Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-03-03 Nettolaskutuksessa sähkön käyttäjä maksaa sähkömyyntiyhtiölle kulutetun ja tuotetun sähkön erotuksen jollain määritetyllä aikavälillä. Pientuottaja maksaa tällöin sähkölaskulla ainoastaan ostetun ja myydyn sähkön arvon välisen erotuksen. Järjestelmä kannustaa yksityishenkilöitä investoimaan esimerkiksi aurinkovoimaan, koska aurinkosähkön tuotantohuippu on keskellä päivää mutta kulutus painottuu aamuun ja iltaan. Pienessä mittakaavassa hajautetusti kulutuspisteessä tuotetun sähkön kilpailukykyä parantaa sähkön siirtomaksujen ja energiaverojen puuttuminen, mikä tekee siitä edullista tavallisille kuluttajille. Käytettävä energianlähde ei aina kata koko kiinteistön ener-giantarvetta, joten osaksi sähkö otetaan tavalliseen tapaan verkosta. Toisina aikoina talo on kuitenkin yliomavarainen sähkön suhteen, jolloin luontevaa on, että ylijäämäsähkö syötetään verkkoon. Sähköverkon haltijan on velvollisuus ottaa tuotanto verkkoonsa, mutta nykyisin siitä ei tarvitse maksaa käypää korvausta. Tilanne voi siis olla pahimmillaan se, että talo tuottaa enemmän sähköä verkkoon kuin sieltä ottaa mutta joutuu silti maksamaan verkosta ottamansa sähkön. Tämä epätasapaino on oikeustajun vastaista ja jarruttaa hyvää kehitystä. Ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta tarvitsemme myös pienistä yksiköistä saatavaa uusiutuvaa energiaa perinteisen suuriin yksiköihin perustuvan energiantuotannon rinnalle. Sähkön pientuotanto sekä siihen liittyvä palvelu-, asennus- ja huoltoliiketoiminta mahdollistavat myös uusien työpaikkojen synnyn. Esimerkiksi 10 000 uuden uuden aurinkosähköjärjestelmän asennus toisi Suomeen työtä 60—90 miljoonan euron arvosta. Erityisesti aurinkosähkössä nähdään paljon potentiaalia. Kevättalvellakin auringosta saadaan irti paljon, sillä piipaneelien hyötysuhde on kylmässä parempi kuin kesähelteellä. Saksassa tuotettiin vuonna 2012 aurinkoenergialla sähköä 27 gigawattia, mikä vastaa neljän ydinvoimalan vuosituotantoa. Ilmatieteen laitos on tehnyt aurinkosähkötutkimuksessaan vertailun Helsingin ja Rostockin välillä. Koko vuoden aurinkoenergian kertymä on Rostockissa vain noin 5 prosenttia parempi kuin Helsingissä. Vertailu Saksaan on mielekästä siksi, että maa on kotitalouksien tuottaman aurinkosähkön kärkimaita. Nettolaskutuksen mekanismin on syytä olla yksinkertainen, jotta vältytään sähköyhtiöiden ja kuluttajien väliseltä neuvottelubyrokratialta, kirjavilta käytännöiltä ja oikeusriidoilta. Sähkön pientuotannon verkkoon liitännän tulee tapahtua yksinkertaisena ja automaattisena ilmoitusasiana lyhyen aikaikkunan rajoissa. Suomessa on jo nyt laajasti käytössä älykkäitä etäluettavia sähkömittareita. Nettolaskutus parantaa kuluttajalähtöisen sähkön pientuotannon taloudellista kannattavuutta, mitä tässä aloitteessa esitetään. Taloyhtiöiden, esimerkiksi kerrostalojen, osalta taas takamittaroinnin käyttöönotto olisi edistysaskel yhteisten aurinkopaneelien hankintaan. Tämä kyseinen aloite on vain yksi toimi lukuisten tarvittavien toimien joukossa, ja toivon, että valiokunta pohtii aloitteen käsittelyn yhteydessä kaikkia niitä toimia, joita tarvitaan hajautetun uusiutuvan pienenergian edistämiseksi. Lähienergian edistäminen parantaa myös koko maan huoltovarmuutta, sillä tuotannon hajautuminen verkkoon vähentää suurten sähköhäiriöiden vaaraa. Tunnin sisäisen sähkönkulutuksen ja tuotannon netotuksen käyttöönotolla varmistetaan uusiutuvaa sähköä tuottavien kuluttajien tasa-arvoinen asema sähkömarkkinoilla. Nyt verkkoyhtiöiden keskenään erilaiset älykkäät sähkömittarit mittaavat kiinteistön omaa sähköntuotantoa eri tavoin. Nyt kuluttajien tismalleen samanlaisesta aurinkosähköjärjestelmästä saama taloudellinen hyöty vaihtelee verkkoyhtiöittäin. Kuluttajien tasapuolinen kohtelu, järjestelmien kannattavuuden koheneminen ja sähkökaupan läpinäkyvyyden parantuminen voidaan taata ottamalla käyttöön tunnin sisäinen laskennallinen nettomittaus. Arvoisa puhemies! Lakialoitteen pykäläesityksessä esitetään: "Tariffin hinnoitteluperusteena käytettävän ajanjakson ylitse lasketaan vain nettomääräisesti siirtyvän sähkön määrä sähkön sen hetkisen markkinahinnan mukaan.