uudestaan — vastauksen, jonka te olette saanut. Eli: ”Turkki on perustuslakinsa ja kansainvälisten sitoumustensa myötä sitoutunut arvoihin, jotka Euroopan unionikin jakaa, mutta käytännön toimet herättävät huolta. On perusteita olla vakavasti huolissaan Turkin oikeusvaltio- ja ihmisoikeustilanteesta, etenkin ilmaisunvapauden osalta.” Mutta tämänhän te tietysti jo tiesittekin. Arvoisa rouva puhemies! Tietenkin jäsenyysprosessi kriteereineen on täytettävä täysimääräisesti. Minua kiinnostaa se, onko vasemmistoliitto muuttanut kantaansa siitä, että nämä jäsenyysneuvottelut pitää
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-01 nyt todellakin vaarassa, koska Suomi tavallaan yhdellä kädellä ikään kuin sanoo, että on tosi väärin, mitä Turkki tekee muun muassa Afrinissa, mutta sitten kuitenkin meillä on sopimukset, emmekä ole tehneet mitään, jotta tätä epäpyhää allianssia Turkin kanssa pakolaissopimuksineen ei ei noudatettaisi ja sitä muutettaisiin. Samalla me lähetämme takaisin pakolaisia Afganistaniin ja Irakiin, vaikka Ranska ja muut... Ruotsi on lopettanut Afganistaniin lähettämisen, Ranska ei lähetä Suomeen takaisin Dublinin sopimuksen mukaisia turvapaikanhakijoita, koska he kokevat, että me olemme vaarallinen maa, joka lähettää takaisin vaaralliseen maahan pakolaisia.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 3,3 miljoonaa ihmistä, syyrialaista pakolaista Turkki tällä hetkellä ottaa vastaan, pitää huolta. 800 000 lasta on koulussa siellä. — Edustaja täytyy olla myös semmoinen kohtuujärki siinä, että jos nämä lapset ja muut eivät olisi päässeet Turkkiin turvaan, niin missä päin Eurooppaa he tällä hetkellä olisivat, kun rajat ovat kaikkialle kiinni? He olisivat kuolemassa Syyriassa. Sen takia tässäkin pitää joku tolkku olla, kun näitä asioita katsotaan, että vaikka Turkki on tehnyt paljon rouva puhemies! Suomi osallistuu kriisinhallintaan, siis sotilaallisesti, Afganistanissa, mutta etenkin siviilikriisinhallinta on se, jolla rakennetaan tulevaisuuden yhteiskuntaa. Se voi olla eri viranomaisapua ja sellaista toimintaa, jolla autetaan näitä yhteiskuntia luomaan sellaisia rakenteita, sellaisia käytäntöjä, että he pystyvät itse huolehtimaan näistä asioista. Kriisinhallinnassa on erityisen tärkeää muistaa ja tunnustaa naisten panos ja huomioida myös lapset, koska on osoitettu tutkimuksissa, että kun naisia on rauhanvälitystehtävissä, kriisinhallintatehtävissä, ne konfliktit tulevat paremmin ratkaistuiksi ja ne kriisinhallintasopimukset kestävät paremmin niitä haasteita, joita niitä kohtaan
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-01 Turkki on johdonmukaisesti heikentänyt ihmisoikeuksien tilaa, oikeusvaltion tilaa. Turkissa itsessään tuhansia tuomareita, opettajia ja toimittajia on vangittu tai siirretty pois tehtävistä ja poliittista oppositiota on jahdattu. Samaan aikaan Turkki käyttää Syyrian epäselvää tilannetta hyväkseen, käytännössä hyökkäämällä Pohjois-Syyrian kurdeja vastaan kansainvälistä oikeutta rikkomalla.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! En toista niitä vastauksia, jotka annoin tästä aitiosta jo päivämääriä myöten. Edustaja Niinistö, voin ne myös lukea teille blogista, jonne olen niitä julkaissut kaksi kappaletta, eli ne on tehty. Mutta puhuitte kurdeista ja heidän panoksestaan, ja tämä on ydinkysymys. Tästä meidän on oltava syvästi huolissamme, koska kurdien peshmerga-joukot ja kurdit ovat todella kantaneet suuren vastuun Isil-terroristiryhmän lyömisestä. Nyt on se vaara, että jos nämä henkilöt ja tämä kansa, joka on suuren vaivan nähnyt ja suuret uhrit kantanut sen mukana, että tämä vastenmielinen, raakalaismainen Isis on lyöty, jos heidät tämän jälkeen hylätään ja petetään, niin siinä syntyy tyhjiö, joka on aivan mahdoton. Tässä mielessä teidän kysymyksenne
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 nyt parhaillaan käynnissä olevaa inhimillistä katastrofia ja tragediaa siellä paikan päällä on ollut mahdotonta paikka paikoin seurata, sitä kärsimystä, jota siviilit joutuvat kohtaamaan. Turkki kantaa tietenkin valtavaa vastuuta pakolaisista, mutta valitettavasti olemme myös saaneet raportteja ihmisoikeusjärjestöiltä siitä, kuinka suinkaan kaikki lapset eivät pääse kouluun vaan pääsevät töihin.
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 puhemies! On hyvin tärkeää, että meillä on toimivat puheyhteydet esimerkiksi Turkkiin. Tunnen henkilökohtaisesti ulkoministeri Cavusoglun, ja olen nämä muutkin täällä mainitut tavannut useaan kertaan. Viestimme on täysin selvä: oikeusvaltio, se, että on ilmaisunvapaus, on ainoa kestävä peruste myös Turkille eteenpäin. Silloin, kun siellä oli sotilasvallankaappaus, 300 ihmistä kuoli. Nämä ihmiset täytyy tietysti saattaa vastuuseen, mutta sen varjolla ei voi vainota tuhansia ja mielivaltaisesti erottaa viroista ihmisiä. Tämä on täysin selvä asia, ja tämä on myös heille viestitetty. Ja totta kai Turkin täytyy ymmärtää, että
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! YK:n turvallisuusneuvoston yksimielisellä päätöksellä on aikojen saatossa toteutettu niin sanottua humanitaarista interventiota. Se tarkoittaa tarvittaessa jopa sotilaallista väliintuloa tilanteessa, jossa pyritään estämään mittavat ihmisoikeusloukkaukset. Syyrian tilanne on kriisiytynyt, 200 000 siviiliuhria ja 27 000 näistä
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2018-03-01 Ikävä kyllä, kun esimerkiksi tämä Turkin operaatio alkoi 20. tammikuuta, niin 22. tammikuuta turvallisuusneuvosto ei antanut lausuntoa asiasta. Meni kuukausi, 26. päivä helmikuuta 26. päivä helmikuuta toivotin tervetulleeksi päätöslauselman 2410, ja tämän kuukauden aikana tapahtui kauheita asioita. Tämä on yhteinen kansainvälisen yhteisön häpeä, kerta kaikkiaan, että tällaisia asioita ei saada sovituksi. Usein kysymyksessä on se, että siellä on viisi pysyvää jäsenmaata, joista joku veto-oikeudella blokkaa tämän asian, ja se on hirvittävää. Tässä suurvalloilla on entistä suurempi vastuu myös jatkossa. — EU:lla, edustaja Biaudet, ei valitettavasti ole siellä jakkaraa, mistä pystyy tekemään päätöstä, mutta mukana pitää olla, niin kuin Suomi oli.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 Lisäksi pakkopalautuksilla perheitä hajotetaan tapauksissa, joissa henkilöillä on täällä syntyneet lapset, jotka puhuvat suomea ja ovat asettuneet uuteen kotimaahansa. Lisäksi Maahanmuuttovirastoon on nyt palkattu uskontoasiantuntija arvioimaan Suomessa kristityiksi kääntyneiden vakaumusta, onko vakaumus aito vai opittu. Usean kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneen henkilön perusteluissa todetaan, ettei usko ole aito vaan opittu. Kysyn, mahtaako Suomessa olla yhtään ihmistä, jonka usko ei ole opittu.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Tässäkään asiassa en toivo, että oikeusvaltiossa viranomaiset toimivat hallituksen painostuksen kautta vaan lakien ja asetusten kautta. Jo perustuslaki asiassa on aivan selvä: ketään ei pidä palauttaa henkilökohtaisen vainon, kidutuksen tai uhan alle.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa rouva puhemies! Aikanaan, kun henkilö halusi suorittaa armeijan siviilipalveluna, joutui sotilasryhmän eteen, jonka edessä sitten nuori mies joutui olemaan, ja he arvioivat siviilipalvelukseen pyrkivän uskoa ja vakaumuksen syvyyttä. Sittemmin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin moitti tätä menettelyä ja se poistettiin. Nyt Maahanmuuttovirastossa on otettu tämä menettely uudestaan käyttöön — joutuu siellä seisomaan ja olemaan arvioitavana: mistä minun uskoni on kotoisin, onko se riittävää, onko se aitoa, tuleeko se sydämestä vai ei? Ja minä vain ihmettelen, minkälainen mittari mahtaa näillä asiantuntijoilla olla kädessään, että he pystyvät tällaista uskonnon syvyyttä ihmisessä mittaamaan. Kysyn vielä uudestaan: eikö olisi aika tällaisesta luopua, ettei uudestaan jouduta EU:n tuomioistuimien eteen?
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Tietenkin asiat ovat täysin erilaisia, kun arvioidaan asevelvollisuuden velvoittavuutta ja sitten taas toisaalta henkilökohtaisen uhan tilannetta uskonnon takia palautettaessa. Ja varmaan edustaja Laukkanen on myös ottanut huomioon, että jos sinänsä jo ilmoitus uskonnon vaihtumisesta kaikissa tilanteissa olisi uskottava peruste, niin silloinhan tietysti kaikki hakijat voisivat sillä tavalla itselleen oleskeluluvan taata. Että jollain tavallahan tässä järjestelmässä täytyy pystyä arvioimaan se, täyttyykö perustuslain ehto siitä henkilökohtaisesta uhasta, vainosta tai kidutuksen riskistä. Tämä on erittäin vaikea tehtävä, senhän me kaikki ymmärrämme. On erittäin vaikea tehtävä näitä taustoja objektiivisesti tutkia alueelta, josta on vaikea saada tietoa ihmisiltä, joiden taustat ovat moninaiset, harvoin dokumentoidut. Mutta parhaansa
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-01 Valtava kansanliike kertoo sen, että ihmisten oikeustajuun ei mahdu se, että viattomia lapsia ollaan lähettämässä täysin epävarmoihin olosuhteisiin Irakiin. Luottamus Maahanmuuttoviraston toimintaan
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Tässäkin tapauksessa oikeusvaltion lähtökohta on tietysti se, että lait ovat kaikille samat eli ne edellytykset, jotka tässä jo useaan kertaan totesin, ovat se arvioinnin perusta, ei se, miten hyvin esimerkiksi perhe on Suomessa kotiutunut, mitä täällä on tehty. Jokaiselle lapselle periytymisperiaatteen mukaisesti, Irakin kansalaisen lapselle, periytyy kansalaisuus, ja arvioidaan silloin tämän uhan kautta. Myöskin sellainen yleinen periaate, mikä Maahanmuuttovirastossa on olemassa, on, että lähtökohtaisesti pyritään hakemaan ratkaisuja, joissa perheille tehdään saman sisältöinen päätös sen sijaan, että esimerkiksi erotettaisiin sieltä sitten eri-ikäisiä lapsia eri päätöksiin, mikä on inhimillisesti täysin ymmärrettävää, että se ei olisi lähtökohtaisesti järkevä menettely.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-01 Jo tuolloin oli täysin selvää, että oikeusvaltiossa ei voida toimia niin, että viljelijät joutuvat sitoutumaan tukiehtoihin ja toteuttamaan ne pilkulleen ja ajallaan mutta hallintoa tämä sama menettely ei sitoisi. Ymmärrän, että hallinnossa on haasteita etenkin EU-rahoituskausien taitekohdissa tai tietojärjestelmien muutostilanteissa, mutta tuolloin näytti myös melko lailla selvältä se, ettei osittain päällekkäinen hallinto ollut kaikilta osin tehtäviensä tasalla. Maa- ja metsäta-lousministeri Tiilikainen tarttui tuolloin asiaan, ja nyt asia on ministeri Lepän toimesta edennyt tähän pisteeseen, jossa maataloushallintoa tehostetaan yhdistämällä Maaseutuvirasto ja Elintarviketurvallisuusvirasto lisättynä muutamilla Maanmittauslaitoksen toiminnoilla. Tämän hallinnon tiivistämisen tavoitteena on tehokkaampi ja nopeampi toiminta, joka osaltaan myös vahvistaa viljelijöiden oikeusturvaa. Tämä muutos on tervetullut muutos, jota on ehditty jo odottaa ja joka nyt pitää saada mahdollisimman nopeasti täytäntöön pantua tämän lain hyväksymisen jälkeen. Arvoisa puhemies! Hieman keventäen voin todeta, että jos uuden viraston perustaminen ja akkreditointi on niin vaikea prosessi Etelä-Pohjanmaalle kuin edustaja Koski täällä kertoi, siis etenkin sen rytmittäminen yhteen maakuntahallintouudistuksen kanssa, jonka valmistelut Etelä-Pohjanmaalla ovat jo pitkällä, niin voin antaa ministeri Lepälle ilmaisen vinkin, että meillä Uudellamaalla tätä rytmittämisongelmaa ei ole. Kiitos tästä kuuluu pääkaupunkiseudun suurten kaupunkien muutamille keskeisille poliitikoille, jotka ovat viimeiseen asti jarruttaneet maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelua Uudellamaalla. Vaikka Etelä-Pohjanmaa on hyvä paikka viraston sijoituspaikaksi, niin jos tämä osoittautuu liian vaikeaksi, niin vaihtoehtoisia paikkoja varmaan löytyy, kuten täällä jo esimerkiksi edustajat Pakkanen ja Eestilä ovat todenneet.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-01 Hallintouudistus on todellakin kyseessä tässä esityksessä, ja Ruokaviraston sijoittuminen Seinäjoelle on tietenkin hyvä asia. Kriittinen keskustelu varmaan johtuu siitä, että salissa on eri puolilta Suomea paljon poliitikkoja, jotka haluaisivat Ruokaviraston tai yleensäkin viraston omalle alueelleen. Siinä on monta perusteltua syytä. On toki se, että onko maakunta tai alue, mistä tulee, tyypillinen tässä tapauksessa ruuantuotantoalue, mutta siinä on myös tämä näkökulma, että aika paljon henkilöstöä yleensä siirtynee virastojen muutoksien mukana alueelle töihin. Itse ainakin toivoisin, koska olemme muuttotappiomaakunta, että myös Kymenlaakso, Kaakkois-Suomi, saisi jotain tällaista alueellistamista. Sillä olisi aina alueen elinkeinon ja elinvoiman kannalta myönteinen vaikutus. Tämä Eviran ja Maaseutuviraston yhdistyminen — ja sinne muutamia toimintoja Maanmittauslaitokselta ja kemikaaliasioita — on tärkeä hallinnon uudistus maaseutuväestölle ja maatalouden parissa toimiville ihmisille. Siksi lämpimästi sitä kannatan, ja toki Seinäjoki on hyvä paikka sille virastolle. Voisikin sanoa, että ruokaa maakunnista tarkoittaisi myös, että virastoja maakuntiin, koska alueella, missä ruokaa tuotetaan, on myös vahvaa muuta elinvoimaa, on teollisuutta, joten voisi näitä virastojakin tässä alueellistamisen hengessä siirtää sinne maakuntiin. Toivonkin, että ministeri Leppä, vielä jos löytää, tässä vaalikauden loppuvaiheessa
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Tämä esitys on kaiken kaikkiaan hyvin järjellinen ja kannatettava, koska tämän esityksen tavoitteenahan on yhtenäistää ja selkeyttää hallinnon rakenteita, tehostaa toimialan kokonaisohjausta sekä edistää toimintakulttuurin ja tietohallinnon kehittämistä ja elintarvikeketjun toimijoiden näkökulman vahvempaa huomioon ottamista viranomaistoiminnassa. Kaikki äärettömän hyviä ja kannatettavia asioita. On ajateltu, että virastojen yhdistäminen edistäisi sähköisten palvelujen kehittämistä ja yhden luukun palveluperiaatteen toteutumista. Uuden Ruokaviraston perustamisen arvioidaan johtavan ylimmän johdon ja hallintotehtävien määrän vähenemiseen. Lisäksi virastouudistukseen liittyvät toiminnalliset muutokset oletettavasti poistavat päällekkäisyyksiä ja tehostavat tehtävien hoitamista. Nämäkin ovat kaikki sellaisia asioita, joista uskallan ajatella, että tässä salissa niitä ei varmasti kukaan edustaja millään tavalla vastusta. Mutta sitten, mitä tulee tämän esityksen haasteisiin, esityksen lausuntokierroksella eräät lausunnonantajat ovat olleet huolissaan siitä, että maaseutupolitiikka ja taloudelliset näkökohdat voivat saada virastossa ylikorostuneen aseman suhteessa elintarviketurvallisuuteen ja eläinten hyvinvoinnin tavoitteisiin. Lisäksi toinen haaste on se, että lausuntokierroksella ihmeteltiin viraston perustamisen ajankohtaa vuoden 2019 alussa, vaikka sillä on merkittäviä yhtymäkohtia perustettavien maakuntien kanssa.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Kiitoksia ministerille, että on jaksanut täällä olla pitkän illan ja kuunnella näitä puheenvuoroja. Debattipuheenvuorossani nostin esille sen keskeisen kysymyksen, mikä täällä aika monien muittenkin kollegojen huolenaiheena on noussut esille, elikkä miten nyt tällaisessa isossa virastoremontissa ja yhdentymisessä voidaan huolehtia siitä, että nämä Maaseutuviraston tunnetut tietojärjestelmäongelmat eivät seuraa tuonne uuteen virastoon, ja erityisesti, kun täällä vielä todetaan, että nimenomaan tietojärjestelmien kehittäminen paremmin kokonaisuutena on nyt tavoitteena, niin tässä on varmasti valtavasti haastetta. Täällä on monessa puheenvuorossa lobattu erilaisia virastoja omiin maakuntiin. Täytyy sanoa, että olen äärimmäisen tyytyväinen, että nimenomaan Maaseutuviraston, voisiko sanoa, ikään kuin seurannaisena on on päätetty pitää maakunnassa tämä tuleva Ruokavirasto. Ja ylipäätänsä jos katsotaan, niin kun meillä Suomessa välillä käydään semmoista hyvin kummallista, värittynyttä keskustelua siitä, että tämä alueellistaminen olisi jotenkin kamalaa, ja tämmöistä jonkinlaista siltarumpusävyä aina näissä puheissa käytetään, niin ihan vasta nyt oli pohjoismainen vertailu, jossa todettiin, että muissa Pohjoismaissa tehdään paljon enemmän tätä alueellistamista kyseisten valtiovaltojen toimesta kuin mitä meillä Suomessa. Ja siinä mielessä kyllä pidän tärkeänä, että meillä koko Suomi huomioidaan silloin, kun mietitään näitä valtionvirastojen sijoituspaikkoja. Ihan debattipuheenvuoroni loppupuolella nostin huolena esille — ehkä saattoi jo mennä vähän yli ajankin siinä vaiheessa — Eviran roolin. Evira on tunnettu sellaisena virastona, joka nimenomaan palvelee aika paljon erilaisia järjestöjä, yhteisöjä, muun muassa ruoka-apua Suomessa tekeviä yhteisöjä. Se käsitys
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 puoluerahoituksen tarkastuksia ja valvontaa vuodelta 2017. Oikeastaan on kaksi sellaista asiaa, joita ajattelin tässä omassa puheenvuorossani nostaa esille. Ensinnäkin siellä on otettu esille nämä ehdokasmaksut ja niin sanotut kansanedustajamaksut, joita monet piirijärjestöt ja puolueitten kautta kansanedustajat kautta kansanedustajat maksavat. Täällä on nostettu epäkohtana esille se, että kaikki piirijärjestöt eivät ole näitä asianmukaisesti kirjanneet. Täytyy sanoa, että ehkä osittain syy saattaa löytyä myöskin täältä eduskunnan sisällä olevista käytännöistä. Elikkä ymmärrän hyvin sen, että eduskunta ei lähde, kun näitä maksuja pidättää, näitä tilittämään kymmenille erilaisille piirijärjestöille, vaan ne tapahtuvat niin sanotusti könttänä puolueen kautta. Ja silloin piirijärjestöistä tiedän, että eivät kaikki piirijärjestöt välttämättä osaa erottaa, että tämä on sitä niin sanottua kansanedustajamaksua, vaan saattavat sitten kirjata sen ikään kuin puolueen avustuksena piirijärjestölle. Uskon, että tämä ainakin osittain selittää sitä epäkohtaa, mikä tässä on nostettu esille. Toinen kohta, mihin tässä on kiinnitetty huomiota, ovat tilintarkastuskertomuksen puoluelain 9 c §:n mukaiset lausumat. No, tässä kyllä voi sanoa, että Valtiontalouden tarkastusvirastoon melkein voisi lähettää kirjauksia. Olin itse silloin puoluesihteerinä, kun nämä lausumat tulivat pakollisiksi, ja minkäänlaista pohjaa ei ollut. Muistan sen hetken, kun tilintarkastajan kanssa yhdessä pähkäiltiin, minkähänmoinen lausuman muoto pitäisi kirjoittaa siihen,
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-01 hallinnollista yhteistyötä verotuksen alalla koskevan direktiivin pakollista automaattista tietojenvaihtoa koskevien säännösten sanamuotojen kanssa. Kyse on tilanteista, joissa ulkomaisen emoyhteisön kotipaikka on EU:n ulkopuolisessa maassa, jossa se ei ole velvollinen laatimaan maakohtaista raporttia tai joka ei ole mukana kansainvälisessä tietojenvaihdossa. Tällöin Verohallinto ei saa maakohtaista raporttia emoyhteisön sijaintimaasta. Verohallinto voi näissä tapauksissa velvoittaa suomalaiseen konserniin kuuluvan yhtiön antamaan maakohtaisen raportin toissijaisen selvitysvelvollisuuden perusteella. Suomalaisella yhtiöllä ei kuitenkaan välttämättä ole kaikkia raportteja varten vaadittavia koko konsernia koskevia tietoja. Tällöin yhtiö voi nykylain mukaan täyttää velvollisuutensa antamalla ne tiedot, jotka sillä on käytettävissään. Lakia muutettaisiin siten, että suomalaisyrityksellä olisi velvollisuus pyytää tietoja ulkomaiselta emoyritykseltä, ja jos emoyritys kieltäytyy, suomalainen yritys täyttää tiedonantovelvollisuutensa antamalla ne tiedot, jotka sillä on. EU:n ulkopuolella oleva emoyhtiö voi myös itse osoittaa konsernissa olevan EU-alueella sijaitsevan yhtiön, joka antaa maakohtaista raporttia koskevat tiedot. Lakia muutettaisiin nyt siten, että tietojen antajaksi ei saisi osoittaa yhtiötä, joka ei tosiasiassa voi saada käyttöönsä kaikkia maakohtaiseen raporttiin tarvittavia tietoja. Arvoisa puhemies! Valiokunnan mietintö oli yksimielinen.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 lakimuutoksella, sen taustalla olevalla asialla, pyritään siihen, että veronkiertoa estetään ja tätä maakohtaista raportointia tehostetaan. Tämä tietenkin on sellainen asia, jossa tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä. Muistelen, että kun silloin meppiaikanani EU:ssa lähdettiin puhumaan siitä, että meidän pitäisi saada automaattinen tietojenvaihto aikaiseksi veroviranomaisten kesken, niin sitä pidettiin todella kaukaisena tavoitteena. Mutta jos jotain hyvääkin oli siinä talouskriisissä, mikä EU:ta kohtasi, niin se ainakin, että jokaiselle jäsenmaalle tuli hätä pitää huolta omista verovaroistaan ja todellakin katsoa niitten perään yhä tarkemmin. Se taloudellinen tilanne, mikä silloin EU-jäsenmaissa oli, kyllä omalta osaltaan oli edesauttamassa sitä, että todellakin jokainen maa alkoi katsoa niitten omien verorahojensa perään, ja sillä tavalla tätä automaattista tietojenvaihtoa saatiin edistettyä. Oikeastaan voisi sanoa, että viimeiset maat, jotka siinä sitten niin sanotusti ämpyilivät vastaan, olivat Luxemburg — toki sinällänsä ehkä tämmöisenä pankkimaana tunnettu, ei niin yllättävää — ja Itävalta, joka oli yllättäen toinen näistä maista, jotka viimeiseen asti harasivat vastaan, mutta sitten lopulta tuo asetus saatiin eteenpäin vietyä. Siinä mielessä on äärimmäisen hyvä, että tänä päivänä meillä on edes vähän enemmän niitä välineitä, joilla pystymme tätä veronkiertoa estämään, ja tosiaankin sitten jokainen jäsenvaltio saa ne
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Kyseessä on ehdotus, jonka pohjalta säädetään työntekijöiden ja ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksista. Lailla pantaisiin täytäntöön jäsenvaltioiden välisen työntekijöiden liikkuvuuden edistämistä lisäeläkeoikeuksien hankkimista ja säilyttämistä parantamalla koskevista vähimmäisvaatimuksista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi. Lisäksi täydennettäisiin yhteisön alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta annetun neuvoston direktiivin täytäntöönpanoa. Lakia ei sovellettaisi lakisääteisiin eläkkeisiin, ja lain on tarkoitus tulla voimaan 1. päivänä toukokuuta 2018. Arvoisa puhemies! Valiokunnan mukaan käsittelyssä olevilla lisäeläkkeillä on Suomessa vähäinen merkitys. Useimmissa jäsenmaissa direktiivin tarkoittamat eläkkeet kuitenkin tarjoavat merkittävän osan eläketurvasta ja monissa maissa ainoan ansioihin sidoksissa olevan osan. Valiokunta toteaa, että direktiivi soveltuu lähtökohtaisesti varsin huonosti Suomen eläkejärjestelmään, jossa lisäeläkkeiden käyttötarkoitus on ollut toisenlainen, sillä lisäeläkkeitä on Suomessa käytetty pääsääntöisesti työntekijöiden sitouttamiseen ja palkitsemiseen. Valiokunta pitää tätä lakiehdotusta kannatettavana. On hyvä, että direktiivi implementoidaan ilman kansallista lisäsääntelyä.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 päästä, oli juuri valvoa, että tällä ei ole mitään tekemistä Suomen lakisääteisen eläkejärjestelmän kanssa. Kun meillähän tämä lisäeläkejärjestelmä on niin sanottuja kolmannen pilarin eläkkeitä elikkä nämä ovat meillä lähinnä tämmöisiä työntekijöitten sitouttamiseen ja palkitsemiseen liittyviä asioita, siinä koko ajan piti oikeastaan katsoa, että ne sanamuodot pysyvät sellaisina, että nämä eivät nämä eivät vähääkään vihjaa sitten sinne lakisääteiseen työeläkepuoleen, koska nämä rajauksethan ovat olleet Suomelle äärimmäisen tärkeitä. Nämä on itse asiassa siellä ihan meidän EU-liittymissopimuksissamme aikanaan silloin katsottu, että tämä meidän järjestelmämme on sellainen, mikä meille on tänne vuosien varrella kehitetty, ja me emme halua, että se missään määrin joutuisi sitten yhteisen EU-sääntelyn piiriin. Täytyy kyllä se sanoa, että kun silloin käytiin aika paljon keskustelua näistä eurooppalaisista eläkejärjestelmistä, niin kyllä niistä todella monet ovat äärimmäisen hataralla pohjalla. Voisi sanoa, että Pohjoismaissa, Saksassa, Itävallassa ja Hollannissa on eläkejärjestelmät, joitten kestävyys on on taattu, mutta sitten meillä on valtava määrä tämmöisiä pay as you go ‑järjestelmiä, joissa ei tehdä rahastointia edes osittain, sitten puhumattakaan Itä-Euroopasta, missä muistaakseni Unkarissa jopa oli niinä vuosina tilanne, jossa valtion budjetin katteeksi yhtäkkiä otettiinkin sitten kansalaisten
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Ensinnäkin esityksessä ehdotetaan, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ei enää tekisi turvakotipalveluiden tuottamista koskevia sopimuksia palveluntuottajien kanssa vaan palveluntuottajien valinnan päätökset. Näin valtion korvaus turvakotipalvelun tuottajalle maksettaisiin jatkossa valtionavustuslain mukaan. Erityisistä korvauksen jakoperusteista luovuttaisiin. Valiokunta toteaa, että palveluntuottajien kanssa tehtävistä sopimuksista luopuminen ja siirtyminen kokonaan valtionavustuslakiin perustuvaan järjestelmään yksinkertaistaa tätä nykytilaa. Valiokunta toteaa, että turvakotitoiminnan järjestämisvastuun siirtäminen kunnilta valtiolle on tuonut rahoitukseen vakautta ja mahdollistanut turvakotiverkoston laajentamisen ja toiminnan suunnitelmallisen kehittämisen. On myös hyvä todeta, että palveluun pääsy on helpottunut, kun enää ei tarvita maksusitoumusta, ja palvelun saannin alueellinen yhdenvertaisuus on näin parantunut. Valiokunta pitää erittäin myönteisenä, että turvakotipaikkoja on pystytty merkittävästi lisäämään sen jälkeen kun Istanbulin sopimus tuli Suomessa voimaan elokuussa 2015. On kuitenkin syytä todeta, että silti Euroopan neuvoston työryhmän suosituksen mukaiseen määrään, eli 500:aan, on Suomessa vielä matkaa. Todellisen tarpeen kattamisen lisäksi tärkeää on, että palveluja tarvitsevalle palvelu olisi kohtuullisesti saavutettavissa kaikissa maan osissa. Kunnan vastuulla olevien ennaltaehkäisevien avopalveluiden samoin kuin turvakotijakson jälkeisten tukipalveluiden pitäisi toimia yhteistyössä turvakotien kanssa niin, että väkivallan kierrettä ei synny tai että se pystytään katkaisemaan. Valiokunta muistuttaa, että järjestöt tuottavat tällä hetkellä suurimman osan turvakotipalveluista ja niiden osaaminen myös turvakotijakson jälkeisissä tukipalveluissa on erittäin arvostettavaa. Järjestöjen osaamista on jatkossakin syytä käyttää maakunnille siirtyvien palveluiden tuottamisessa. Nykyisen asetuksen mukaan turvakodin vastuuhenkilöllä on oltava sosiaalityöntekijän pätevyys ja tuki- ja ohjaustyötä tekevillä sosiaali- ja terveydenhuollon korkeakoulututkinto.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-01 valtionapujärjestelmään perustuvaksi eikä sitten näihin sopimuksiin perustuvaksi. Mutta olisi ollut tietysti ihan mielenkiintoista kuulla, minkä verran valiokunnassa käytiin keskustelua siitä, miten tämä maakuntahallinto mahdollisesti sitten tätä tilannetta tulee muuttamaan. Tässä mietinnössä on jo todettu huoli siitä, miten Pohjois-Suomessa välimatkat ovat pitkiä ja millä tavalla tämä turvakotitoiminta
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Olen sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana vielä alkutaipaleella, joten en kuullut tätä koko keskustelua asiantuntijakuulemisten yhteydessä enkä myöskään tähän liittyviä kaikkia keskusteluja. Mutta jonkin verran tunnen tätä kenttää, ja ne keskustelut, joita olen ollut todistamassa, kertovat siitä, että kyllä suomalaisissa turvakodeissa tehdään tärkeää työtä. Tämä suunta on oikea, eli Istanbulin sopimusta nyt noudatetaan, ja se vaatii vieläkin aika paljon töitä. Europan neuvoston suositushan on käytännössä vain suositus, ja sitä kohti on tärkeää mennä. Tärkeää on myös se, että nämä palvelut olisivat eri puolilla saatavissa, ja aivan syystä huomautetaan siitä, että näin ei vielä ole. Ja siihen liittyy myös tämä kohtuullinen saavutettavuus, joka on sitten samaan teemaan liittyvä hienosäätöä vaativa tekijä, jossa meillä on vielä paljon saavutettavaa. Toisaalta edustaja kysyi myös hyvin näistä ennalta ehkäisevistä avopalveluista, joiden kanssa turvakodit ovat olleet työskentelemässä. Eli kunnilla on ollut hyvin merkittävä rooli ennalta ehkäisevien avopalveluiden järjestämisessä, tukielementtejä, joita turvakotijakson jälkeiseen aikaan on sijoittunut, on tietenkin tehty yhdessä kunnan avopalveluiden kanssa. Kyllä tietenkin tässä suuri haaste on se, miten tämä toimiva hoitoketju nyt sitten jatkossa turvataan, ja siltä osin valiokunta on halunnut muistuttaa siitä, että kun nämä palvelut siirtyvät nyt jatkossa maakunnan järjestämisvastuulle, silloin pitää olla tarkkana,
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 ja kattava, on hyvä jatkaa vielä näistä koulutusasioista. Nykyisen lainsäädännön mukaan alle 13‑vuotiaan lapsen koulumatka saa kestää korkeintaan 2,5 tuntia ja yli 13‑vuotiaan koulumatka 3 tuntia. Koulukuljetuksen piirissä on Suomessa päivittäin noin 120 000 lasta, joten koulumatkoihin kuluvalla ajalla on suuri merkitys huomattavan monien kouluikäisten lasten ja heidän perheidensä päivittäiseen elämään. Itä-Suomessa jo kolmannes lapsista on koulukuljetuksen piirissä. Ei ole lapsen edun mukaista, että hän istuu useita tunteja päivässä autossa. Kunnat ovat viime vuosina lakkauttaneet kouluja, keskittäneet palveluja, mikä on selvästi pidentänyt lasten koulumatkoja, sillä he joutuvat matkaamaan kauempana sijaitseviin isompiin kouluihin. Usein 15 minuutin suora automatka pidentyy jopa tunnin mittaiseksi, koska monet kunnat ovat järjestäneet taksi- ja bussikyydit niin, että koulukyyti ei aja suorinta reittiä kouluun tai kotiin vaan kiertelee pikkuteitä pitkin keräten oppilaita kyytiin. Matkapahoinvoinnista kärsivät lapset voivat huonosti jo autossa ja ovat aamupäivän ajan usein koulussa pahoinvoivia. On selvää, että lasten opiskelu kärsii. Koulujen lakkauttamisilla ja koulumatkareittien pidennyksillä kunnat ovat hakeneet säästöjä perusopetukseen. Samalla lasten arjen hyvinvointi on heikentynyt, kun koulumatkaan kuluu liian paljon aikaa. Seurauksena on koulukyydin odottamisesta, pitkästä matkasta ja autossa istumisesta väsyneitä oppilaita, keskittymisvaikeutta oppitunneilla ja jopa oppimistulosten heikkenemistä. Kouluja lakkauttaessaan ja koulumatkajärjestelyjä tehdessään kunnat ovat laiminlyöneet lasten kuulemisen, lapsen edun tarkastelemisen ja lapsivaikutusten arvioinnin asiassa, joka eniten koskee nimenomaan lapsia. Liian monien lasten koulunkäynti on vaikeutunut ja arkielämän hyvinvointi heikentynyt. Kuntien kouluverkkoon kohdistuneiden epäonnistuneiden säästöyritysten seurauksena lasten oikeuksien toteutuminen — muun muassa YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen 31 artiklassa mainittu lapsen oikeus leikkiin, harrastamiseen ja vapaa-aikaan — on jäänyt sivuseikaksi. Näiden seikkojen vuoksi me tämän lakialoitteen allekirjoittaneet tahdomme, että eduskunnassa muutetaan perusopetuslain 32 §:n 2 momentti kuulumaan niin, että ”oppilaan päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää enintään puolitoista tuntia.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Aloite sinänsä puuttuu tärkeään asiaan ja on ihan tuon pykälätekstin pohjalta sinällään kannatettava, joskin olisi voinut olla toivottavaa, että siinä olisi hieman ollut mukana laskelmia siitä, missä määrin tällainen ongelma todellisuudessa on olemassa: kuinka montaa lasta se koskee, ja mitä sen korjaaminen voisi maksaa. Takerrun kuitenkin hieman noihin lakialoitteen perusteluihin eli siihen, että siinä on kuitenkin melko voimakas hyökkäys kuntapäättäjiä kohtaan, koska näistä asioistahan tehdään päätöksiä kunnissa, ja uskoakseni monet aloitteen allekirjoittajista ovat itsekin kuntapäättäjiä. Onko nyt kuitenkaan kohtuullista syyttää kuntia lasten kuulemisen laiminlyömisestä, lapsivaikutusten arvioinnin laiminlyömisestä ja jopa jostain YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen vastaisesta toiminnasta? Onko tämä todella kohtuullista kuntapäättäjiä kohtaan, ja tekevätkö he näitä päätöksiä nyt aivan ilkeyttään? Itse en siihen usko, vaan uskon siihen, että ne säästöpaineet johtuvat esimerkiksi valtion luomista velvoitteista ja toisaalta valtionosuuksien leikkauksista, joita erityisesti edellinen hallitus jonkun verran teki.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Taavitsaisen valmistelema lakialoite on varsin kannatettava — ja lakialoite, joka puuttuu sellaiseen ongelmaan, josta, uskallan sanoa, jokainen meistä edustajista on saanut jossain vaiheessa yhteydenottoja joko kansanedustajan tai kuntapäättäjän roolissa. Jokaisen aikuisen yksinkertaisesti pitäisi ymmärtää se, että kohtuuttoman pitkät koulumatkat paitsi uuvuttavat myös aiheuttavat tunneilla levottomuutta. Pitkät koulumatkat huonontavat jopa oppimistuloksia. Tästä ei ole erillisiä tutkimuksia, mutta tuon päätelmän voi tehdä muun muassa Pisa-tutkimuksia vertaillen aika helposti. Monissa kunnissa on karsittu kouluverkkoa, ja valitettavasti trendi on sellainen, että tullaan jatkossakin karsimaan, osaa jo siitä syystä, että lapsimäärät ovat laskevia. Voidaan oikeutetusti kysyä, onko lapsen ihmisarvon mukaista lisääntyvä istuttaminen koulukyydissä, 2,5 tuntia päivittäin. Kun googletin tästä aiheesta tänään, tuli silmiini artikkeli 10-vuotiaasta tytöstä, jonka koulumatkoihin kuluu odotteluineen kolme tuntia. Minä näen tämän niin, että yhdellekään lapselle ei pidä luoda sellaista niin, että yhdellekään lapselle ei pidä luoda sellaista tilannetta, että koulumatkoihin menee kolme tuntia odotteluineen. Paitsi että koen, että tuo tilanne on kohtuuton, aloin miettimään, miten paljon vähemmän tällä tytöllä jää aikaa läksyjen tekemiseen, perheen kanssa vietettyyn yhteiseen aikaan tai harrastamiseen kuin esimerkiksi lapsella, jonka päivittäiset koulumatkat hoituvat alle puolessa tunnissa.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-01 Arvoisa puhemies! Tämä on hyvä ja kannatettava lakialoite, ja siinä on huomioitu hyvin kattavasti kaikki asiaan liittyvät ihmisoikeudelliset ja muut näkökulmat, jotka tietysti ovat tässä tärkeitä. Aloitteessa tuodaan myös huomioiduksi turvallisuuteen liittyvät näkökohdat, jotka tähän karkotettavien kysymykseen kuuluvat. Itse toisin vielä ylimääräisenä tekijänä esille sen, että perustuslakimme mukaanhan maassa laillisesti oleskelevalla ulkomaalaisella on oikeus valita asuinpaikkansa, eli kääntäen: laittomasti oleskelevalla ei sellaista oikeutta ole. Tämä on tässä yhteydessä tärkeää muistaa, koska tämä lakiesityshän koskee sellaisia henkilöitä, joilla todetusti ei ole kansainvälisen suojelun tarvetta maamme turvapaikkajärjestelmän ja viime kädessä oikeusjärjestelmän kaikkien prosessien läpikäymisen jälkeen. Sen ohella tämä esitetty muutos olisi myös merkittävä viesti sellaisille, jotka ovat aikeissa jäädä maahamme laittomasti tai kenties aikeissa myöhemmin tulevaisuudessa tulla maahamme väärinkäyttämään turvapaikkajärjestelmäämme ja anteliasta sosiaaliturvaamme. Meidän täytyy antaa sellainen viesti, että tänne ei voi jäädä ilman lupaa, ilman perusteita. Muu viesti olisi täysin mahdoton vetovoimatekijä tässä kansainvaellusten maailmassa.
Puhuja: Juha Rehula
Päivämäärä: 2017-05-10 Tämä joustovara on lainsäädännössä mahdollistettu. Arvoisa herra puhemies! Jatkossakin julkinen valta on yksiselitteinen isäntä ja markkinoita hyödynnetään apuna. Niin sanotun kermankuorinnan estämiseksi laissa on useita rajoituksia. Yksi niistä on edellä mainitsemani rahoitusmalli, joka perustuu ei menoihin vaan palvelutarpeeseen. Näin ollen esimerkiksi vanhoista ja sairaista maksetaan perusterveitä nuoria enemmän. Sen lisäksi julkinen valta päättää tuottajia koskevat vaatimukset. Lainsäädännöllä ja korvausmallilla estetään se, että tuottaja voisi valikoida asiakkaansa. Lausuntokierroksen jälkeen terävöitettiin ja konkretisoitiin yhteiskuntavastuuta koskevaa pykälää, 57 §:ää. Valinnanvapaustuottajia koskevat laajat yhteiskuntavastuun ja avoimuuden vaatimukset. Kirjanpitolain mukaisilta suuryrityksiltä vaaditaan maakohtaista verotusta koskevien tietojen raportointia ja julkistamista lakiin perustuen. Valinnanvapaustuottajissa toimitaan virkavastuulla ja sovelletaan julkisuuslakia. Valinnanvapausmalli antaa nykyistä enemmän mahdollisuuksia myös pienille yrityksille. Erityisesti laajeneva asiakassetelin käyttö ja henkilökohtainen budjetti ovat välineitä, joilla järjestettäviä palveluja paikalliset pienet yritykset pääsevät varmuudella helposti tuottamaan. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä helpottaa sekin, että pääasiassa ihmiset valitsevat itse. Jatkossa ei ole nykyisen kaltaista isoa kilpailuttajaa tai kilpailuttamista. Arvoisa herra puhemies! Käsittelyssämme oleva lakiesitys on suomalaisiin olosuhteisiin rakennettu käytännöllinen malli sosiaali- ja terveydenhuollon valinnanvapaudesta. Se rakentuu kansanterveystyön ja sosiaalityön vahvuuksille mutta parantaa kaikille perustason palvelujen saatavuutta. Viime kädessä toimintatapojen muutokset tehdään kentällä hoitotyön arjessa. Eduskunnalla on nyt käsissään merkittävä lakikokonaisuus, joka antaa vakaan pohjan
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-10 Nyt hallitus on kuitenkin tähän perusratkaisuun, näihin 18:aan maakuntaan, tuomassa ennennäkemättömän muutoksen, markkinavetoisen valinnanvapausmallin. Sen seurauksena uhkaa nyt se, että nämä toimivat palveluketjut hajoavat ja hoitokokonaisuudet jäävät toteutumatta, ja samalla asiantuntijat varoittavat, että kustannukset kasvavat. Tämän tien päässä saattaa olla se, että asiakasmaksut nousevat tai palveluita aletaan karsia. Arvoisa puhemies! Nyt on käymässä niin, että markkinatoimijat tasa-arvoistetaan mutta asiakkaat eriarvoistetaan. Valinnanvapaus sinänsä on hyvä asia, mutta nyt tällä valitulla sekavalla mallilla ei päästä parhaaseen mahdolliseen tulokseen. Kysyn: Miksi hallitus ei valitse yksinkertaista, selkeää mallia, jossa tuleva maakunta voisi järjestää ja tuottaa palvelut näitä täydentämään voitaisiin hankkia palveluita asiakassetelillä, joka hallituksen esityksissä on, täydentäviä palveluita, ja näin voitaisiin turvata lääkäriin ja hoitoon ja palveluihin pääsy? Ja kun peruspalveluihin ja terveyskeskuslääkäriin pääsy on se iso, keskeinen asia, josta paljon puhutaan ja jota kansalaiset myös odottavat, miksi tähän ei yksinkertaisesti laiteta hoitotakuuta eli aikarajaa, jossa on päästävä terveyskeskuslääkärille, ja lisätä hoitaja—lääkäri-pareja terveyskeskuksiin, jotta nämä aukkokohdat pystytään täyttämään siellä, missä tämä ei toimi?
Puhuja: Annika Saarikko
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-10 Arvoisa puhemies! On hienoa, että meillä on nyt käsittelyssä ja käsissämme eduskunnassa tämä koko sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamista käsittelevä paketti. Sen kaiken pohjana on tuo 18 maakuntaan, järjestäjävastuuseen perustuva pohja, jota nyt käsittelyssä oleva valinnanvapauslaki täydentää. Minusta on oleellista ja ehkä liiankin vähälle huomiolle jäänyttä, että me keskustelemme kyllä, aivan oikein ja perustellusti, paljon erilaisista palveluntuottajista: siitä, millainen on julkinen palveluntuottaja, mitä yksityinen palveluntuottaja tähän kokonaisuuteen tuo. Mutta pohjimmiltaan tämän mallin ydin on se vahva maakunta, jolla pitää olla langat käsissään, selkeä näky sujuvista hoitoketjuista, henkilöstönsä hyvinvoinnista koko ketjun osalta ja sitä kautta asiakas tai potilas tämän hoitoketjun keskiössä. Meidän on väistämättä siirrettävä oma huomiomme nyt siihen, miten maakunnat valmentavat itsensä toimeenpanoon niin, että lain aloittaessa 2019 alussa — valinnanvapaus liittyen maakuntaan toteutuu vähän vaiheittain — se maakunnan vastuu on riittävän selkeä ja vahva. Toisekseen haluan todeta, että on hyvä huomioida, että eiväthän tämänkään myötä kaikki terveydenhuollon ja sosiaalitoimen palveluista päädy valinnanvapauden piiriin. On yhä vaativin osa, esimerkiksi päivystyspalvelut tai vaativa sosiaalityö, jossa vastuu on sillä vahvalla maakunnan järjestäjällä. Ja ehkä oppositiolle haluan esittää vastakysymyksen näiden aika synkkien puheenvuorojenne jälkeen. Jos muistelette viime syksyn vaikkapa sosiaali- ja terveysvaliokunnan kiivasta keskustelua siitä, miten hankintalain puitteissa vaikkapa vaativimmat ja pitkäaikaisimmat vammaisten ihmisten asumispalvelut voidaan järjestää: nyt valinnanvapauslaki tuo niihin henkilökohtaisen budjetoinnin ja aidon itsemääräämisoikeuden omiin palveluihin kilpailutusten yli. Minusta se on upea asia.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-10 myöskin kasvaa. Eräs suurimmista ongelmista on se, että tästä esityksestä edelleen puuttuu kattava tietojärjestelmä, jonka avulla maakunnat voisivat ohjata palveluketjuja ja taata sen, että potilaat saavat tarvitsemansa palvelun eivätkä putoa palveluiden väliin. Nyt tällaista järjestelmää ei ole, ei ole, ja hallitus itse arvioi, että se ehkä valmistuu joskus vuonna 2025 tai niillä main. Eli kun tämä järjestelmä puuttuu, niin ei ole välinettä, jolla voitaisiin ohjata palveluita, vaikka hallitus samaan hengenvetoon puhuu tiedolla ohjaamisesta.