samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-06-05 rouva puhemies! Tämä lakiesitys on varsin kelvollinen, hyväksyttävä ja tarpeellinen, kiitos siitä. Tässä on sivuttu keskustelussa montaa tärkeää näkökulmaa. Edustaja Myllykoski, tekin nostitte esiin sen, että ihmisillä pitäisi olla paremmat edellytykset myöskin tuunata ajoneuvoistaan eri tavoin vähäpäästöisempiä. Esimerkiksi parlamentaarisessa työryhmässä sovittu biokaasukonversio on varmaan yksi tällainen keino. Näitä kannattaakin ruokkia lisää, koska Suomen autokanta on yli 12 vuotta vanha keskimäärin, ja se on meille kyllä päästöpoliittisestikin iso haaste. lisäksi, että me tarvitsemme verotuottoja moneen hyvään tarkoitukseen, on syytä myös muistaa se, kuten täälläkin on jo mainittu, että tällä hetkellä tieverkon ja rataverkon korjausvelka on niin suuri, että jos me vaikkapa noudattaisimme kaikkia niitä parlamentaarisen liikenneverkkotyöryhmän hyviä esityksiä siitä, miten me kasvatamme jatkossa liikenteen korjausvelan hoitoon tarkoitettua budjettia, niin käytännössä me estämme kor-jausvelan kasvua mutta me emme pääse vielä muuttamaan suuntaa kunnolla. Tällä menollahan Suomelta veisi toistasataa vuotta hoitaa verkon korjausvelka kuntoon, ja tämä on varmaan sellainen aikajänne, mitä kukaan meistä ei halua odottaa. Siksi kannattaisikin miettiä ennakkoluulottomasti myös uusia tapoja järjestää liikenteen palveluita, ja näin on ilahduttavan paljon LVM:ssä tehtykin. Nostaisin esiin yksittäiset hankeyhtiöt investoinneissa. Mielestäni meidän kannattaa miettiä, voisiko myös kaupallisten kumppanien kanssa löytyä mahdollisuuksia vähentää liikenteen korjausvelkaa ja ennen kaikkea saada aikaan uusia liikenneinvestointeja. Tästä pääsemme siihen, että tämä tulee tietenkin johtamaan siihen, että joitakin kustannuksiakin saattaa loppukäyttäjälle tulla. Olen pahoillani siitä, että esimerkiksi niin sanottujen tienkäyttömaksujen — tai ruuhkamaksujen, kuten kaupunkiseuduilla puhutaan — edistäminen ei ole edennyt edes lainsäädäntötasolla eli Suomessa ei ole lainsäädännön puitteissa mahdollisuutta käynnistää esimerkiksi ruuhkamaksukokeilua. En tarkoita, että ruuhkamaksuja tarvittaisiin joka niemennotkoon, vaan haen sitä, jos esimerkiksi pääkaupunkiseudulla tietyt kunnat päättäisivät haluta tällaista jollain alueella kokeilla, niin mielestäni meidän tulisi heille antaa siihen mahdollisuuksia. Näiden kokeilujen perusteella voisimme sitten päätellä, onko näistä lopulta hyötyä paitsi liikkujille ja liikenteelle myös liikenteen päästövähennysten kannalta.
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-05 rouva puhemies! Täällä on puhuttu korjausvelasta. Ministeri Orpo mainitsi, että hyvä hallitus on tehnyt hyviä päätöksiä, ja monta kertaa on täällä hallitus ottanut kunnian talouskasvusta. Nyt kun talous kasvaa, niin myös rekkaliikenne lisääntyy koko ajan. Sen huomaa tuolla tien päällä, ja sen muuten huomaa noista teistä: Jos mennään lähelle kaupunkia, siellä on kapeat urat, koska henkilöautoliikennettä on paljon. Siitä kun mennään ulospäin, niin on raskaan liikenteen aiheuttamia uria. Onko tämä hyvä hallitus kiinnittänyt tämmöiseen asiaan huomiota, johonka ainakin me opposition puolelta olemme kiinnittäneet? Elikkä nyt jos halutaan, että elinkeinoelämä vielä vauhdittuu, eikö meidän kannattaisi sijoittaa siis tästä 8,3 miljardista siihen tiestöön, joka edesauttaa lisää sitä talouskasvua? Sitten vielä näistä tuontiautoista henkilökohtainen kokemus, kun on joutunut näitten kanssa tekemisiin: Jos haluaa hyvän auton — sillä hyvällä autolla on nimittäin hyvä myös ajaa, ja nykyään painotetaan paljon tuota varustelutasoa — ja ottaa tuontiauton, vähän käytetyn, siinä on varustelutaso yleensä paljon parempi kuin kotimaasta
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 parempia autoja ja saamalla päästöt alemmaksi. On syytä muistaa kuitenkin se, että suomalaisten kannattaa panostaa yhä innokkaammin siihen, että tuotamme itse mahdollisimman paljon biojakeita sisältäviä polttoaineita, että uusiutuvaa energiaa sekoitetaan fossiiliseen polttoaineeseen mahdollisimman paljon. Silläkin palvelemme tätä samaa päämäärää, tosin vähän eri teitä, nimenomaan sillä, että pyritään tällä autoverojen alentamisella sopivassa määrin nuorentamaan autokantaa. Suomessa on yksi Euroopan vanhimpia autokantoja; jos vertaa muihin Pohjoismaihin, niin me olemme ikävä kyllä siellä häntäpäässä. Autojen keski-ikä taitaa olla yli 12 vuotta tällä hetkellä, niin että sille puolelle kannattaa verokannustimin panostaa, siihen että ihmiset uusisivat autojaan ja sitten nämä vanhemmat autot poistuisivat käytöstä, mikä on myös hyvä ympäristöteko sinällään. Tiedän, että Metsäteollisuus vastustaa sitä, mutta se syy ei ole liikennepolitiikka, vaan se on tämä monopolipolitiikka, jolla vartioidaan sitä puunostomonopolia, että ei vain syntyisi markkinoille muualta kysyntää. Joka tapauksessa, jos me emme edustaja Myllykoskelle tiedoksi — itse laita tätä liikenneinfraamme kuntoon täällä, turha se on mennä naapurista kysymään, että pitäisikö meidän laittaa nuo kanavoinnit kuntoon. Kannattaa käydä Keski-Euroopassa ekskursiolla tutustumassa, vaikka nyt Tonavan rannalla, missä raskas liikenne kulkee. Jokainen tietää, missä se kulkee, mutta Suomessahan tälle tielle ei ole lähdetty, vaan on rakennettu yhä raskaampia rekkoja — mikä muuten näkyy, kun mennään kaupungeista ulos: Kun Kun ajatte jotakin maantietä, asvaltoitua tietä, vaikka kahden kaupungin välistä tietä, niin ajakaapa tien reunassa, katsokaa sitä tien oikeaa reunaa kulkusuunnassa. Siinä näkyy se deformaatio, kun raskas liikenne on jyrännyt sen tien reunan rikki. Se on juuri sitä, ylipainavien rekkojen kuorma kun heiluu, niin se aiheuttaa valtavan paineen tien reunaan ja sitten
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa puhemies! Kuten todettua, tämä esitys on verotuksen suuressa linjassa, eli verotuksen painopiste siirretään auton käytön suuntaan ja toisaalta autoverotuksessa, joka alenee, on sitten voimakas ympäristötekijä mukana. Tässä keskustelu on laajentunut hieman laajemminkin liikenteen rahoitukseen ja verotukseen. Nyt me tiedämme, kuten ministeri totesi, että vuosien saatossa liikenteen välillistä verotusta on käytetty hyvinvointipalveluihin, suurimpiin pääluokkiin, sosiaali- ja terveyspääluokkaan ja koulutukseen, eli niistä sitten pitää leikata, jos me haluamme voimakkaasti siirtää tätä tuloa välttämättömän liikenneinfran rakentamiseen. Meillä oli liikenneverkkotyöryhmä. Se oli niin kuin yleensä parlamentaariset työryhmät tässä eduskunnassa: ne eivät ole tehokkaita ja enemmän tai vähemmän epäonnistuvat, kun oppositio ei lähde mihinkään rakentavaan yhteistyöhön näinä aikoina.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Minun mielestäni se on hyvä asia, että täällä pohditaan yli puoluerajojen ja pidemmällä tähtäimellä näitä meidän infrahankkeitamme, ja näin tulisi tehdä enemmänkin, koska se antaa ennakoitavuutta myös tuonne maakuntiin sitten ja pystytään myös ennakoivasti sitten katsomaan niitä tarpeita elinkeinoelämän tarpeitten mukaan. Mutta siinäkin haluaisin kiinnittää huomiota myös siihen, että katsotaan poikittaisliikennettä, esimerkiksi valtatiellä 18 ainut rakentamaton valtatietasoinen yhteys on sen oikaisu Myllymäen ja Multian välillä, ja se on tämmöinen, joka parlamentaarisesti tulisi katsoa jatkossa eteenpäin.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-05 laeiksi autoverolain ja ajoneuvoverolain muuttamisesta on sinänsä tosiaan varsin tekninen, niin kuin tässä moneen otteeseen keskustelun aikana on mainittu. Mutta on kuitenkin hyvä, että tätä liikenteen verotukseen ja liikenteen maksuihin liittyvää keskustelua täällä eduskunnassa avoimesti käydään. Liikenteen verotuksen yleinen keventäminen on mielestäni monen puolueen puolueen yhteinen toive, ja sitä myös valtiovarainministeri tässä äsken otti esille, että hallitus mahdollisuuksien mukaan edesauttaa suomalaisten liikkumista. Se on toki tärkeää myös elinkeinoelämän kannalta. Mutta korostan myös sitä, että valtiovarainvaliokunnan ja sen verojaoston on nyt käytävä erityisen tarkasti tämän esityksen taloudelliset vaikutukset läpi, ettei autoilijoihin kohdistuva vero- ja maksurasite vain nouse. Arvoisa puhemies! Edustaja Hakkarainen otti tässä hieman aiemmin esille raskaasta liikenteestä ja sen lisääntymisestä aiheutuvan tiestön voimakkaan kulumisen, mikä tietysti edellyttää monelta osin perusparannustöitä eri puolilla Suomea olevassa tieverkostossa.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa rouva puhemies! Edellä edustaja Savio veikin puheenvuoron keskiöön. Nyt on ehkä helpompi vain kommentoida edustaja Hoskoselle. Välihuutoni tarkoitti sitä, että edustaja Hakkarainen täällä aiemmissa istunnoissa tyrmäsi sen, että meidän vesikanavaliikennettämme voitaisiin kehittää. Itse olen edustaja Hakkaraisen kanssa hieman eri mieltä, sillä kiireettömien kuljetusten osalta kanavaliikenne on erittäin hyvä ja kannatettava asia. Se, minkä edustaja Hakkarainen toi omassa puheenvuorossaan aiemmin esille purkamisesta ja lastauskustannuksista, on varmasti totta, mutta ehkä se on sitä, että meillä teollisuudessa ei haluta omaisuuden, joka on kuljetettavana, säilyvän pitkäänkään taseissa, vaan se nopeakiertoisuus on se tavoite. Meidän pitäisi pystyä näkemään ja erottamaan nämä kaksi asiaa toisistaan. Kiireettömissä kuljetuksissa vesikanavisto olisi enemmän hyödynnettävissä. Parlamentaarinen liikennetyöryhmä ei ottanut oikeastaan millään lailla huomioon sitä, että meillä on vesistö, jota pitkin pystyttäisiin siirtämään kiireettömiä, raskaita kuljetuksia. — Edustaja kyllä meillä on kiireettömiä kuljetuksia, jos vain niin halutaan nähdä. Ei meillä malmikaan kulje päivässä rikastamolta jalostamoon, vaan kyllä siihen oma aikansa vaaditaan. Mutta vielä kerran: minä ainakaan ole tuomitsemassa tätä esitystä, vaan päinvastoin se on tärkeä, mutta pitää huomioida, että autoilun kustannukset eivät saa nousta esteeksi niin, että ihmisten töissäkäyminen tulee kalliimmaksi kuin sieltä saatu ansio. Meidän pitää muistaa, että jos haluamme puuttua tähän kohtaanto-ongelmaan, kun emme me ole pystyneet verotuksellisesti kannustamaan siihen suuntaan, että ihmiset muuttaisivat työn perässä,
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-05 ympäristölainsäädäntö edessä. Heinäkuun alkuun on niitten puitten oltava sieltä maastosta pois. Ei niitä voi järveenkään laittaa lahoamaan ja sinne vettymään. Mihinkä ne laitetaan? Nyt tehtailla on ne ajat, myös sahoilla, elikkä se puu siirtyy hyvin nopeasti sieltä kannolta sinne tehtaan siiloon. Elikkä siinä on se ongelma.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-06-05 Itselläni on kokemusta nuoruudesta Datsun 120A F-II:n tuunaamisesta, ja se ainakin motivoi minua, jos ei muuta, niin opiskelemaan. Mutta asiaan. Tässä on minusta käyty erinomaisen hyvää liikennepoliittista keskustelua laajemminkin. Liikenne on aivan oleellinen osa Suomea, Suomen pärjäämistä, kilpailukykyä, ihmisten arkea. Meillä on hyvin erilaisia tarpeita, ja meidän pitää pystyä liikennepolitiikalla huomioimaan alueiden erilaiset tarpeet, ihmisten erilaiset tarpeet. Jotakin muuttuvasta maailmasta kertoo se, että pääkaupunkiseudulla tämän päivän nuorista ikäluokista 30 prosenttia suorittaa ajokortin, eli aika suuri muutos. Samaan aikaan meillä on valtava teknologiamuutos, jossa meille tulee koko ajan uutta teknologiaa, vähäpäästöisempiä autoja, sähköautoja, biopolttoaineita ja niin edelleen. Tämä kehitys on ollut todella huimaa, ja uskon, että ilmastonmuutoksen vastainen työ entisestään vain kiihdyttää ja vauhdittaa tätä uusien teknologien käyttöönottoa. Siksi liikennepolitiikkaa ja liikenteen verotusta pitää katsoa kokonaisuutena. silloin, kun tehdään tämäntyyppisiä muutoksia, on parempi pidättäytyä sillä hetkellä siinä muutoksessa, tehdä tekninen muutos, mutta olette aivan oikeassa, arvon edustajat, siinä, että liikenteen verotusta pitää miettiä kokonaisuutena, katsoa siinä ympäristö- ja ilmastokysymykset, elinkeinopoliittiset kysymykset ja sitten sinne ihmisten arkeen liittyvät käytännön asiat aina siitä autoilun arkipäivän hinnasta verotus tässä siirtymäajalla kiristyy. Minusta se ei ole niin suuri asia, ja vielä palaan siihen, että jos verotaulukoihin nyt liittyy sellaista, joka ei ole teknisluontoista vaan aiheuttaa kannustinongelmia, niihin voidaan yhdessä valiokunnan kanssa asiallisesti palata. Vielä öljyn
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa rouva puhemies! Lyhyesti vain tästä vesiteiden käytöstä, mistä edustaja Hakkarainen äsken sanoi, että se ei tule ikinä pelaamaan, tai millä termillä hän sitä kuvasikaan. Joka tapauksessa ei tietenkään mikään kanava, jos rakennetaan yksi kanava jonnekin, auta mitään. Koko verkonhan pitää olla kunnossa. Jos me rakennamme keskelle korpea moottoritien pätkän, yhden pätkän moottoritietä, niin mitä semmoisella tekee, kun se ei liity mihinkään liikenneverkkoon? Suomalainen metsäyhtiö UPM, joka omistaa yhden maailman suurimmista sellutehtaista Uruguayn Fray Bentosissa, tuottaa yli miljoona tonnia sellua per vuosi. Millä se aika pitkälti kuljettaa maailmanmarkkinoille sieltä joenvarresta raaka-aineen? Jokea pitkin proomuilla ja laivoilla sinne tehtaalle, ja siitä menee sitten laivoilla valmis tuote merenrantaan, jossa se lyödään valtamerilaivoihin ja tuodaan Eurooppaan valtameren yli. Elikkä UPM... — Mitä tulee jokien jäätymiseen, nykyisellä tekniikalla Suomessa nämä järvien jäät, mitä on, ovat paperia. Niillä ei ole mitään merkitystä enää. Nykytekniikka hoitaa sen. On turha puhua jäistä, kun ne eivät ole mikään ongelma. Se on tekosyy. — Mutta katsokaa, minkä takia UPM:n kannattaa nimenomaan panostaa vesireittien käyttöön Uruguayssa muttei Suomessa, vaikka meillä on paljon paremmat vesireitit täällä kuin siellä.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa puhemies! Hallinnon keventäminen ja byrokratian vähentäminen ovat olleet hallituksen kärkihankkeita sen aloittamisesta, vuodesta 2015, lähtien. Suorastaan suurta harppausta tässä asiassa ei nyt ole nähty, mutta tällaisia yksittäisiä, melko järkevän kuuloisia pienempiä norminpurku‑ ja keventämishankkeita on kylläkin ollut esillä. Toivoa sopii, että tästä uudesta valtakunnallisesta virastosta ei tule uutta hallintoporrasta, jossa on suuripalkkainen johtaja
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa rouva puhemies! Vaikka tässä on viranomaisen toimen uudelleenjärjestelemisestä elikkä Ulosottolaitoksen perustamisesta kyse, täällä ovat sekä edustaja Taavitsainen että Tolppanen pitäneet hyvät puheenvuorot liittyen siihen, kuinka monia suomalaisia ulosotto tänä päivänä todellakin koskettaa, 10:tä prosenttia. Se, että ulosotossa suurta roolia näyttelevät erityisesti erilaiset terveydenhuollon maksut, on kyllä huolestuttavaa näin sote-uudistuksen aattona, erityisesti kun asiakasmaksulainsäädäntöä ei ole vielä tänne taloon saatu. Siinä mielessä jos ajatellaan, että näillä nykyisilläkin maksutasoilla tällä hetkellä ihmiset kamppailevat sen kanssa, pystyvätkö he maksamaan näitä terveydenhuollon maksuja, kuitenkin meillä tänä päivänä on olemassa maksukatot ja vastaavat, niin kyllä tämä herättää kysymyksen, minkätyyppistä lainsäädäntöä sitten ollaan tulevaisuudessa tekemässä, ja se on huomioitava. On myöskin tämä palkkauskysymys, minkä edustaja Taavitsainen tähän liittyen nosti esille: on tärkeää kyllä huomioida, että että voi sanoa, että harva ihminen pystyy vastaavalla tavalla niin sanotusti justeeraamaan oman palkkansa kohdalla, eikä riippumattomalle viranomaiselle varmaankaan välttämättä tämäntyyppinen ikään kuin bonuspalkkaus ole sovelias. Tämä on houkuttelevampaa sitten jäädä siihen tilanteeseen, että on toimeentulotuella, jolloin siitä toimeentulotuesta ei tehdä tätä ulosmittausta. Meillä on tänä päivänä ainoastaan 30 kaupunkia, jotka antavat tällaista sosiaalista luototusta. Eli henkilö, joka pystyisi saamaan tämmöisen sosiaalisen luototuksen, pystyisi silloin näistä veloistansa pääsemään, koska tämän sosiaalisen luototuksen ehtona on se, että ihmisellä on esimerkiksi työsuhde tai hän pystyy muuten osoittamaan, että hän saa koko ajan jatkuvaa tuloa. Siinä mielessä tässä on nyt yksi tällainen, kun puhutaan niistä kannustinloukuista, iso ulosottoon liittyvä kannustinloukku, mikä jättää ihmiset toimeentulotuen varaan, koska ei kannata ottaa työtä vastaan, koska se heikentää heidän elämäntilannettaan, kun he tietävät, että heillä on olemassa näitä ulosotossa olevia velkoja.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa rouva puhemies! Tässä asiassa on tietenkin erotettava kaksi täysin eri asiaa toisistaan: On tämä hallinnollinen uudistus, joka kokemuksen mukaan on varmasti välttämätön. Se yhdenmukaistaa käytäntöä ja tekee siitä yksinkertaisempaa sikäli, että se poistaa myös oikeusvarmuuden loukkaamismahdollisuudet juuri erilaatuisella menettelyllä ja tapauksiin eri tavalla suhtautumalla. Toinen puoli on sitten tämä inhimillinen puoli. Ulosotossahan on aina, täytyy muistaa, kaksi parttia: on ulosoton haltija ja velallinen. Heidän intressinsä eroavat hyvin paljon toinen toisistaan. Ulosoton haltija haluaa tehokkuutta ja nopeutta, ja velallinen haluaa inhimillistä kohtelua, joka on oikeudenmukaista ja jossa on näissäkin puheenvuoroissa hyvin esille tulleet seikat. On varmaan välttämätöntä, että tämmöiset summaariset asiat voitaisiin käsitellä summaarisesti ja oi- keusvarmasti sillä nopeudella, mikä niissä on mahdollista, ja valtavan suuret ulosottovelat, lähellä konkurssia olevat ja konkurssiin liittyvät — jotka vaativat monimutkaista ja oikeus-varmaa käsittelyä nekin ja jotka kuluttavat aikaa — niin, että tämä velkoja ei joudu mittaamattomasti odottamaan eikä myöskään velallinen kärsimään. Siis paitsi että hallintoa nyt uudistetaan, on kyllä syytä myös mennä tämän ulosoton sisällön tarkkaan perkaamiseen ja hoitamiseen niin, että näitä asioita ei olisi näin suurella, 10 prosentin määrällä kuin nyt on. Siellä on erittäin suuri määrä näitä summaarisia mutta myös nyky-yhteiskunta houkuttimineen, niin kuin tiedämme, ottaa vallan monesta ihmisestä ja saa elämään yli varojensa. Houkutukset ovat hetkellisiä, ja niihin on helposti saatavilla rahaa, ja tämä passivoi osaa lisää. Sellaista elämää ei ole aikaisemmin ollut ja nyt on.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-05 ulosoton rakenteellinen uudistus, joka nytten tulee, tarkoittaa sitten sitä, että Valtakunnanvoudinvirastosta ja 22 ulosottovirastosta muodostetaan yksi valtakunnallinen virasto, elikkä yksi mammuttivirasto, ja tämä on yksi ongelma tässä. Tässä on se ongelma, että nyt enää ulosotossa oleva ihminen ja vouti, ulosotossa oleva ihminen ja ulosottomies, eivät kohtaa. Silloin ei voida enää sopia asioista ja saada asioita menemään ikään kuin inhimillisemmin eteenpäin. Sen näen tässä, että mitä kauemmas hallinto viedään, mitä kauemmas päätöksenteko viedään, niin varsinkin silloin, jos puhutaan inhimillisestä puolesta, se on sitä huonompi asia sille velalliselle. Tietysti sen kannalta, jolle ollaan velkaa, asia on parannus.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa puhemies! Vaikka tässä nyt käsiteltävässä esityksessä enemmän kysymys on teknisistä asioista ja rakenteellisista muutoksista, niin on hyvä, että salissa käydään vähän laajempaa keskustelua tästä aihepiiristä. Niin kuin moni edustaja edellä on todennut, kyllähän nämä ulosottoon liittyvät asiat ovat jälleen pinnalla. Ja jos nyt ihan määrällisestikin ajatellaan, niin puolta miljoonaa suomalaista tällä hetkellä asia koskee, ja se, mihin edustaja Taavitsainen hyvin viittasi, oli nimenomaan huoli siitä, että näiden nuorten määrä, jotka ovat ulosoton piirissä, on tässä kasvanut — kyllä hälytyskellojen pitäisi jokaisella meillä soida. Kun tätä laajaa asiaa nyt pohditaan ja mietitään eri ratkaisukeinoja, niin siinä varmaan nousee esille erilaisia toimenpiteitä: On paljon puhuttu siitä, mitä tälle suojaosalle voitaisiin tehdä, siitä, olisiko järkevää tätä suojaosaa nostaa, mikä nimenomaisesti madaltaisi työn vastaanottamisen kynnystä nimenomaan pieni- ja keskituloisilla, mikä olisi siinä mielessä järkevää, että saisimme nostettua ihmisiä takaisin työelämään. Se käsittääkseni on aika yhteisesti sanottu tavoite tässäkin salissa monesti. Sitten toisaalta on ihan sopivaa kysyä, onko oikein, että näillä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuilla, jotka menevät ulosottoon, pystytään bisnestä tekemään. Se on hyvä kysymys, kun mietitään, mikä se hyvinvointiyhteiskunnan arvolupaus on — se on kuitenkin se, että kaikki hoidetaan eikä kenellekään aiheuteta kohtuutonta taakkaa. Ja ehkä kolmas kysymys liittyy siihen, että kun näitä ulosottotapauksia sitten katsotaan, niin monesti käy niin, että pienestä pääomasta on kasvanut korkokulujen ja muiden perintäkulujen jälkeen kohtuullisen suuri vyyhti, ja vaikka olisitkin ajatellut, että olisit ajatellut, että olisit lyhentänyt jo pääoman pois, niin sitten käykin ilmi, että oletkin pelkästään korkoja ja perintäkuluja lyhentänyt ja pääomaa on edelleen jäljellä. Näiden kokonaisuuksien läpikäyminen vaatisi varmaan myös enemmän aikaa tässä salissa. Sen takia kyllä lämpimästi kannatan edustaja Taavitsaisen ja edustaja Tolppasen jättämää keskustelualoitetta, jotta tämä asia voitaisiin tässä myös käydä vähän laajemmalla porukalla läpi ja mietittäisiin sitten ratkaisuja näihin asioihin, jotta kukaan ei musertuisi Suomessa
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 rouva puhemies! Edellä edustajat Räsänen ja Myllykoski käyttivät hyvin ammattitietoisia ja hyvin osaavia puheenvuoroja. Pyysin puheenvuoron sillä hetkellä, kun edustaja Tolppanen erityisesti otti esiin uudelleen tämän, miten monet nokkelat osaavat ottaa yhteyttä ulosottomiehiin ja kaikki eivät sitä hallitse. Se ei ole yksinomaan hyvä asia. Ja kuten edustaja Tolppanen juuri ajatteli, kun hallinto keskitetään, niin mahdollisuus tähän näppäryyteen poistuu. Nimittäin oikeusvarmuus, yhdenmukainen kohtelu kaikkia kohtaan, on kyllä hyvin tärkeä elementti tuossa oikeudentunnon toteutumisessa. Pelkkä näppäryys ja osaaminen, se että ottaa yhteyttä juuri henkilökohtaisesti henkilöön, joka toteuttaa yhteiskunnan järjestelmää, ei ole pelkästään hyvä asia. kun sellainen, joka on nuhteeton ja kaiken yrittää toteuttaa muttei ota henkilökohtaisesti yhteyttä, joutuu sitten käytännössä kärsimään, niin ei ole silloin tasaisesti toteutunut tämä yhteiskunnan järjestelmä. Minä pidän tätä uusimista hyvänä, mutta niin monet, monet puheenvuorot osoittavat, sisältö kaipaa perkaamista. Jälleen kerran on mentävä uudelle tasolle, etenkin — niin kuin edustaja Räsänen toi esiin taas kerran — tässä nuorten ongelmassa. On se hirveä tilanne nykyjärjestelmässä, jos nuori joutuu leimatuksi, joutuu kirjatuksi ja nimi säilyy epäluotettavana kansalaisena. Siitä on vaikea ponnistaa eteenpäin.
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-06-05 Hallitusohjelman mukaan Suomen turvallisuusympäristön muutos ja uudenlaiset uhat edellyttävät uudenlaista valmiutta ja uudenlaista varautumista. Tämä koskee erityisesti monimuotoisten uhkien, kuten hybridivaikuttamisen, torjuntaa. Miehittämättömät ilma-alukset ovat osa tätä kokonaisuutta. Puolustusvoimien arvion mukaan miehittämättömän ilmailun sille aiheuttama uhka on merkittävä. Ehdotetulla lailla pyritään suojautumaan vieraan vallan sotilaallisilta toimijoilta ja niiden lukuun toimivilta tahoilta. Puolustusvoimille esitetään toimivaltuutta puuttua teknistä laitetta tai voimakeinoa käyttäen lennokin tai miehittämättömän ilma-aluksen kulkuun, mikäli sen lennosta aiheutuu uhkaa maanpuolustukselle tai Puolustusvoimien toiminnalle. Laissa olisi säännökset toimivaltuudesta Puolustusvoimien käytössä olevilla alueilla ja niiden ulkopuolella. Puolustusvoimat voisi toimia lennokin liikkumisen estämiseksi ensinnäkin silloin, kun laite lähestyy Puolustusvoimien käytössä olevaa aluetta, esimerkiksi varuskuntaa, tai väliaikaisessa käytössä olevaa aluetta, esimerkiksi sotaharjoitusaluetta, tai sellaista ilmatilan rajoitusaluetta, jolla Puolustusvoimien alue sijaitsee. Toiseksi lennokin liikkuminen voidaan estää Puolustusvoimille säädetyn turvaamistehtävän suojaamiseksi. Lentävä laite voitaisiin pudottaa alas myös silloin, kun sen liikkumisen tai muiden olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että se vaarantaa maanpuolustusta, Puolustusvoimien toimintaa, tai jos sen kulkuun puuttuminen on välttämätöntä hengen tai terveyden suojaamiseksi yleisellä paikalla. Toimittaessa yleisellä paikalla on toimintatavoista aina sovittava poliisin kanssa erikseen. Lisäksi esityksessä on huomioitu yhteistyö Viestintäviraston ja muiden viranomaisten kanssa. Toimivaltuuksien käyttö liittyisi aina Puolustusvoimien lakisääteisten tehtävien hoitamiseen, ja sotilasviranomainen käyttäisi aina lain edellyttämää suhteellisuusharkintaa. Tehtäviä hoitavat henkilöt olisivat myös asianmukaisesti koulutettuja. Arvoisa rouva puhemies! Miehittämättömän ilmailun uhkaan vastaavaa teknologiaa kehitetään jatkuvasti. Lakiesityksessä esitetyt säännökset ovat tekniikkaneutraaleja, eli ne jättävät tilaa erilaisille vaihtoehdoille. Tarkoitus on, että laki on ajan tasalla myös tulevina vuosikymmeninä. Yksityiskohtaiset tiedot Puolustusvoimien kalustosta ja laitehankinnoista eivät ole julkisia, koska ne liittyvät Puolustusvoimien suorituskykyihin. Esityksessä on huomioitu tekniseen vaikuttamiseen ja tietosuojaan liittyvä problematiikka sekä arvioitu lakiehdotusta huolellisesti perustuslain kannalta. Puolustusvoimissa on varattu valmiuden kehittämiseen resurssi, jonka tulisi kattaa säädösmuutoksista aiheutuvat kulut. Puolustusvoimien investointien tehokkaan käytön kannalta on tärkeää, että sääntelyä kehitetään täsmällisemmäksi. Säädösmuutoksista johtuen ei esitetä lisämäärärahaa. Tarvittavat investoinnit ja henkilöresurssit pystytään kohdentamaan kehittämisohjelmien puitteissa osana Puolustusvoimien normaalia toimintaa.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-05 hyvin esitteli. Tarkoituksena on lisätä säännöksiä, jotka koskevat lennokkeja ja miehittämättömiä ilma-aluksia. Tarve muutoksille on syntynyt teknisen kehityksen, kansainvälisten esimerkkien ja myös Suomessa tapahtuneiden ilmiöiden pohjalta. Uudet uhat edellyttävät uusia valmiuksia, ja niiden käytölle ei saa olla lainsäädännöllisiä esteitä. Puolustusvoimien mahdollisuudet vastata lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten uhkaan ovat nimenomaan toimivaltasäännösten vuoksi nykyisin tulkinnanvaraisia. Tämä puute on nyt korjattavana. Lennokkeja voidaan käyttää tiedusteluun, viranomaisten toiminnan paljastamiseen, salakatseluun ja salakuljetukseen. On myös mahdollista, että niitä voidaan käyttää räjähteiden kuljettamiseen ja täsmäkohteiden vaurioittamiseen. Lennokkeja voidaan myös käyttää parvena, jolloin niiden vaikutukset luonnollisesti kertautuvat. Esimerkiksi Syyrian sodassa lennokkeja on käytetty käsikranaattien pudottamiseen sotilaskohteisiin ja ilmeisesti myös siviilikohteisiin. Nyt käsittelyssä olevan esityksen tavoitteena on parantaa yhteiskunnan turvallisuutta. Puolustusvoimille annetaan riittävät ja yksilöidyt toimivaltuudet puuttua lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten uhkaan. Esitys ei muuta nykyistä käytäntöä, jossa poliisi vastaa järjestyksestä ja turvallisuudesta yleisellä alueella. Tarkoitus on, että Puolustusvoimat voi itse puuttua niihin tilanteisiin, joissa lentotoiminta kohdistuu erityisesti Puolustusvoimien toimintaan sen käytössä olevilla alueilla. Hallituksen esityksessä määritellään, kenellä on Puolustusvoimissa päätösvalta ilma-alusten kulkuun puuttumisessa. Päätöksen voi tehdä esimerkiksi varuskunnan päällikkö tai harjoituksen johtaja. Jos epäilyttävää toimintaa havaitaan yleisellä paikalla, esimerkiksi tutkakaluston huollon yhteydessä, niin Puolustusvoimien on ilmoitettava asiasta poliisiviranomaisille. Yleistoimintavaltansa perusteella poliisi voi ottaa tehtävän hoitaakseen tai hoitaa sitä yhteistyössä Puolustusvoimien kanssa. Tavoitteena on, että kaksi toimivaltaista viranomaista tietävät toistensa toiminnasta ja tilannekuva on yhteinen. Niin ei luonnollisesti saa tapahtua, että kaksi viranomaista puuttuu tilanteeseen toisistaan tietämättä. Kansainvälinen vertailu todistaa, että lennokkien ja miehittämättömien ilma-alusten toimintaa on myös lainsäädännössä tarkasteltava uudessa valossa Suomessa. Suomeen kohdistuvat uhat ovat yhä moninaisempia. Laajamittainen disinformaation levittäminen, kyberhyökkäykset ja lennokit ovat osa tätä kokonaisuutta, ja niitä voidaan pahimmillaan käyttää yhdessä tai erikseen mitä mielikuvituksellisimmillakin tavoilla. Lainsäädännön ja toimivaltarajojen aiheuttama kitka on pidettävä sellaisena, että nopea vastareagointi on mahdollista.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 ja me teemme lainsäädännön sitä varten, että näitä ei voida väärinkäyttää. Varmasti aika paljon ihmisillä on uteliaisuutta, mutta se voi olla myös ilkivaltaa, ja sitten se voi olla myös tiedustelutarkoituksessa tai muussa vastaavassa Puolustusvoimia vastaan kohdennettua uhkaa. Kysyisinkin oikeastaan ministeriltä, kun olette paikalla: Onko ollut vaaratilanteita tai uhkatilanteita sen suhteen, että droneja olisi käytetty
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-05 Oikein hyvä ja kannatettava lakiehdotuksen perusajatus, ja kun tätä lakiehdotusta tulee kahlattua vielä lisää, niin selkeästi sitten näkee, voiko tämän ihan sellaisenaan hyväksyä vai jollain korjauksilla, muutoksilla. Kun saan toimia myös jäsenenä hallintovaliokunnassa, jossa käsitellään sisäisen turvallisuuden toimijoiden tarpeita ja sisäisen turvallisuuden tilaa, niin myös sillä puolella tähän drone-ongelmaan, miehittämättömien ilma-alusten käyttämiseen, törmätään tuon tuosta. Sen lisäksi julkisessa keskustelussa ihmisillä on huoli etenkin salakuvaamisesta, salakatselusta, ilmaliikenteelle aiheutuvasta vaarasta ja niin edelleen, se jakaa kansalaisten tuntoja yhteisen huolen nimissä. Kysyisin ministeriltä: pitäisikö rakentaakin ehkä vielä enemmän tämmöinen poikkihallinnollinen ohjelma tähän drone-ongelmaan, joka meillä on, ja ovatko tuomiot
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-05 on eri maissa todella paljon tutkittu ja viety eteenpäin sekä nämä ovat myöskin eri maiden puolustusvoimien käytössä palvelemassa sitten puolustusvoimia, niin onko meidän Puolustusvoimilla tutkimusta, niin että me tiedämme, mikä tällä hetkellä näiden suorituskyky on, mihin ne pystyvät, ja suojataksemme itseämme tunnemmeko tämän teknologian tarpeeksi hyvin
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 rouva puhemies! Drone-keskustelua käydään monessa pöydässä tänä päivänä. Täällä on ansiokkaasti otettu esille myös tämä siviilipuolen ongelma, mitä varmaan myös täytyy pohtia samaan aikaan. Mutta Puolustusvoimien näkökulmasta toki nämä tiedusteluasiat ja kuljetusasiat ovat sellaisia asioita, mitkä ovat varmaan myönteisiäkin asioita. Näitähän pystytään monessa asiassa hyödyntämään, ja sillä lailla saadaan paljon nykyaikaista tekniikkaa mukaan. Kysyisin kuitenkin ministeriltä: kuinka paljon näitä käytetään Suomessa tarkkailu-, tiedustelutehtävissä, ja miten esimerkiksi PV:n omaa vartiointia,
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-05 puolustushallintomme on ajan tasalla ja seuraa tekniikan ja sotavälineiden kehitystä. Drone-tekniikka on viime vuosina, kuten täällä on todettu, kehittynyt aimo askelin ja kehittyy edelleen, se on selvä. Kun seuraa uutisia maailmalta, niin voi havaita, että ei tätä pelkästään tutkita vaan näitä kyllä käytetäänkin tiedusteluun ja myös pahantekoon. Esimerkiksi Isis yksinkertaisimmillaan on käyttänyt droneja siihen, että on ripustettu käsikranaatti dronen kyytiin, lennätetty se sitten vastustajan asemien päälle ja pudotettu sieltä niskaan, ja aiheutetaan näin tuhoa. Kysyisinkin ministeriltä: mikä on se meidän valmiutemme,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-05 Tässä tullaan siihen, että lainsäädäntö ei aina pysty seuraamaan teknologian kehitystä, ja siksi sen päivittäminen on tarpeen, että käsite tällaisesta lennokista määritellään ja säädetään ne keinot, millä siihen voidaan puuttua. Tällaista käyttöä on laajalti, esimerkiksi meillä tuolla itärajan tuntumassa on ollut tapauksia salakuljetuksesta tällaisilla droneilla. Nythän tilanne on se, että kodinkoneliikkeestä voi kuka tahansa käydä ostamassa kamerallisen lentolaitteen, jonka lentomatkaulottuvuus on kohtuullinen ja kamera on hyvin tarkka. Vaikka tässä laissa viitataankin erityisesti vieraan vallan kohteisiin ja sotilaallisiin toimijoihin, joiden teknologia on varmasti tätä kehittyneempää, silti eräs tekijä on myös se, että aivan tavalliset uteliaat kansalaiset tai vaikkapa sensaatiolehtien, kuten Helsingin Sanomien, toimittajat saattavat lennellä tällaisilla lennokeilla sotilaskohteiden lähelle ja ottaa sieltä kuvia. Ei ole varmaankaan kansallinen etumme, että tällainen toiminta on mahdollista lain estämättä.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa puhemies! Tässä on hyvä esimerkki siitä, että kun teknologia kehittyy, niin myös lainsäädännön pitää elää ajassa. Aina kun teknologia kehittyy, se luo totta kai uusia mahdollisuuksia, mutta samalla sitten syntyy näitä erilaisia uusia uhkakuvia. Ja kun tiedämme esimerkit maailmalta, näemme, että kyllä näihin mahdollisuuksiin sitten vähän niin kuin pahassa mielessä eri toimijat ovat tarttuneet, ja siitä syystä on kyllä järkevää, että tätä kansallistakin lainsäädäntöä nyt täsmennetään. Niin kuin edustaja Kari tuossa totesi, tällähän on myös monia yhtymätekijöitä siviilikriisinhallinnankin puolella poliisin toimintaan, jolla on sitten edelleen yleistoimintavaltuus, ja on varmaan syytä, että näitä tulevaisuudessa kehitetään käsi kädessä, koska näiden miehittämättömien alusten käyttö tulevaisuudessa varmasti vain lisääntyy, liikkuvatpa ne sitten maalla, meressä tai ilmassa, ja on varmaan syytä, että tätä tarkasti seurataan ja myös mietitään, miten lainsäädäntö tulevaisuudessa yhä paremmin pystyy näihin vastaamaan.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-05 laitetaan nyt ajan tasalle, ja on erittäin myönteistä ja tärkeää, että tässä myös tämä teknologianeutraalius on otettu huomioon. Niin kuin olemme monta kertaa tässä salissa saaneet huomata, lainsäädäntö usein laahaa perässä niissä tilanteissa, jos johonkin tiettyyn tekniikkaan ollaan kiinnittämässä huomiota, ja erityisesti kiitosta puolustusministeriölle siitä, että tämä on tehty teknologianeutraalisti. Ehkä tässä on kaksi hieman erilaista kokonaisuutta. Toinen on tämä, minkä Puolustusvoimat on esille nostanut, eli vieraan vallan selkeä sotilaallinen toiminta tai sitten heidän lukuunsa täällä toimiva toimija. Mutta sitten toinen, mikä tässä keskustelussa on esille tullut useammassakin puheenvuorossa,
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2018-06-05 on todettu liikennettä esimerkiksi sotaharjoitusten yhteydessä lähes säännönmukaisesti nykyään. Edustaja Savola kysyi myös, mikä on torjuntakykymme, ja ymmärtääkseni myös edustaja Kopra viittasi kysymyksellään siihen. Kykyä on jo nyt, mutta lainsäädäntö on puuttunut, ja sen takia tämä lakiesitys on tarpeellinen. Yksityiskohtaiset tiedot Puolustusvoimien kalustosta eivät tietenkään ole julkisia, koska ne liittyvät Puolustusvoimien suorituskykyihin, mutta keinot torjua droneja tai lennokkeja ovat monet alkaen haulikosta päättyen elektroniseen vaikuttamiseen ja kaikkea siltä väliltä, ja kehitämme näitä keinoja jatkuvasti. Tämä lakiesitys on niin sanotusti tekniikkaneutraali siksi, että se voisi olla voimassa vuosikymmeniä. Edustaja Kari puhui poikkihallinnollisuudesta. Kyllä, tätä lakiesitystä, vaikka se koskeekin puolustushallintoa, on valmisteltu osin poikkihallinnollisesti. Olemme hyvässä yhteistyössä sisäministeriön kanssa tätä omaa lakiamme valmistelleet. Ja sisäministeriö tulee perässä: poliisi ja Rajavartiolaitos tarvitsevat omat lakimuutoksensa. Edustaja Taavitsainen ja osin edustaja Pakkanenkin kiinnittivät huomiota tutkimukseen. Me tutkimme tätä lennokkien teknologista kehitystä jatkuvasti. Lennokit ovat meille uhka mutta myös mahdollisuus. Meillä on Puolustusvoimilla ollut lennokkeja käytössä jo vuosia. Niitä käytetään tiedusteluun ja valvontaan, ei vaikuttamiseen. Jatkossa meillä on lennokkeja käytössä yhä enemmän.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa herra puhemies! Hyvä ministeri! Tuossa debattiosuudessa jo hivenen tätä kokonaisuutta kävin läpi, ja pidän erittäin hyvänä sitä, että Puolustusvoimat päivittää nyt toimivaltuudet miehittämättömien ilma-alusten osalta. Tämä uhka on itse asiassa merkittävä. Meillä on Ruotsista esimerkkinä tapauksia, joissa jopa sotaharjoitus on jouduttu keskeyttämään hetkeksi tämäntyyppisen häirinnän takia, ja on hyvä, että meillä on ajantasainen lainsäädäntö siinä. Tilanne vaatii siis uudenlaista valmiutta ja varautumista. Sotilasalueella, mutta myös sotaharjoituksissa, on tuntemattomia miehittämättömiä aluksia havaittu, ja erityisesti silloin, kun ne ovat vieraan vallan sotilaallisten toimijoiden lähettämiä tai heidän lukuunsa toimivien henkilöiden käyttämiä, tilanne on tietysti poikkeuksellisen vakava. Pidän hyvänä sitä, että lainsäädäntöön tuodaan erilaiset voimakeinot, mutta myös tekniset keinot, joilla tähän pystytään puuttumaan. Tästä teknologianeutraaliudesta tuossa jo aiemmin myös totesin ja pidin sitä myönteisenä. Niin kuin on tuotu esille, meillä Suomessa droneja käyttävät kymmenettuhannet yksityiset henkilöt, jotka saattavat aiheuttaa myös vaaratilanteita tämmöisen oman uteliaisuuden taikka jopa ajattelemattomuuden näkökulmasta ja sitä kautta syyllistyä esimerkiksi erilaisiin rikoksiin. Siinä ei kyse ole pelkästään korkeudesta vaan vaikkapa siitä, että joissain tilanteissa ajatellaan, että saanpa tuosta tuosta paraatista tai tuosta harjoituksesta hienompaa kuvaa tekemällä sen dronen kautta, ja silloin saatetaan vaarantaa näiden toimijoiden turvallisuutta. On hyvä, että niihinkin keinoja tehdään ja päivitetään myös EU-tasolla yksityishenkilöiden dronejen käyttöä. Puolustusvoimillehan omat minilennokit ovat tulleet
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa puhemies! Tässä edellä jo useat puhujat ja ministerikin ovat hyvin käyneet tätä lainsäädäntöä läpi ja sitä tarkoitusta, johon tällä nyt pyritään vastaamaan, ja tämä on kyllä erittäin perusteltua ja tarpeellista. Ja niin kuin ministeri totesi, on hyvä, että muut turvallisuusviranomaiset, poliisi ja Rajavartiolaitos, tulevat sitten omien esitysten kanssa myöhemmin, jotta saamme heidänkin osaltaan lainsäädännön vastaamaan niitä tarpeita, joita meillä tänä päivänä on. Sitäkin on hyvä korostaa tämän lain yhteydessä, että tässähän ei varsinaisesti nykyinen oikeustila muutu vaan nyt nimenomaan käsitellään pääsääntöisesti niitä asioita, jotka koskevat Puolustusvoimien alueita ja siellä tapahtuvaa toimintaa ja sitä, millä tavalla Puolustusvoimat pystyy sitten puuttumaan, mikäli joku taho sitten tällaisella aluksella pyrkii toimintaa vaikeuttamaan, millä tavalla pystytään sitten ne torjumaan. Sitten yleisellä tasolla, yleisellä alueella, pääsääntöisesti poliisi vastaa siitä. Tämä miehittämättömien alusten käyttö erilaisissa tarkoituksissa tulee, niin kuin täällä on moni todennut, tulevaisuudessa todella vain kasvamaan. Ja on huomionarvoista, että kun tässä vielä teknologia kehittyy ja varsinkin kun näiden alusten tiedonsiirto siirtyy nopeampiin verkkoihin, 4G- ja 5G-verkkoihin, niin se tarkoittaa sitä, että näitä aluksia pystyy operoimaan suurin piirtein mistä tahansa. Jokainen ymmärtää silloin, että kun et ole enää fyysisesti sidottu siihen, että olet tietyn välimatkan päässä tästä aluksesta, niin se myös sitten mahdollistaa kyllä erilaisille toimijoille erilaiset mahdollisuudet tehdä sellaista toimintaa, jota me pidämme täällä rikollisena ja jota pitää sitten torjua, ja siltä osin tässä on hyviä kysymyksiä tullut. Mutta ehkäpä ministeri voisi vielä tuossa lopussa hieman käydä sitten läpi sitä, mikä on
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa herra puhemies! Turvallisuusympäristömme ja turvallisuusuhkamme ovat todellakin lisääntyneet viime vuosien aikana, ja on tärkeää, että hallitus on reagoinut siihen. Itse puolustusministeri ja Puolustusvoimat ovat keskittäneet aika paljon voimavaroja tällä hetkellä ulkoisen turvallisuuden havainnointiin ja hallinnointiin, ja tässä mielessä tämä hallituksen lakiesityskin tukee hallituksen linjaa. Erittäin hyvä esitys, ja tämä kun tulee valiokuntakäsittelyyn, niin uskon, että siellä saadaan hyvin jouhevasti vietyä asia eteenpäin. Yksimielinen näkemys tuntuu ainakin tämän salikeskustelun perusteella olevan, että tämä on toimiva ja hyvä laki. Tekniikka, mitä esityksessä hyvin sivutaan, on kehittynyt valtavasti tällä alueella. Nämä dronet ja lennokit ovat tulevaisuutta monessa mielessä, mutta viime aikoina niillä on suoritettu erilaisia kuljetustehtäviä ja tiedustelutehtäviä ja kuvaustehtäviä, ja erityisesti kuljettaminen, tiedustelu ja kuvaaminen ovat ne asiat, mitkä ovat lähellä Puolustusvoimiakin. Kuvauksissa ollaan kameratekniikalla päästy jo siihen, että nyrkin kokoinen lennokki saattaa kuvata meitä, ja sen havainnointi on äärimmäisen haasteellista. Siinä mielessä se, onko Suomen puolustusvoimilla riittävä kyky havainnoida näitä lennokkeja, on sellainen mielenkiintoinen kysymys, ja uskon, että valiokuntakuulemisen aikana saadaan tähänkin vastauksia. Ajattelin kysyä tästä laitteiden tai tekniikan määrästä, mutta tuossa ministeri jo vastasikin siihen, että se on enempi semmoinen vastuukysymys eikä niitä lukumääriä kerrota. Ymmärrän toki tämän asian. Toimivaltuudet tällä hetkellä Puolustusvoimilta puuttuvat siinä mielessä, jos nämä lennokit aiheuttavat vaaraa taikka haittaa Puolustusvoimille, ja toivon, että tässä käsittelyvaiheessa saadaan näihin selvät rajat, millä valtuuksilla pystytään sitten tätä mahdollista torjuntaa tekemään, koska sehän on kuitenkin hyvin oleellista, jos havaitaan, että näistä tulee vaaratekijöitä, että Puolustusvoimat sitten voi siihen puuttua. Mutta erityisen tärkeää on tietysti, että tämä Puolustusvoimien ja siviilien välinen toiminta,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa puhemies! Tässä on keskusteltu jo paljon yleisesti tästä lakiesityksestä. Esimerkiksi edustaja Mäkipää puolustusvaliokunnasta piti hyvän yleisen katsauksen siitä, mistä on kyse. Tartun muutamaan asiaan itse tässä puheenvuorossani: Ensinnäkin olen huomannut jo ihan arkisessa elämässä sen, kuinka näiden lennokkien määrä on kasvanut. Vaikka edustan suht nuorta sukupolvea, kyllä se itseäkin hätkähdyttää, että hetkinen, mikäs ääni kuuluu, sirinää, ja sitten kun katselee ylös, niin siellä tällainen lennokki menee. Kyllä tässä paljon muutoksia on tapahtunut, ja siksi on erittäin perusteltua, että sekä Puolustusvoimat, poliisi että Rajavartiolaitos siihen reagoivat. Tosin muistan, että tässä lakiesityksessä täytyy pureutua uhkiin, mutta totta kai myös paljon mahdollisuuksia näillä lennokeilla on. Jos ajatellaan, mitä keskeisiä huolenaiheita turvallisuusviranomaisille tässä on, niin on tietysti nämä valtiolliset tahot, mitkä tässä on mainittu, ja rikolliset on mainittu myös, mutta tärkeintä on miettiä myös näitä terroristisia toimijoita, yksittäisiä tekijöitä, ääriliikkeiden jäseniä, eräänlaisia yksinäisiä susiakin. Tämä on ehkä se huolenaihe näin välittömästi, mikä itsellä ensimmäisenä oikeastaan nousee. Kysyisinkin ministeriltä: onko näitä lennokkeja, miehittämättömiä aluksia, käytetty terroristisessa tarkoituksessa länsimaissa? En osaa siihen suoraan itse vastata, niin että mielelläni kuulisin tästä tarkemmin. toisaalta sitten tämä teknologia tietysti mahdollistaa sellaisen puolen, mitä ei välttämättä maallikko heti ymmärtäisi: rakennuskohtaisten heikkouksien havaitsemisen lämpösensoreilla, hyvin tarkalla kuvausteknologialla. Kuinka paljon suurvallat näitä lennokkeja käyttävät tällaisiin tarkoituksiin? Myös siitä kuulisin ministeriltä mielelläni lisää. Lisäksi, kun ajatellaan näitä toimivaltuuksia, mitä virkamiehille annetaan, pitää tietysti olla riittävä osaaminen ja koulutus. Minkätyyppistä koulutusta tähän nyt sitten tarjotaan virkamiehille? Myös siitä kuulisin mielelläni ministeriltä lisää. Kokonaisuutena tämä on tietysti erinomainen, hyvin huolella harkittu lakiesitys, ja kun tähän yhdistää poliisin ja Rajavartiolaitoksen, syntyy hyvä, tarkasti rajattu ja harkittu kokonaisuus, jota sininenkin eduskuntaryhmä voi hyvillä
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-05 herra puhemies! Jotta näistä ilma-aluksista ei syntyisi liian yksipuolista kuvaa, on tietysti hyvä pitää mielessä se, että niissä on omien viranomaisten työn helpottamisen kannalta paljon hyviä näkökulmia: niillä on löydetty metsistä, metsistä Lapista kadonneita ihmisiä, tai sellaisia, jos sairauskohtauksia on tullut — erinomaisia työkaluja näihin. Tämä pitää tietysti pitää irrallaan haitoista: emme ole vastustamassa ilma-aluksia emmekä lennokkeja vaan toimintaa, joka on lähtökohdiltaan epäilyttävää. Siinä on vissi ero. Sitten toinen näkökulma: Kun näistä ilma-aluksista puhutaan ja kun niiden tekniikka kehittyy, suorituskyky kehittyy, niin on heitetty ajatuksia, että niillä voisi korvata mahdollisesti jopa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa herra puhemies! Tämä hallituksen esitys on erittäin ajankohtainen. Toivon hartaasti, että tämä tulee tässä talossa nopeasti käsitellyksi ja hyväksytyksi ja sitten heti voimaan, koska tämä ala — nämä miehittämättömät lentoalukset, dronet, miksi niitä nyt nimitetäänkään — on valtavasti levinnyt siviilipuolellakin. Tiedän omasta tuttavapiiristäni pari yritystä, jotka tekevät drone-kuvauksia, todella kuva on terävää ja tarkkaa. Voi vain kuvitella, sitten kun lähdetään sotilaallisin tarkoituksin tällaista välinettä käyttämään, kuinka siinä kyllä Puolustusvoimien vanhat perinteiset keinot torjua tällaista uhkaa ovat erittäin, erittäin puutteelliset. Pitää aina muistaa se tosiasia, että viranomainen lähtee tekemään työtään lain puitteissa, ja keinoja näihin droneihin puuttumiseen ei tällä hetkellä vielä ole. Elikkä meidän pitää säätää nyt laki, jolla pystytään esimerkiksi sotaharjoituksia seuraavia lentäviä laitteita kontrolloimaan, tarvittaessa poistamaan sieltä taivaalta kokonaan, taikka sitten estämään muutakin vakoilua, mitä tapahtuu näillä välineillä vaikka nyt sotilasalueiden yläpuolella taikka missä vain. Nämähän ovat siitä käteviä vehkeitä, että ne voidaan viedä pienessä tilassa paikkaan ja lähettää siitä lentämään kun laite on saatu takaisin haltuun, päästään heti liikenteeseen. Kannattaa kiinnittää huomiota tässä hallituksen esityksen esittelytekstissä että vieraan vallan sotilaalliset toimijat ja niiden lukuun toimivat tahot voivat käyttää näitä laitteita. Tältä suojautuminen on sitten sellainen asia, joka aivan oikein pitää hoitaa jämäkästi, ja laki pitää säätää sillä keinoin, että tarvittaessa voimakeinoin voi viranomainen, sotilas taikka poliisi tai joku muu, poistaa tällaisen esineen, jos ei kerran hyvällä, niin sitten pahalla.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-05 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Elo tuossa kysyi virkamiesten koulutuksesta näitten dronejen, miehittämättömien alusten, käyttöön ja torjuntaan liittyen. Oikeastaan jatkaisin tätä kysymystä nyt vielä kysymällä ministeriltä: Kuinka tämä on varusmieskoulutuksessa huomioitu ja reserviläisten kertausharjoituksissa/kouluttamisessa? Tämä on kuitenkin suhteellisen uusi ilmiö, ja meidän reservimme sodanajan sijoitusten