samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 ja ymmärrettävästi tämä puheenvuoro herätti paljon keskustelua. Tänään hämmästyin vielä enemmän, kun hän otti kantaa seuraavassa artikkelissa ja vertasi näitä yhteysvastuupuheita Yhteisvastuukeräykseen. Täytyy nyt kyllä sanoa, että Yhteisvastuukeräys perustuu vapaaehtoiseen auttamiseen kristinuskon hengessä ja eurooppalainen yhteisvastuu ei todellakaan tulisi perustumaan vapaaehtoisuuteen eikä kaikessa mielessä varmasti kristilliseen henkeenkään.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-30 Ei tarvitse käyttää tällä kertaa edustaja Viitasen puheenvuoroon vastauspuheenvuoroa, koska se oli aivan erinomainen. Aluksi haluan todeta sen, että on hyvä asia, että Suomen Pankkia on johdettu hyvin ammattitaitoisesti edellisen pääjohtajan aikana, ja nyt Olli Rehnin aikana varmasti on näin. On hyvä, että pankkivaltuuston puheenjohtaja hyvin vakaalla kädellä johtaa pankkivaltuustoa, joka valvoo Suomen Pankkia, ja tässä mielessä voimme olla tyytyväisiä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-30 rouva puhemies! Todellakin tämä Euroopan keskuspankin lainojen osto-ohjelma on huolestuttava sinänsä, koska sillähän avattiin niin sanotusti piikki Suomen hallituksen ohjelmaan tällä kaudella. Lisävastuita ei tule, mutta se on varmaa, että seuraava hallitus, olkoon se minkä tahansa näköinen tai minkä tahansa värinen, joutuu siihen asiaan kantaa ottamaan. Mutta se iso juttu tässä kuitenkin on se, että kaikissa Euroopan maissa on syytä nyt pikkuhiljaa ottaa vakavasti se, että tällainen hurlumhei-elämä ja velaksi eläminen pitää saada pikkuhiljaa loppumaan. Se koskee myös Suomea. Sitä vartenhan muun muassa tehdään näitä uudistuksia, joita ihmeekseni olen huomannut tässäkin salissa vastustettavan. Mutta se toinen juttu, mihin
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa puhemies! Tänä aamuna saimme lukea aika kattavan artikkelin Italian tilanteesta Helsingin Sanomista, ja siellähän lainat taitavat olla yli 2 200 miljardia ja 136 prosenttia Kyllähän sillä tavalla kriittinen tämä tilanne on, olematta suinkaan pessimisti, sen takia, että jos tämä lähtee kaatumaan kriisin päälle, niin silloinhan korot lähtevät nousemaan, ja mitä näille asuntovelallisille silloin käy ja miten Suomen taloudelle käy, niin sitä ikävä kyllä en lähde arvioimaan, koska se on aika rankkaa sen jälkeen, mutta sitähän tietenkin on pelätty. Liika pessimismi ei ole hyvästä, mutta kun täällä arvostellaan tätä EKP:n omaisuuserien osto-ohjelmaa, joka tällä hetkellä on 30 miljardia, ja EKP:n neuvosto on todennut, että he voivat laajentaa ja suurentaa osto-ohjelmaa,
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-30 Ala-Nissilä, minä totesin ne ongelmat, mitkä on, eli näissä kriisimaissa ei ole tehty riittävästi korruption vastaista työtä, ei rakenneuudistuksia ja niin edelleen, ja siksi tilanne on yhä erittäin huono, ja EKP ei ole asettanut oikeastaan mitään ehtoja näille. Kreikkaa kuritettiin, mutta ei enää Italiaa. Mitä tulee tähän keskusteluun yleensä, valtiovarainvaliokunnassa marraskuulla ja sitten nyt kevätkaudella kuultiin asiantuntijoita Emun syventämisestä ja näitä uudistuksia tehtiin, lausuntoja tehtiin, teimme eriävän mielipiteen ja se meni suureen valiokuntaan,
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-30 tähän Italian problematiikkaan, jota täällä on myöskin käyty jo ansiokkaasti läpi. Italia on ikään kuin ajautunut sellaiseen tilanteeseen, että vuosia ja vuosikymmeniä valtionvelka on vain kasvanut, ja aina on totuttu siihen, että vaalit voitetaan sillä, että annetaan lisää lupauksia. Renzin hallitus ansaitsee pisteet siitä, että se yritti tähän asiaan saada jonkinlaista järkeä. Seurauksena oli se, että vaalit voittivat ne, jotka lupasivat vielä kovempia lupauksia kuin kukaan oli aikaisemmin luvannut. Ja tämä on kyllä sellainen oppi, joka meidänkin on otettava vakavasti pitää maltti säilyä näissä vaalilupauksissa. viime kädessähän tässä on nyt käynyt Italiassa niin, että kun siellä on koko ajan syöty lasten pöydästä, niin nyt siellä sitten monet kokevat jo nuorison tilanteen ikään kuin niin vaikeaksi, että mihin tahansa koukkuun, jonka joku heittää, ollaan valmiita tarttumaan, ja sitä kautta sitten riski on, että mennään vielä paljon syvemmälle. edustaja Ala-Nissilä täällä sanoi ja Viitanenkin siihen viittasi, tämä markkinan paine kyllä tässä asiassa toimii. Mutta kyllähän se Italian tilanne on erittäin haasteellinen: se, että se kansa ikään kuin oppisi hyväksymään sen, että kilpailukyvyn parantaminen pitää tehdä rakenteita muuttamalla ja myöskin työmarkkinarakenteita ja taloudellisia rakenteita muuttamalla eikä sillä, että helppoheikkimäisesti luvataan Tämä velkaantumisen kasvu kotitalouksissa on kyllä todella paha asia, kun ajatellaan, että me olemme nyt kuitenkin sellaisessa taloustilanteessa, että talous kasvaa, työllisyys kasvaa, yli 90 000 ihmistä enemmän on töissä kuin tämän vaalikauden alkaessa, pienyrittäjien tulot ovat kasvaneet, aika monella alalla menee selvästi paremmin kuin mitä meni aikaisemmin ja siitä huolimatta kotitalouksien velka on ennätyslukemissa, joten kyllä tähän asiaan on pakko puuttua. Yksi keino on se, että tämä velan saaminen esimerkiksi kulutusluottojen osalta on ollut liian helppoa. Onneksi tämä asia on nyt jo käyty hallituksessa ja lisää vielä tehdään, mutta tämä on oikeasti kyllä yksi ongelma, joka meitä vastaan tulee hyvin pian, jos siihen ei ratkaisua löydetä.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa puhemies! Ettei jää väärää käsitystä siitä, että olisin jotenkin pahoillani, että EKP aloitti nämä massiiviset rahapoliittiset toimet ja sillä tavalla vakautti tämän kriisin: en ole siitä eri mieltä, mutta olen sitä mieltä, että seurannaisvaikutukset pitää kuitenkin pystyä analysoimaan. Onko tällä ehkä joku yhteys, kun samaan aikaan valitellaan vaikka meidän kotitalouksiemme tai yritystemme korkeaa velkaantumisastetta? Samalla tavalla kuin me Samalla tavalla kuin me voimme palata historiaan siinä, niin me voimme kyllä muistella niitä aikoja, kun käytiin keskustelua siitä, pitääkö yrittää pelastaa Portugal ja pitääkö yrittää pelastaa Espanja, pitääkö yrittää pelastaa Kreikka. Näin jälkeenpäin ajatellen varmaan oli ihan hyvä, että yritettiin ja homma pysyi kasassa, mutta kyllä nekin seuraukset pitää pystyä analysoimaan. Italia: Täällä on viitattu tämän päivän Hesarin uutisointiin Italiasta, mutta sekä siihen Italia-uutisointiin että samassa lehdessä olevaan Unkari-uutisointiin liittyi yhteenliittymä. Minkä takia esimerkiksi italialaiset nuoret ovat niin katkeroituneita, vihaisia, eivät luota Euroopan unioniin? Yksi syy on se, että yhteisvastuuta ei löydy niissä asioissa, jotka italialaiset ovat kokeneet hyvin tärkeiksi, ja se on tämä maahanmuuttopolitiikka ja yhteisvastuu siitä. Unkarissa Euroopan unionin jäsenmaa tekee lakeja, joissa aiotaan kriminalisoida turvapaikanhakijoiden, maahanmuuttajien auttaminen, kaikenlainen auttaminen, ja tulee yhä hurjempia lakiehdotuksia jopa perustuslakiin viitaten. Kyllä tämäkin on yhteisvastuuta, että kun kannetaan yhteisvastuuta taloudesta, niin pitäisi kantaa yhteisvastuuta Euroopan unionissa ja euroalueella myöskin laajemmin. Muuten näitä paineita tulee, ja minä ainakin ymmärrän sen kritiikin, joka tältä osin italialaisen nuorison osalta tulee, kun he kokevat sen paineen, mikä Välimeren yli jatkuvasti heihin kohdistuu. pelastamaan italialaisia pankkeja. Kyllä Italian pitää itse pystyä poliittinen järjestelmänsä ja hallituksensa ja päättäjänsä ja politiikkansa muuttamaan niin, että he vastaavat itse omista vastuistaan, mutta näitä eri ulottuvuuksia tähän liittyy. Ja kun täällä joku viittasi vielä Kreikkaan — taisi olla edustaja Ala-Nissilä ja ehkä joku muukin — niin täytyy muistaa, että Kreikassa julkisen talouden ongelmaksi tämä tuli vasta sen jälkeen, kun tämä USA:sta lähtenyt
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 Edustaja Satonen kiinnitti huomiota sinänsä aivan oikeaan huoleen eli siihen, että kotitalouksien velka on noussut korkeaksi. Mutta ei ehkä huomioinut sitä, että velkaantuminen ja taloudellinen suhdanne eivät kulje synkronissa, vaan velka on kumuloitunut nimenomaan näinä taantumavuosina, jolloin ainoa valopilkku Suomen taloudessa on ollut nimenomaan yksityinen kuluttaminen taantumassa, joka on ollut syvempi kuin missään muualla Euroopassa ja pidempi ja bkt:lla laskettuna vakavampi kuin 90-luvun alun taantuma, jolloin normaalisti voitaneen olettaa, että jos tämä kasvu jatkuu jonkun aikaa, niin tämä velkakuorma vielä kotitalouksienkin osalta supistuu. Mutta meillähän ei ole mitään takeita siitä, että kasvu on kestävällä pohjalla. Uskon, että se on tämän talon kaikkien puolueiden tärkein päämäärä nyt seuraavallakin vaalikaudella, varmistua siitä, että kasvu ja työllisyys ovat kestävällä pohjalla. Mitä tulee sitten tähän Italian tilanteeseen, niin kyllähän se suuri tragedia on se, että se hidastaa Euroopan rahaliiton yhteisiä toimia, joilla voitaisiin esimerkiksi finanssikriisin ja velkakriisin kaltaisia ilmiöitä lievittää jatkossa. Nyt on selvää, että suhtautuminen tämmöiseen minkäänlaiseen yhteistoimintaan on melko lailla kriittistä. On vain hirvittävän sääli sekin, että kun Italiassa oli uudistushenkinen keskusta-vasemmistolainen hallitus, joka esitti ihan sinänsä järkeviä vaihtoehtoisia linjauksia yhdessä tuolloin ministerin tehtävässä Ranskassa olleen Emmanuel Macronin kanssa vaihtoehdoksi Saksan johtamalle talouskurimallille, niin se ei kelvannut, vaan Saksan malli jyrättiin läpi Suomenkin suosiollisella avustuksella. Silloin lopputulos oli se, että italialaisille ei jäänyt sitä mahdollisuutta, että tämmöisen järkevän reformin kautta asiat voisivat edetä, vaan mennään laidasta laitaan, joko niin, että EU nimittää jonkunlaisen kasvottoman teknokraatin, jota ei ole valittu vaaleilla johtamaan tällaista protektoraattia, tai sitten niin, että toisessa laidassa tällaiset vastuuttomat populistit ottavat vallan. Ja ei voi kuin ihmetellä Italian presidentin ajatuksenjuoksua tässä: jos jos todellakin se syy, miksi populistit ovat saaneet katteettomille lupauksille niin paljon suosiota, on se, että on asetettu ulkoapäin kansainvälisten rahoituslaitosten hyväksymä byrokraatti johtamaan demokraattisesti valittujen johtajien sijasta tätä valtiota, ja jos se on se kritiikin lähde, niin on outo johtopäätös, että juuri sellainen henkilö nimitetään pääministeriksi edes väliaikaisesti.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-30 voidaan ottaa haltuun. Tässä edustaja Eestilä oikein hyvän pohdinnan teki, ja näitä täytyy kyllä huolella miettiä, voitaisiinko todellakin sinne taloyhtiölainapuolelle miettiä jotakin toimenpiteitä, jotka mahdollisesti sitten estäisivät sitä taloyhtiölainan tulouttamista, tai ainakin joitakin lievennyksiä sinne puolelle. Mitä taas tulee tulee EKP:n osto-ohjelmien alasajoon ja siihen, ovatko ne EKP:n toimenpiteet olleet oikeita, mitä siellä on tehty, tällä hetkellä kai voi ihan hyvin todeta, että ne ovat olleet oikeita ja oikeansuuntaisia, mutta ovatko ne olleet sitten ylimitoitettuja, onko tässä jouduttu kuitenkin sellaiseen tilanteeseen, että itse asiassa se osto-ohjelman alasajo on sitten vaikeata? Kaiken lisäksi sillä ei ihan olla sitä saatu aikaan, mitä oikeasti lähdettiin tavoittelemaan, eli sitä pankkien ja valtioitten välisen kohtalonyhteyden katkaisua. Mitä taas tulee Italiaan, kyllähän se Italian tilanne näyttää meille hyvin sen, että niitten ylimitoitettujen ja katteettomien vaalilupausten tekeminen on hyvin vahingollista. Sitä ei pidä mennä tekemään täällä. Sitten nostan esille tästä vielä tämän hyvän teema 6:n , joka on digitalisaatio pankkitoiminnassa. Täällä on sivuttu sitä kaikkea digitalisaatiota, mitä tapahtuu fintech-puolella: maksamisen muutoksia sekä bitcoineja ja muita lohkoketjuvaluuttoja, lohkoketjuteknologiaan pohjautuvia maksamisen välineitä. Tässä on hyvin mielenkiintoinen ilmiö sinänsä, koska itse asiassa nämä lohkoketjuvaluutat ovat yksi älykkään talouden osakomponentti, jonka avulla voidaan tehdä älysopimuksia, ja emme me voi oikeastaan estää enää niitten syntymistä. Kuten emme me voi estää myöskään vaikkapa osakkeita, emme me voi myöskään estää lohkoketjuvaluuttoja tulevaisuudessa. Itse asiassa nämä lohkoketjut luovat meille uuden
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa puhemies! Kun edustaja Vähämäki pohti täällä hyvässä puheenvuorossaan, onko tämä EKP:n omaisuuserien arvopapereitten osto-ohjelma ollut ylimitoitettu, niin ainakin jos sitä vertaa tavoitteeseen — EKP:n tavoite on ollut, että on vähän alle 2 prosentin inflaatio — niin jos ei negatiivisilla koroilla eikä setelirahoituksella päästä inflaatioon, niin kyllähän sitä joutuu silloin kysymään, että mahtaakohan se olla ainakaan ylimitoitettu. Ainakin tämän perusteella voisi ajatella, että se on jopa alimitoitettu. Ja mikä tässä on huomioitava, on, että kun kaikki tämä finanssipolitiikka ja rahan liikkeet ja korot ja tämä, mitä sitten seurataan haukan silmin ja mistä katsotaan johtavien poliitikkojen lausuntoja, on psykologiaa ja luottamusta, niin tuskin nämä puheenvuorot tässä salissa kovin paljon korkopolitiikkaa heiluttavat. EKP:n EKP:n neuvosto on nyt jo todennut, että kun tämän 30 miljardin osto-ohjelman pitäisi loppua syyskuussa, niin he ovat valmiita pidentämään ja laajentamaan sitä, eli on annettu jo signaali, että jos tämä ei riitä siihen, että talous ja inflaatio saadaan käyntiin, niin pannaan vielä lisää seteleitä liikkeelle. Vastuuthan siitä vain lisääntyvät itse kullekin, niin kuin Suomelle, mutta se on sitten toinen juttu, että kun on vähän pakko pitää talouden pyöriä pyörimässä ja jos ja jos sitä inflaatiota ei saada aikaan, niin se taas aiheuttaa omat ongelmansa ja se vie sitten rahan liikkeet muualle. Mutta mitä tässä pitäisi meidän huomioida, on se, että kun tämän osto-ohjelman tarkoitus lienee — jos minä olen oikein käsittänyt — että sillä investointeja kiihdytetään ja nimenomaan niin, että se raha menee tuotannollisiin investointeihin ja elinkeinoelämän tarpeisiin, niin nyt se on Suomessa varsinkin valunut tuonne kiinteistömarkkinoille. Minun mielestäni se ei ole ollut kovin järkevää, sillä meillä ovat nyt 2 miljardia asumistuet, ja ne omalla tavallaan kiihdyttävät asumista jonnekin. Sitten meillä 300 miljoonaa tulee toimeentulotuen kautta käytännössä vuokriin. Silloin ollaan 2,3 miljardissa. Meillä oli pari viikkoa sitten täällä hallituksen esitys korkotuesta, että asumisoikeus- ja vuokra-asuntojen tukemista kiihdytetään, ja nyt on vielä tämmöinen, että rahoitusvastikkeen rahoitusvastikkeen voi vähentää tietyillä elementeillä vuokrasta. Tässä on niin monta elementtiä, hanat ovat kaikki kaakossa, että se raha varmasti menee näihin kiinteistöihin. Sen takia käytetään nyt täällä salissa puheenvuoroja, jos joskus joku Finanssivalvonnan ihminen sattuisi vaikka lukemaan näitä tai kuuntelemaan. Jotakinhan tälle pitää tehdä, eihän se voi loputtomiin jatkua, sillä kyllä joku päivä saattaa vielä semmoinenkin hetki tulla, että korot nousevat syystä tai toisesta. Minä vain luulen, että aika moni ihminen joutuu silloin todella ongelmiin, koska samalla yleensä lähtee sitten talouden aktiviteetti heikkenemään ja työttömyys lisääntymään, ja moni joutuu sitten oikeisiin ongelmiin, varsinkin kun se taloyhtiön velka on erittäin suuri. Tämä on kyllä semmoinen asia, mistä pitäisi tässäkin salissa enemmän jutella silloin, kun täällä on paljon edustajia paikalla.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 minkälaista keskustelua täällä salissa käydään. Mielestäni se on tärkeää, tämä on tärkeä keskustelufoorumi, ja siksi on arvostettava, hyvä asia, että edustajat näihin asioihin kantaa täällä salissa ottavat. Mitä tulee EKP:n politiikkaan, kyllä myös minä näen niin, että juuri se, näen niin, että juuri se, että EKP:ssä tehtiin nämä linjaukset tästä keveästä rahapolitiikasta ja talouden elvyttämisestä, osaltaan kyllä, ja hyvinkin isolta osaltaan, selittää myös sitä, puhemies, että tänään Suomen talous on ollut myötätuulissa ja me olemme saaneet talouskasvua käyntiin. Se on ihan olennainen osa tässä yhtälössä, ja siksi sitä täytyy mielestäni tarkastella Suomen näkövinkkelistä juuri tältä kannalta. Puhemies! Myös se on tietenkin tärkeää, että kaiken kaikkiaan erilaisia vastuita, mitä syntyy Euroopan unionin kautta — oli se sitten keskuspankin politiikka tai sitten nämä rahoitusohjelmat tai mitä vain — eduskunta pystyy seuraamaan, pystyy seuraamaan riskejä, vastuuta kaikkiaan. Esimerkiksi Suomen Pankin pankkivaltuuston kertomuksessa on perinteisesti nämä riskit aika hyvin käyty läpi, mitä on. Esimerkiksi sivulla 29 on mielestäni aika tärkeä ja kuvaava taulukko siitä, miten sitten voisimme vastata tähän, jos kävisi se kaikkein epätodennäköisin ja ikävin asia, että tämä riski alkaisi jollakin tavalla realisoitua.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-30 EKP:n toimet ilman muuta ovat vaikuttaneet Euroopan taloudelliseen kehitykseen ja Euroopan mahdollisuuksiin pysyä maailmanlaajuisessa taloudessa mukana ja taisteluna lamaa vastaan. Mutta mitä Suomeen tulee, sen verran ottaisin vähän tarkemman näkökulman tähän, että Euroopan talous oli pitkän aikaa kasvussa jo ennen kuin Suomi pääsi mukaan talouskasvuun. Miten sitten Suomi jäi yleensä ulkopuolelle? Se johtui siitä, että meillä ei ollut riittävästi kansainvälistä kilpailukykyä. Se, että maailmantalous vetää, on siellä taustalla, ja se on hyvä asia, mutta se, että pääsee mukaan talouskasvuun, edellyttää sitä, että Suomella on kansainvälistä kilpailukykyä päästä kansainvälisille markkinoille, ja tässä pitää nostaa hattua hallitukselle. Hallitus on tehnyt sellaisia toimia yhdessä työmarkkinajärjestöjen kanssa, muun muassa kiky-sopimuksen, joka on tärkeä osa osa tätä kilpailukyvyn parantumista, että Suomi pääsi kuitenkin viiveellä — kiitos näille hallituksen päätöksille — mukaan tähän talouskehitykseen. Se täytyy myöntää, että Suomen talous ei olisi noussut, mikäli ei olisi ollut sitä kansainvälistä
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa puhemies! Tämä pikkuisen näyttää siltä, että olisi merkkejä ilmassa, että palaamme tähän kotimaiseen talouspoliittiseen keskusteluun. Siihen nähden haluan kyllä osaltani todeta, että mielestäni kuitenkin on syytä hieman myös katsoa peiliin hallituksen siinä suhteessa, että muistan muutaman talousoppineen todenneen, että Suomen talous on lähtenyt kasvuun lähinnä tuurilla, millä viitataan juuri siihen, että maailmantalouden tuulet ovat olleet myönteiset ja EKP on tehnyt tällaista kevyttä rahapolitiikkaa. Mutta kuten sanottu, me olemme kaikki iloisia siitä, että talous kasvaa, ja on turha ehkä minuutteja kuluttaa siihen, että kinaamme siitä, kenen hyöty se on. Mehän olemme täällä Suomessa sitten sosiaalidemokraatteina nostaneet sen huolen esiin, että nyt kun on hyvä, että talous kasvaa, ja se on oikein, niin sen vuoksi on entistä tärkeämpää myös talouspoliittisessa merkityksessä kysyä, kuuluuko kasvu kaikille, ja kiinnittää huomiota siihen, kuinka paljon myös taloudellisesti teemme hallaa, mikäli me annamme eriarvoisuuskehityksen jatkua. Siinä suhteessa olisi hyvä ja tärkeää nähdä, että jos ihmisten ostovoimaa koko ajan leikataan, pienituloisia kuritetaan, tehdään erittäin rajuja koulutusleikkauksia, joista kaikki talousoppineet varoittavat, niin sitten me ajamme itsemme kyllä ojasta allikkoon. Siksi olisi nyt tärkeää, että hallituskin tekisi niitä omia poliittisia arvovalintojaan hieman toisenlaiselta pohjalta paitsi oikeudenmukaisuusmielessä myös talouden kasvun mielessä. Mutta, puhemies, mielestäni on tärkeää ja hyvä, että ollaan käyty tätä keskustelua täällä tänään, ja keskustelu varmaan jatkuu.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-30 ja velkasuhde kohta taittuu, on saatu myöskin yhtiöitten ja henkilöyhtiöitten tasetta oikeaan suuntaan. Myöskin kuntatalous on kääntynyt hyvään suuntaan. Mutta sitten kun nähdään se, että yksityisten kotitalouksien tase muuttuu elikkä velkaantuneisuus kasvaa huomattavasti, voidaan tehdä se toteamus, että tämä talouskasvu on hyvinkin paljon sillä yksityisellä velkaantumisella sillä yksityisellä velkaantumisella aiheutettua. Tämä on se pohdinta siis, mitä pankkivaltuuston jäsenetkin ovat tehneet aika laajasti. Täytyy kotitalouksia huomauttaa asiasta, että ei voida toimia siten, jos halutaan yhteiskuntaan enemmän sokinsietokykyä. Jos meillä on taseet kunnossa, niin eihän meitä kauheasti mikään ulkopuolinen sokki uhkaa.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-30 Pelkkä onni tai tuuri ei näitä talousasioita ohjaa. Tästä kotimaisesta taloudesta sen verran, että meillähän oli sellainen tilanne ennen kuin vienti lähti vetämään — muistan, että tässäkin salissa moni puhe aloitettiin sillä, että todettiin, että menee huonosti ja vienti ei vedä meillä kuitenkin kotimarkkinat pelasivat ja meillä oli kotimaista kysyntää olemassa. Mutta Suomen kansantalous on rakentunut sillä tavalla, että pitkällä aikavälillä tai edes keskipitkällä aikavälillä kotimainen kysyntä ei riitä pitämään talouttamme yllä, vaan me olemme kyllä vientivetoinen kansantalous, ja tämä on tarkoittanut sitä, äärimmäisen tärkeätä laman aikana saada katkaistua se lama silleen, että saadaan taas vienti vetämään. Tämän saavuttamiseksi tarvitaan se kansainvälinen kilpailukyky, jota Suomessa ei ole ollut. Siellä voidaan hymähdellä, mutta jos meillä on tilanne sellainen, että vaikkakin maailmalla on kysyntää, kysyntää, niin meidän kilpailijamaat ovat kilpailukykyisempiä kuin me, niin se on vaan niin, että silloin ei vienti vedä. Tämä kansainvälinen kilpailukyky: on äärimmäisen tärkeätä, että Suomi pystyy kilpailemaan teknologian laadulla mutta myöskin hinnalla. Emme me ole niin ainutlaatuinen kansakunta, Suomi, että meillä olisi jotain sellaista tarjota kansainvälisille markkinoille, mitä ei kukaan muu pysty tekemään. Tämä on semmoinen asia, että se, että Suomi pääsi tähän mukaan, edellytti kyllä sitä, että on imua,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa herra puhemies! Mikäli nyt edustaja Turunen ei minua usko, niin tietenkin suosittelisin hänelle erinomaista artikkelia Suomen Kuvalehdessä numero 16/2018, ”Kasvun aiheuttajaa etsimässä”: ”Johtopäätös väkisinkin on, että talous kääntyy kasvuun tuurilla.” Tämä on näkökulmakirjoitus Roope Uusitalolta. Tietääkseni hänellä on joitakin talouspoliittisia avuja, ja 20.4. hän on tämän kirjoittanut. Luin tämän artikkelin silloin kun se ilmestyi, ja mielestäni se oli ihan hyvä ja analyyttinen, ja siinä mielessä siihen kannattaa tutustua. Mutta mitä tulee sitten näihin kotimaisiin toimiin, puhemies, niin kyllä minä nyt ihan tosissani näen, että... Miettikäähän, kuinka paljon nyt tämä kilpailukykysopimus, minkä hallitus runnoi tässä mallissaan läpi pakkolakiuhilla ja muilla, on itse asiassa tätä talouskäännettä ollut tekemässä — sitäpä on vaikea sanoa. Nimittäin kyllähän esimerkiksi siellä valtiovarainvaliokunnassa hyvin useat asiantuntijat, olemme tässä parin vuoden aikana kuulleet, ovat ilmoittaneet lähinnä samaa varmuutta kuin soten suhteen sen eteen, ettei pystytä kovinkaan tarkkaan sanomaan, että niin hirveän massiivisia vaikutuksia tällä itse sopimuksella olisi. Se on tietenkin hyvä, että sovitaan ja sopimalla joku tulos syntyy, mutta kyllä esimerkiksi nyt tässä tilanteessa me olemme peräänkuuluttaneet sitä, että kun kerran sitä kasvua saatiin aikaan — mikä on hyvä asia — silloin sen täytyy kuulua kaikille ja että silloin kun on hyvä tilanne, ei ole mitään järkeä siinä, että jatketaan esimerkiksi julkisen sektorin lomarahojen leikkauksia ahkerien työntekijöiden suhteen. Luin juuri artikkelin, missä perheet kertoivat, kuinka paljosta vaikka lapsiperheet joutuvat sitten luopumaan sen seurauksena, että lomarahat leikataan, ja en minä tiedä, kuinka... Se ei ole kovinkaan mukavaa näiden perheiden kannalta. Se on väärin, ja sen lisäksi myös talouspoliittisesti mielestäni voisi olla järkevämpää, että perheellä olisi mahdollisuus kuluttaa näitä lomarahoja esimerkiksi yhteiseen ajankäyttöön ja muuhun. Eli myös sillä pistetään tähän talouteen, jonka näkökulmasta tänään puhumme, kaiken kaikkiaan vetoa. näinä aikoina, kun kysymme, kuuluuko kasvu kaikille, niin en minä nyt usko, että se, että työttömiä kuritetaan näillä oikeudentajua vastaan sotivilla aktiivimalleilla, yhtään mitään talouskasvua edistää. Ei se edistä sitä, että ihminen työllistyy. Pitäisi näitä asioita tässä kotimaan politiikassa, edustaja Turunen, miettiä hyvinkin paljon laajemmalla skaalalla ja syvällisemmin eikä vain iskeä aina leikkuriveistä sinne, missä ihminen heikoimmillaan on. Ja samaan aikaan tietenkin talouspolitiikassa ovat herättäneet kysymyksiä ne arvovalinnat, että ollaan tehty varsin anteliaita veronkevennyksiä miljoonaperintöihin ja kaikkeen tähän, mikä hyväosaisimmille menee. Siksi tämä kysymys eriarvoistumiskehityksen pysäyttämisestä on aivan olennainen, puhemies.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-30 ja tämä johtaa siihen, että Suomi yleensä pikkasen viiveellä putoaa lamaan mutta se myöskin lamoista ja taantumista, jotka ovat kansainvälisestä kaupasta ja vientikysynnästä kiinni, myöskin viiveellä nousee tämän investointitavarapainotteisen tuotantonsa takia. Siitä voi johtua osittain se, että vähän niin kuin viiveellä pääsimme kiinni tähän taloudelliseen kasvuun meidän vientialueellamme. Jos joku ihan oikeasti väittää, että meidän kansainvälinen kilpailukykymme korjaantui sillä, että väkipakolla laitettiin duunarit tekemään 6 minuuttia pitempää päivää tai sairaanhoitajilta, lähihoitajilta ja muilta vietiin lomarahat, niin minä olen eri mieltä.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvioinnin kohteena oleva vuosi 2017 oli Sitran toiminnan 50-vuotisjuhlavuosi. Vaikka Sitran toiminnan muodot ovat sen olemassaolon aikana muuttuneet voimakkaasti, tehtävän ydin tulevaisuuden hyvinvoinnin rakentajana on säilynyt ja on satavuotiaassa Suomessa yhtä lailla ajankohtainen. Sitran kannalta myös merkkivuosi oli ennen kaikkea aika luoda perustaa tulevalle ja katsoa eteenpäin. Talousvaliokunta katsoo, että Sitran teemat — ensimmäisenä hiilineutraali kiertotalous, toisena uudistumiskyky ja kolmantena uusi työelämä ja kestävä talous — ovat osuvia ja keskeisiä ottaen huomioon Sitran päätehtävän tulevaisuuden hyvinvoinnin rakentajana. Toimintakertomus antaa selkeän kuvan etenemisestä näillä osa-alueilla vuonna 2017 sekä vuodelle 2018 suunnitelluista toimista. Talousvaliokunta pitää myönteisenä, että kiertotalouden tiekartta on saanut parikseen Sitran ja ministeriöiden yhteistyössä laaditun toimenpideohjelman, jonka toteutus on jo alkanut. Vuoden päättyessä Sitran edistämiä hankkeita oli jo Talousvaliokunta pitää edelleen tärkeänä edistää kiertotalousteemaa sekä strategisesti että konkreettisten hankkeiden ja lainsäädäntöympäristön kehittämisen kautta niin kansallisesti kuin Euroopan unionin ja kansainvälisellä tasolla. Arvoisa puhemies! Tänä vuonna ajankohtainen Sitraa koskeva lainsäädäntöhanke on erityisesti Suomen itsenäisyyden juhlarahastosta annetun niin sanotun Sitra-lain uudistus, mutta myös vireillä olevilla hallinnon yhteislakien muutoksilla voi olla ratkaisevia vaikutuksia Sitran mahdollisuuteen toteuttaa joustavasti tehtäväänsä. Esimerkiksi vireillä oleva esitys uudeksi laiksi oikeudenkäytöstä hallintoasioissa laajentaisi valitusoikeuden koskemaan myös Sitran päätöksiä. Tämä voisi ratkaisevasti heikentää ja jäykistää Sitran toimintamahdollisuuksia. Sitran tehtävän kannalta olennaista on kyky toimia nopeasti, kokeilevasti ja joustavasti ilman riskiä siitä, että päätöksenteko viivästyisi tai vaikeutuisi esimerkiksi muutoksenhaun kautta. Tehtävänsä päätarkoituksen vuoksi Sitran toiminnan ei tulisi tässä mielessä rinnastua viranomaistoimintaan. nopeasti reagoivana toimijana kuuluu myös itsenäisen, riippumattoman yhteiskunnallisen keskustelun avaajan rooli. Tällä keskustelulla on kuitenkin väistämättä yhtymäkohtia poliittisiin arvovalintoihin. Sen vuoksi keskeistä on varmistaa toiminnan ja kannanottojen lähtökohtien avoimuus sekä parlamentaarinen yhteistyö siltä osin kuin se kuuluu kuin se kuuluu eduskunnan päätösvaltaan. Yhtä lailla seuraavaa 50:tä vuotta ajatellen on tarpeen käydä avointa keskustelua Sitran toiminnan tulevaisuuden painopisteistä sekä varmistaa, että sääntely mahdollistaa Sitran toiminnan tarkoituksen toteuttamisen. Arvoisa puhemies! Talousvaliokunnan päätösehdotus on, että eduskunta hyväksyy kannanoton kyseessä olevan kertomuksen johdosta.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa herra puhemies! Katsoin tämän talousvaliokunnan mietinnön, ja tässähän on kiinnitetty huomiota aivan olennaisiin asioihin. Yksi meidänkin lempilapsemme on juuri kiertotalous ja sen edistäminen. On erittäin mukavaa, että se on tässä valiokunnankin lausunnossa huomioitu. Se on mielestäni myös hyvä, että tässä valiokunta nyt ottaa kantaa tämän tulevaisuuskeskustelun osalta. Tästä asiastahan jonkin verran käytiin jo lähetekeskustelun päässä keskustelua, ja myös tuolla Sitran päässä olemme tätä miettineet — siis ”olemme” tarkoittaa hallintoneuvostoa ja meidän keskustelujamme. Itse asiassa me vähän toivoimmekin sitä, että eduskunta ottaisi täällä kantaa siihen, miten eduskunta pääsisi jatkossa parhaiten ikään kuin linjaamaan sitä, miten eduskunta näkee Sitran tulevaisuuden, miten eduskunta näkee Sitran keskeiset tehtävät. Tämä on siinäkin mielessä hyvin ajankohtaista, että tämmöistä asiaa myös eduskunnassa parlamentaarisesti mietitään. Kun tässä puheenjohtaja esitteli
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa puhemies! Tässä tulee tietysti vähän toistoa asiasta, josta ollaan hyvin laajasti yhtä mieltä. Tämä talousvaliokunnan mietintö tehtiin tietysti huolella ja asiantuntijoita kuullen. Kysymys on toimintakertomuksesta juhlavuotena, ja valiokunnan puheenjohtaja tämän asian hyvin tässä äsken esitteli. Totta kai Sitran toiminta 50 vuoden aikana on paljon muuttunut, tullut monipuolisemmaksi, mutta kuitenkin siinä on haettu näitä keskeisiä asioita: että Sitra pystyisi toimimaan tämmöisenä yhteiskunnallisen keskustelun käynnistäjänä, syötteiden antajana myöskin poliittiseen harkintaan. Siinähän Sitra on tehnyt hyvää selvitys-, tutkimus- ja tämmöistä verkostoituvaa työtä plus hankkinut tämmöisiä pilotteja ja tämmöistä kokeilukulttuuriakin harrastanut. Tähän kysymykseen Sitran tämän hetken tärkeistä tehtävistä nostan vain yhden, niin kuin täällä edustaja Viitanen sanoi, lempiaiheen. Se liittyy tähän kiertotalouteen. Sitran myötävaikutuksella Suomi oli ensimmäinen maa Euroopassa, joka laati hyvin kattavan kiertotalouden tiekartan. Tätä tiekarttaa on pidetty hyvänä myös Euroopan monissa muissa maissa, ja tämänkin vuoksi olisi tärkeätä, että tämä kiertotalous nousisi Suomen puheenjohtajakauden aikana Suomen keskeiseksi kärkitavoitteeksi, koska meillä on paljon annettavaa tässä keskustelussa. Talousfoorumihan palkitsi Sitran maailman parhaana julkisen sektorin kiertotaloustoimijana. Se on aika hieno tunnustus tälle työlle, Sitra on muiden kumppaneiden kanssa tässä tehnyt. Täällä viitattiin jo lainsäädäntömuutostarpeisiin niin, että Sitra on vastaisuudessakin ei virasto vaan tämmöinen tulevaisuustalo, joka pystyy ketterästi toimimaan, ja sen vuoksi tätä lainsäädäntötarkennusta tarvitaan. Talousvaliokunta piti tärkeänä, että tällaiseen lainsäädäntötyöhön käydään kiinni, johon tässä nyt jo useamman kerran viitattiin. Mutta tämän ohella, kun on 50 vuotta toimittu, on varmaan hyvä pysähtyä miettimään myös tätä Sitran roolia, isoja tehtäviä ja strategista paikkaa yhteiskunnassa, ja semmoista keskustelua me tarvitsemme. Tässä työssä talousvaliokuntakin halusi korostaa, että kun Sitra on parlamentaarisesti eduskunnan alainen toimija, on tärkeätä, että myös parlamentaarinen parlamentaarinen osallisuus voi tässä olla, ja eduskunnalla on tietysti se rooli, mikä lainsäätäjällä tässä työssä on. Mutta tämän työn käynnistämiselle on nyt tarvetta, ja toivoisi, että hyvässä hengessä sitä tehtäisiin. Talousvaliokunnan
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 herra puhemies! Haluan kiittää edustaja Harakkaa tästä aloitteesta. Se on erittäin hyvä ja erittäin hyvään aikaan sijoittunut, niin kuin edustaja Harakka tuossa edellä perusteli. Mehän olemme moneen kertaan halunneet sitä, että hallitus rivakasti pistää täytäntöön tätä veronkiertodirektiiviä ja tuo sen säädökset lakiin, ja tietenkin se, että tämä aloite tulee juuri tässä vaiheessa, kun työ on käynnissä, on tärkeää, ja toivotaan, että nämä huomioidaan. Voisin oikeastaan, puhemies, sanoa myös sen, että minusta olisi tärkeää, että hallitus kuuntelisi nyt aika paljon edustaja Harakkaa. Hänhän nimittäin on, kuten tiedämme, kiistämättä hyvä asiantuntija kansainvälisessä verotuksessa, tietää paljon siitä, miten tulisi veronkiertoa ja veroparatiiseja ehkäistä. Hänhän teki yhdessä asiantuntija Lauri Finérin kanssa laajan toimenpideohjelman lukuisine esityksineen siitä, miten veronkiertoa voitaisiin estää ja välttää. Sanoisin kyllä niin, että se on sen tason paperi, että esimerkiksi tarkastusvaliokunnassa edustaja Harakkaa ja Lauri Finériä asiantuntijoina. Se on aika hienoa, että edustaja tekee myös tällaista ajattelutyötä, ja tätä kautta tämä on tullut myös SDP:n vero-ohjelmaksi. Kyllä minä rohkenen sanoa — ja ihan puolueettomastikin ajatellen — että uskoisin sen olevan sellainen paperi, että siitä voisi olla meille kaikille hyötyä. Ihan todella, puhemies, vilpittömin mielin, vailla poliittisen värisiä laseja, voisin suositella kaikille tutustumista tähän edustaja Harakan Harakan loistavaan ajattelutyön tulokseen. Mitä tulee tähän itse lakialoitteeseen tältä osin, niin tämä on myös hyvin kannatettava. Tietenkin meidän tulisi voida toimia niin, että niiden ulkomaille rekisteröityjen yritysten, jotka tosiasiassa Suomessa toimivat ja perustavat näitä pöytälaatikkoyrityksiä sitten jonnekin verokeitaisiin ja sitä kautta välttelevät veroja, voitot tulevat verotetuksi, mikä on voitot tulevat verotetuksi, mikä on meidän jokaisen etu. Aivan kuten edustaja Harakka totesi, eihän se nyt vetele, että voitot kerätään täällä ja sitten verotusta on veroparatiiseissa, jos sielläkään. Siksi koko yhteiskunta siitä hyötyy, että nämäkin eurot sitten tämän voittojen verotuksen kautta päätyvät yhteiseen kassaan, jolla voimme sitä yhteistä hyvinvointiamme lisätä. Siksi uskoisin, että viisaalla otteella myös hallitus voisi ottaa tästä lakialoitteesta kopin.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-30 työhön osallistunut, aika pitkän aikaa, on tapahtunut ja tapahtuu paljon OECD-tasolla, tapahtuu EU-tasolla, tapahtuu kansainvälisissä ympyröissä, mutta on tämä aikamoista kilpajuoksua, kun maailma muuttuu niin nopeasti. Ja kun edustaja Harakka viittasi muun muassa digitaalimaailmaan ja siihen, millä tavalla myöskin digitaalisesti toimivia valtavia kansainvälisiä yrityksiä ja niille tulevaa tuottoa pystyttäisiin saamaan verotuksen piiriin, niin siinä haastetta riittää. Tämä on ihan luonnollinen ja hyvä lakialoite, ja olen sen mielelläni itsekin allekirjoittanut. Siinä tähdätään siihen, että tosiasiallisesti Suomesta johdetulta yritykseltä Suomi voisi myöskin kerätä tulosta verot. Ja kun meillä on kuitenkin OECD-mallin mukaiset kaksinkertaisen verotuksen estävät sopimuksetkin voimassa, niin totta kai sitten pitää sekin pystyä turvaamaan, että kahteen kertaan ei tulosta veroteta, mutta se on aivan hyvin mahdollista ihan nykyisten sopimusten varassa. Se, että tiivis veropohja ja verovälttelyn, veronkiertämisen ja aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on tärkeätä erityisesti Suomelle, johtuu siitä, että meidän yhteiskuntajärjestelmämme pohjautuu siihen, että meillä on varsin korkea veroaste, meillä kerätään paljon veroja, meillä niillä
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-30 Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, ettei telekuuntelutallenteita voida käyttää näyttönä B:tä ja C:tä vastaan huumausainerikosten selvittämisessä. Kaikista ongelmallisin tilanne on siinä tapauksessa, jos esimerkiksi A:n ja B:n välisen puhelun sisältämästä yhdestä lauseesta paljastuu asia, joka selkeästi puhuu B:n syyttömyydestä huumausainerikokseen mutta toisaalta on samalla A:n ja C:n syyllisyyttä tukeva seikka. Tätä toisen syyttömyydestä mutta samalla toisten syyllisyydestä puhuvan lauseen sisältöä ei siis ole käytännössä mahdollista pilkkoa osiin. Edellä kuvattu esimerkki selventää, millaisia ongelmia ja tulkinnanvaraisia tilanteita huumausainerikoksen puuttuminen pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 2 momentissa olevasta luettelosta aiheuttaa käytännössä tällä hetkellä huumausainerikostutkinnassa Suomessa. Huumausainerikoksen lisäämisellä kyseiseen luetteloon olisi merkittävä vaikutus etenkin telekuuntelun tuottaman materiaalin hyödyntämisessä. Tämä ilmeinen lainsäädännöllinen puute vähentää merkittävästi huumausainerikostorjunnan tehokkuutta ja oikeusjärjestelmän uskottavuutta. Arvoisa puhemies! Edellä olevan perusteella ehdotan, että eduskunta hyväksyy lakiehdotuksen, jossa pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 2 momenttiin sellaisena kuin se on laissa 1146/2013 lisätään uusi 7 kohta, huumausainerikos.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-26 Arvoisa rouva puhemies! Lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten määrä kasvaa kovaa vauhtia. Itse asiassa ammattimaisessa käytössä lennokkeja on noin 2 200, mutta arviot yksityisistä lennokinkäyttäjistä ovat niinkin isossa haarukassa kuin 50 000:sta 100 000:een, eli oikeastaan kenelläkään Suomessa ei ole tarkkaa käsitystä siitä, miten paljon näitä miehittämättömiä lennokkeja, droneja, on suomalaisten käytössä. Tämä on itse asiassa sellainen huoli, jota täytyisi Suomessa paremmin seurata ja jopa miettiä, pitäisikö näitä kirjata ja rekisteröidä jollain tavalla siinä vaiheessa kun hankintoja tehdään. Määrä tulee hintojen pudotessa todennäköisesti tulevaisuudessa entisestään kasvamaan. Puolustusvaliokunnassa tätä lainsäädäntöä käsittelimme ja totesimme, että näihin droneihin, miehittämättömiin lennokkeihin, sisältyy merkittävä kansallista turvallisuutta vaarantava näkökulma, ja sen takia nämä toimenpiteet, joita nyt esitetään, ovat välttämättömiä. Meidän viranomaiset tarvitsevat lisää toimivaltuuksia, niin poliisin kuin Puolustusvoimienkin taholta. Meillä on alueita, jotka on merkitty jo tänä päivänä niin sanotuiksi no drone zone ‑alueiksi, ja sitten myös väliaikaisia rajoituksia on, mutta myös nopeampia toimenpiteitä tarvitaan. Meillä tilanne itse asiassa on menossa siihen suuntaan, että ilmatilan loukkauksista tulevaisuudessa yhä useampi osa saattaa tapahtua niin, että emme edes tiedä, kuka sen tosiasiallisesti suorittaa tai mistä se suoritetaan. Tällaista lennokkia voidaan uudella teknologialla ja 5G-aikakaudella lennättää toiselta puolelta maapalloa, ja kone saattaa tulla käymään Suomen puolella ja palata pois, ja silloin olemme aivan uudenlaisen tilanteen edessä. Toisaalta tämä lisää mahdollisuuksia salakuljetukseen, vakoiluun tai sitten ihan puhtaasti erilaisiin vaaratilanteisiin, kun esimerkiksi
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-26 Arvoisa rouva puhemies! Puolustusvaliokunnan puolella, niin kuin edustaja Heinonenkin, tässä asiassa on työtä tehty, ja haluan tässä yhteydessä kiinnittää huomion yhteen keskeiseen asiaan, johon edustaja Heinonenkin viittasi. Kyseessä on kasvava teknologinen ala. Nyt keskustelu keskittyy lähinnä droneihin, lennätettäviin järjestelmiin, joita voidaan tosiaan lennättää vaikka maapallon toiselta puolelta, mutta teknologia kehittyy edelleen niin, että erilaisia laitteiden ja sähköisen maailman rajapinnassa kulkevia välineitä nähdään ilmaliikenteen lisäksi tulevaisuudessa yhä enemmän vaikkapa vesiliikenteessä tai muualla. Sen kautta olisi oikein tarpeellista, että meillä eduskunnassa ja ministeriöissä olisi tämmöistä poikkihallinnollista otetta näihin droneihin ja dronejen tuomaan uhkaan. Dronet ovat monelle harrastus, ja hyvä niin, varmaan ihan hyväkin harrastus, mutta tämmöinen tämmöinen aika lailla säätelemätön tilanne johtaa myös moniin turvallisuusuhkiin. Uhka lentoliikenteelle on ilmeinen silloin kun lennetään tuolla yli 500 jalan, 150 metrin korkeudessa, jossa lentoliikenne kulkee, mutta myös yleisötilaisuuksien yläpuolella lennättäminen on selkeä turvallisuusuhka yleisölle ja kansalliselle turvallisuudelle sitä kautta. Pelkkä lennokin putoaminen aiheuttaa ihmiselle tietenkin monella tavalla korvaamatonta vahinkoa, mutta mitä siinä lennokin kyydissä silloin on, jos joku tarkoituksella yrittää tällaisen yleisöjoukkoon pudottaa? Silloin voivat olla vahingot huomattavasti vielä suuremmat. Itse kannattaisin kyllä ajatusta siitä, että tämän puolustusvaliokunnan mietinnön hengessä yleistoimivalta edelleenkin lennokkeihin kuuluu poliisille, mutta toivoisin, että yhteiskunnassa mentäisiin siihen suuntaan, että tämmöinen
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-26 Puolustusvoimien toimivaltuudet olisivat niin rajatut, että niiden käyttäminen liittyisi aina Puolustusvoimien lakisääteisten tehtävien toteuttamiseen. Poliisilla olisi jatkossakin yleistoimivalta yleisellä alueella, ja yhteistyöstä poliisin kanssa olisi laissa nimenomaiset säännökset. Lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten määrä Suomessa on kasvanut suuresti viime vuosina. Näyttäisi siltä, että erilaisten härpäkkeiden hankkiminen on nyt hieman muotia, sääntelyä niiden käyttämiseen tarvitaan. Esityksen mukaan yksityisiä käyttäjiä on Suomessa tällä hetkellä, kuten edustaja Heinonen kertoi, noin 50 000 tai jopa 100 000 ja ammattimaisia toimijoitakin on noin 2 200. Tämän lisäksi ulkomaisia toimijoita löytyy myös Suomesta. Miehittämättömään ilmailuun sisältyy merkittäviä kansallista turvallisuutta vaarantavia näkökulmia. Tällainen uhkakuva vaatii turvallisuusviranomaisille uusia toimivaltuuksia, ja Puolustusvoimien kyky vastata miehittämättömän ilmailun aiheuttamaan turvallisuusuhkaan on jäänyt erityisesti toimivaltasäännösten puuttuessa tulkinnanvaraiseksi. Toimivaltasäännökset paranevat tämän hallituksen esityksen myötä. Näiden toimivaltuuksien puute on vaikeuttanut merkittävästi myös poliisin, Rajavartiolaitoksen, Tullin ja Rikosseuraamuslaitoksen mahdollisuuksia puuttua lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten kulkuun. Ensimmäiset huume-erät on jo kuljetettu vankilan muurien yli tällaisilla lennokeilla. Tällainen lennokkihan on myös erinomainen laite salakuljettaa tavaraa tai valokuvata rajavyöhykkeellä maastoa. Laitteella on myös erittäin helppo kuvata naapurinrouvaa tämän ottaessa aurinkoa omalla pihamaallaan. Kaikki edellä mainitsemani kuvaukset on jo nyt laissa kielletty. Eduskunnan käsittelyssä onkin tämän esityksen lisäksi myös toinen hallituksen esitys, jolla lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten muodostamaan haasteeseen pyritään vastaamaan. On selvää, että jokaisella viranomaisella tulee olla selkeät toimivaltuudet puuttua laittomaan tekoon. Joka tapauksessa miehittämättömän ilmailun sääntelyssä on kansainväliselläkin tasolla menossa nopea kehitysvaihe. Miehittämättömät lennokit ovat erinomaisia silloin, kun on kyseessä jokin Puolustusvoimien turvaamistehtävä, esimerkiksi erityistä suojelua tarvitsevien henkilöiden turvallisuuden tai erityisen omaisuuden kuljetusten koskemattomuuden suojaamiseksi. Puolustusvoimat antaa virka-apua myös poliisille tietyin perustein, vaikka myös poliisilla on omia lennokkeja sekä niiden käyttöön koulutettuja henkilöitä. Poliisilla lennokkeja käytetään onnettomuuksien tutkimiseen sekä muuhun laissa säädeltyyn tarkoituksenmukaiseen toimintaan. Lennokit helpottavat poliiseja
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-26 Arvoisa rouva puhemies! On korkea aika, että tämän asian vakavuus aletaan ymmärtää ja vihdoinkin ottaa myös tosissaan. Kuulimme puolustusvaliokunnassa laajan kattauksen asiantuntijoita, ja kuten edustaja Heinonenkin omassa puheenvuorossaan totesi, miehittämättömään ilmailuun sisältyy merkittäviä kansallista turvallisuutta vaarantavia näkökulmia. Erityisen huolestuttavaa on se, kuten useammassa puheenvuorossa on todettu, että kenelläkään Suomessa ei tunnu olevan tarkkaa käsitystä siitä, kuinka paljon näitä erilaisia vempaimia, jos näin voi asian myös ilmaista, käytössä on. Skaala vaihtelee todellakin noin 50 000:sta 100 000:een, ja kyseessä on arvio, ja tässä arviossa on valtava heitto. Kiinnitimme valiokunnassa myös huomiota siihen, että jatkotyössä on tarkasteltava myös sitten muita kuin ilmassa liikkuvia kansallista turvallisuutta vaarantavia
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-26 Teknologian kehitys, paitsi että se on hyödyllistä, myös tuo mukanaan rikollisille työkaluja, kuten, arvoisat edustajat Heinonen ja Kulmala, olette täällä jo kertoneetkin.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-26 Arvoisa rouva puhemies! Dronen lennätys on varmasti mielenkiintoinen harrastus, ja todellakin niitä voidaan käyttää myös varsin hyödyllisiin tarkoituksiin, esimerkiksi etsintätilanteisiin, mutta samalla on todettava, että myös vaaratilanteet lisääntyvät. Äitienpäivänä Helsinki—Vantaalla sattui vakava vaaratilanne, kun dronea lennätettiin kielletyllä alueella lentoaseman lähellä, ja täällä on kuvattu muitakin ongelmatilanteita, muun muassa huumeiden kuljetusta vankiloihin. No, yleistoimivalta valvonnasta todellakin kuuluu poliisille, niin kuin tällä on todettu, mutta nyt käsittelemme tätä Puolustusvoimien lainsäädäntöä. Pitäisin kyllä tärkeänä myös, että saisimme tänne eduskuntaan sisäministeriöltä esityksen, jossa näitä poliisin toimivaltuuksia selkeytettäisiin, koska kyllä poliisin tulisi pystyä selvittämään, kenen ilma-alus siellä taivaalla lentää, ja tulisi olla myös hyvin selkeät pelisäännöt siihen, milloin lennokin kulkuun voidaan puuttua. Siinä mielessä kannatan tätä edustaja Mika Karin esiin ottamaa ajatusta rekisteröinnistä näissä tilanteissa, jotta pystytään sitten valvomaan mahdollisia vaaratilanteita ja ehkäisemään niitä.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-26 paljon hyvää mutta mahdollisesti myös ikäviä asioita, niin laki olisi proaktiivisesti sellainen, ettei jokaisen teknologisen keksinnön kohdalla tarvitsisi erikseen lakia tarkistaa. Tässä mietinnössä erikseen todetaan myös se, että otetaan kantaa vain lentäviin laitteisiin, ja hallintovaliokunnassa kiinnitimme huomiota erityisesti siihen, että meidän tulisi tarkastella myös muita kauko-ohjattavia ja etenkin autonomisia laitteita. Tulevaisuudessa autonominen teknologia tulee lisääntymään hyvin monilla eri tavoilla, ja kysymyshän on ihan kansainvälisen tason kysymyksestä, koska esimerkiksi Yhdistyneissä kansakunnissa käydään tälläkin hetkellä jonkin verran keskustelua siitä, mitä autonomisille asejärjestelmille pitäisi tehdä. Tämä on sen suuntaista keskustelua, jota meidän kannattaisi käydä täällä Suomessakin, koska siinä ollaan hyvin perustavanlaatuisten eettisten kysymysten äärellä. No, lennokkien toiminnan rajaamisessa parhaaksi katsotuilla alueilla tai esimerkiksi rajavyöhykkeellä ollaan tietenkin hieman kevyempien asioiden mutta yhtä tärkeiden asioiden äärellä, ja uskon, että on myös harrastajien etu, että meillä on selkeä lainsäädäntö, joka on sikäli myös pysyvää, että tätä ei tarvitse jatkuvasti päivitellä. Mutta kiinnittäisin huomiota vielä kerran siihen, että sen lisäksi, että olemme kiinnittäneet huomiota ilmassa liikkuviin laitteisiin, meidän tulisi tarkastella myös muilla tavoin liikkuvia laitteita ja käynnistää Suomessakin laajempi keskustelu siitä, mitä me haluamme autonomisilta järjestelmiltä jatkossa ja miten niitä olisi syytä säädellä niin siviilikäytössä kuin mahdollisesti sotilaskäytössäkin.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-26 Arvoisa puhemies! Edustaja Heinonen aloitti hyvin tuon lakiesityksen purkamisen, ja tämä ”no drone zone” on kyllä paikallaan. Minulle tuli mieleen tästä myös sitten tämmöinen meidän kansalaiskäyttäytymiseemme liittyvä ”no phone zone”, voisiko olla myös niin, kun en usko, että se lainsäädännön kautta juurikaan auttaa? Puhelinten käyttö varsinkin onnettomuustilanteissa on aika häkellyttävää. Olen ollut yhden kerran kuolonkolaripaikalla auttamassa, ja suuri osa ihmisiä tuli siihen ensimmäisenä kuvaamaan ja todennäköisesti myymään niitä kuvia vielä ulospäin.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-26 englantilaista professoria, joka kertoi autonomisista asejärjestelmistä ja tästä teknologiaharppauksesta. Kyse ei siis ole hitaasta etenemisestä vaan todellisesta vallankumouksesta, joka meidän ovillamme kolkuttaa. Haluan kiittää edustaja Räsästä kannatuksesta ehdotukselleni, että dronet, miehittämättömät ilma-alukset, saataisiin rekisterin piiriin. Pitäisin sitä oikein tarpeellisena ja mielekkäänä. Samassa yhteydessä tästä aihepiiristä, kun edustaja Parviainen tuossa mainitsi, että tuolla hallintovaliokunnan puolella asiasta on keskusteltu pitkään, sielläkin olen pitänyt tätä samaa