samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Maapallon jokainen laji on tärkeä. Jokaisella lajilla on oma tehtävänsä luonnon kiertokulussa. Ihminen on järkyttänyt tätä tasapainoa vakavasti valtaamalla pikkuhiljaa enemmän ja enemmän tilaa maapallolta jättäen muun luonnon aina vain ahtaammalle. Sukupuuttoaaltoja on nähty maapallon historiassa aiemminkin, mutta tämä kuudes on siitä poikkeuksellinen, että se on yhden lajin, siis ihmisen, aiheuttama. Sukupuuttoaaltoa me emme voi enää perua, sillä laji voi kuolla sukupuuttoon vain kerran, mutta voimme pysäyttää lajien häviämisen. Se tarkoittaa, että on säästettävä ja palautettava lajien elinympäristöjä. On suitsittava rakentamisen ja ruoantuotannon maankäyttöä, salametsästystä, vesialueiden käyttöä, ylikalastusta ja niin edelleen. Meidän on pysäytettävä ilmaston lämpeneminen, jotta korallit säilyvät ja arktiset lajit voivat elää. Meidän on suojeltava elämää ylläpitävää lajien kirjoa.
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 mutta kun lähdetään keskustelemaan siitä, millä sitä sähköä sitten tuotetaan, niin sen jälkeen meillä onkin — ainakin tähän päivään asti — ollut hyvin erilaiset näkökulmat. Aina kun on esitetty jotain, niin ei käy, ei käy, ei käy.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 jos emme onnistu, kaikki ovat häviäjiä — hyvin sanottu. Tällä vaalikaudella ja aikaisemmillakin tahti on ihan selvästi muuttunut. Henkinen kantaisä meidän puolella on Pertti Salolainen, joka on puhunut tästä 50-luvulta lähtien, aloitti yksin, ja nyt puhumme yhdessä. Viime vuosina on tehty Pariisin ilmastosopimus, ilmastolaki, eduskuntapuolueiden yhteinen ilmastolinjaus. Kokoomus julkisti viime viikolla ympäristöohjelmansa, talousarviossa on kestävän kehityksen budjetointi, ja kivihiilikielto on ympäristövaliokunnassa juuri käsitelty lausuntona. Eilen puhuimme täällä purkavasta lisärakentamisesta, mikä liittyy tietysti energiatehokkaaseen rakentamiseen ja tiiviimpään yhdyskuntarakenteeseen. Hyviä asioita. Suoluonnosta olen samaa mieltä. Meillä on ympäristöohjelmassa, että suoluontoa pitää suojata ja se täytyy saada eteenpäin. Raideliikenteestä: Miten, ministerit, suhtaudutte? Saammeko hallitusohjelmaan vahvan linjauksen
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-16 koska heidän suurin huolensa on se, että me emme ole kartalla, että me emme ole oivaltaneet, että tässä ei ole kysymys mistään kilpailusta vaan siitä, mikä on välttämätöntä, jotta maapallo voisi pelastua ja jotta heillä olisi tulevaisuus. Förra veckans fredag demonstrerades det på riksdagens trappor, här ungdomarna var oroade för sin framtid och för vår framtid, och de klimatstrejkade för att de upplevde att politikerna inte tillräckligt diskuterar eller tar i beaktande klimatutmaningar eller miljöutmaningar över huvud taget. Deras krav var goda och helt realistiska. De talade om att främja miljövänlig energiproduktion, införa högre skatter på fossila bränslen och bilar. De talade om miljövänliga kriterier vid offentlig upphandling, obligatorisk klimatkompensation på flygresor, och de talade om att kraftigt reducera onödiga plastförpackningar och förbjuda matsvinn, så som man till exempel har gjort i Frankrike på restaurangerna.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 Kun täällä on muisteltu, rohkenen muistella, että itse esitin 2006, että Suomen pitäisi asettaa tavoitteeksi olla öljyn käytöstä vapaa 2030. Muistan, että se aiheutti vähän ihmettelyä, että mitä ihmettä SDP:n puheenjohtaja puhuu. Tänään kaikki puhuvat tätä asiaa. Mutta tämä tavoite on entistä vaativampi, koska tässä eivät riitä ne kunnianhimoiset toimet, mitä me teemme, eikä edes se, mitä Euroopan unioni tekee, jonka koko alueella tähän on kuitenkin herätty, vaan tähän pitää saada koko maailma mukaan. Yhdysvallat jättäytyi pois Pariisin ilmastosopimuksesta. Mitä tekee meidän ulkopolitiikka? Täällä aitiossa pitäisi ulkoministeri Soinin olla paikan päällä kertomassa, mitä hän tekee tämän asian hyväksi, täällä pitäisi eurooppaministeri Terhon olla kertomassa, miten meidän Eurooppa-politiikan tärkeä asia on saada koko maailma tähän mukaan,
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Tämä on teemoiltaan varmaan tämän eduskuntakauden tärkein ja kauaskantoisin keskustelu. Tarvitaan ekologinen rakennemuutos. Sen ekologisen rakennemuutoksen on oltava samaan aikaan reilu ja oikeudenmukainen. Toisaalta pitää kysyä, mitä maksaa, jos ei tehdä mitään. Vuonna 2006 julkaistiin tuo kuuluisa Sternin raportti, jossa todettiin, että sitten kun taloudet luhistuvat ja elinkeinoelämän toiminnot painuvat alas, ollaan todellisten uhkien kanssa tekemisissä, myöskin meidän taloutemme osalta. Kun meillä on Suomen EU-puheenjohtajuuskausi tämän vuoden lopulla, mielestäni on kaksi asiaa, jotka silloin pitää ottaa vahvasti esille: Toinen on toimivampi, laajempi päästökauppa, joka nostaa aidosti hiilitonnin hintaa, niin että vaihtoehtoiset energiaratkaisut tulevat kannattaviksi. Toinen on parempi nielujen laskentajärjestelmä, sen kehittyminen niin, että Suomi voi aidosti hyötyä nieluista ja niiden kehittämisestä. Nielut voivat olla meidän tulevaisuuden tuotteemme. Kotimaassa puurakentamisen käyttöä on edistettävä.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 analyyttisesti ajattelemaan, meillä on loistavat mahdollisuudet hoitaa ilmastonmuutospolitiikkaa järkevästi lisäämällä metsän kasvua, joka taas sitoo hiiltä yhä enemmän. Sitten toisaalta kun katsotaan, että ilmastonmuutos joka tapauksessa jonkun verran tulee, niin ihan aitojen oikeiden tutkimusten mukaan ainoa metsä, joka kestää sen ilmastonmuutoksen
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Täällä pidetyistä kauniista puheista huolimatta tehty politiikka on kuitenkin ollut hyvin erilaista. Tämä hallitus kohdisti heti kautensa alussa suhteessa suurimmat leikkauksensa ympäristöön. Luonnonsuojelurahoista leikattiin yli puolet eikä päästöhuutokauppatuloja enää ohjata ilmastotyöhön. Sen sijaan ympäristölle haitalliset tuet ovat saaneet olla kovin rauhassa. Teollisuudelle maksetaan uutta päästökauppakompensaatiota, kaivosteollisuutta tuetaan alemmalla verotuksella, turpeen verotus on edelleen kevyempi kuin se oli tämän hallituksen aloittaessa, ja kyllä sitä autoilun verotusta on alennettu kymmenillä miljoonilla euroilla. Samaan aikaan hallitus ajaa määrätietoisesti metsähakkuiden kasvattamista, vaikka tutkijat ovat toistuvasti varoittaneet niitten ilmasto‑ ja ympäristöhaitallisuudesta.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 on kuitenkin erittäin tärkeätä, että koko ilmastonmuutoksen puolesta tehtävä työ perustuu tutkimuksiin ja tutkimustuloksiin. Nyt esimerkiksi erittäin iso kysymys on juuri Suomen metsät. On niin paljon viime päivinäkin keskusteltu, kuinka ne toimivat joko hiilinieluna tai eivät toimi, kasvavatko hiilinielut vai eivät. Olisi todella hyvä, että meillä olisi yhtenäinen käsitys ja me olisimme myös eurooppalaisella rintamalla yhtenäisesti siinä suhteessa, paljonko me voimme käyttää meidän metsiämme, paljonko tarvitaan myöskin monimuotoisuuden
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Olen ihan samaa mieltä kaikkien puhujien kanssa siitä, että me olemme saaneet vakavat varoitukset ympäristön saastumisen ja päästöjen vuoksi, mutta täällä on useissa puheenvuoroissa sivuttu sitä asiaa, että meidän pitäisi vähentää päästöjä reilussa kymmenessä vuodessa 45 prosenttia maailmanlaajuisesti. Suomen osuus on siitä alle promillen luokkaa, eli vaikka me laittaisimme tänään Suomen kiinni — en tarkoita sitä, että meidän ei tarvitse jatkaa tätä hyvää työtä edelleen se tavoite on lähes saavuttamatta. Elikkä meidän pitäisi nyt ottaa ne keinot käyttöön, mitä me voimme ottaa, ja esimerkiksi EU:n puheenjohtajakaudella painostaa muita EU-maita tekemään oma osuutensa. Puola, Romania — heillä on valtavat päästöt meihin verrattuna, ja siitä huolimatta me otamme heidän taakkansa kannettavaksi. Toinen, mikä vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen ja ympäristönsuojeluun, on ihmisten räjähdysmäinen kasvu muun muassa Afrikassa ja Intiassa — olen tästä usein täällä puhunut, mutten ole koskaan saanut vastausta siihen, keskusteleeko Suomi kansainvälisissä pöydissä tästä asiasta — koska mitä enemmän ihmisiä, sitä enemmän tilaa vaaditaan. Semmoista hokkuspokkuslaitetta ei tule olemaan, jolla se estetään, jos ihmisten määrä ei siellä vähene.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-16 Ensinnäkin lyhyesti edustaja Heinäluomalle: ministeri Terho on Suomen kansallista etua edistämässä yhdessä tasavallan presidentin kanssa Kiinassa — näin lyhyesti sanottuna. Tässä edustaja Kalli nosti esille tärkeän huomion, joka minusta paljastaa vihreiden asiantuntijatietoon perustuvuuden ja sen väitteen, että kaikki keinot pitää käyttää, onttouden. Ideologisista syistä vihreät edelleen vastustavat ydinvoimaa, vaikka se on tutkitusti tehokkaimpia keinoja tuottaa maksimaalinen määrä energiaa mahdollisimman pienillä ympäristökustannuksilla. Tämän linjan todellinen perusta testataan tietysti siinä vaiheessa, kun ensin hallitusohjelmaan pitää kirjata mahdollinen ydinreaktoreiden korvaaminen. Silloin katsotaan, ovatko vihreät edelleen tällä kannalla. Tässä myös nostettiin esille edustaja Kasvin suulla, että on erikoista, että perään sitä, mitkä ovat kustannukset, kenelle, kuka hyötyy, kuka ei. Teiltäkin edustaja Mikkonen sanoi sinänsä aivan oikein, että pienituloiset pitää ottaa tässä huomioon, niin että taakka ei ole vain heillä, mutta kyllä minä hieman pelkään pienituloisten suomalaisten puolesta, kun vihreät puhuvat Mikkosen suulla, että tämä on miljardiluokan verokysymys. Kenelle se verotaakka oikein menee?
Puhuja: Eero Reijonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! Minusta tämä keskustelu vaatisi hieman realistisempaa otetta ja oikeudenmukaisuutta. Me kaikki tiedämme, että tässäkin salissa on viime aikoina paljon keskusteltu siitä, kestävätkö Suomen metsät hakkuita enempi vai vähempi. Minusta suomalaiselle metsänhoidolle pitäisi antaa ekomerkki. Täytyy muistaa, että viimeisten vuosikymmenten aikana Suomen metsien kasvu on vauhdittunut merkittävästi ja hiilisidonta lisääntynyt, ja myöskin nykyisen hallituksen toimet ovat tätä tukeneet. On äärettömän tärkeää tämä muistaa. Minusta puun monipuolista lisäkäyttöä
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa rouva puhemies! Luonnonvarojen liiallinen käyttö ja ilmastonmuutos ovat myöskin osasyy konflikteihin ja pakolaiskriiseihin, elikkä ilmastonmuutoksen torjunta on ihan oleellinen osa turvallisuuspolitiikkaa. Globaalien ongelmien ratkaisuun tarvitaan totta kai kaikkien valtioitten ponnisteluja ja yhteistyötä, ja Suomella on varmasti oma osuutensa tehtävänään. Suomella on myöskin mahdollisuus olla monessa asiassa edelläkävijä, muun muassa erilaisten teknologisten ratkaisujen kehittämisessä. Siksi onkin tärkeää, että tämän hallituksen tekemät leikkaukset innovaatio- ja tutkimusrahoitukseen on lopetettava.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! Tämänhetkisen tiedon varassa irtikytkentä ei näytä todennäköiseltä. Se tarkoittaa, että talouskasvu ja miinuspäästöt eivät ole mahdollisia samanaikaisesti vaan meidän on valittava. Jos me valitsemme talouskasvun, se tarkoittaa, että melkoisen suuri osa pallosta käy elinkelvottomaksi, yhteiskuntien ruokatuotanto romahtaa. Ja jos taas me valitsemme riittävät ilmastotoimet lämpenemisen pysäyttämiseen, se tarkoittaa nolla- tai miinuskasvua kaikkine niine seurauksineen, jotka me hyvin tiedämme. Viime päivinä on toivottu, että asioista puhuttaisiin niiden oikeilla nimillä, joten sanotaanpa se nyt sitten:
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-16 Värderade talman! Klimatet och den globala uppvärmningen är faktiskt en av vår tids största utmaningar för mänskligheten, och jag har stor förståelse för alla de ungdomar som stod på trappan här utanför riksdagshuset senaste vecka. Arvoisa puhemies! Liikenteen päästöt muodostavat noin viidenneksen Suomen kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja noin 40 prosenttia taakanjakosektorin päästöistä. Kotimaan kaikista liikenteen päästöistä noin 90 prosenttia syntyy tieliikenteessä. Liikenteen kasvihuonepäästöjen vähentäminen on siis aivan keskeistä, kun puhumme nyt ilmastonmuutoksesta ja siitä, mitä meidän Suomessa pitää tehdä. RKP:ssä me ajattelemme, ja olemme myös ehdottaneet, että täyssähkö-, vety- ja kaasuautoille pitäisi antaa hankintatuki, joka kohdistuisi niin yksityishenkilöille kuin yrityksillekin.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! Kiitos molempien keskustelualoitteiden tekijöille. Nostaisin koulutuksen tähän keskusteluun. Lähilukioyhdistyksen puheenjohtaja Jukka O. Mattila otti hiljattain meihin, muutamaan sivistysvaliokunnan jäseneen, yhteyttä ja nosti esiin tärkeän asian, nimittäin ilmastonmuutoksen ja laajemmin nimenomaan myös luonnon monimuotoisuuden mukanaolon systemaattisesti meidän opetussuunnitelmissamme. Hän korosti, kuinka me tarvitsisimme sitovia ratkaisuja niin tutkintotavoitteisiin kuin opetussuunnitelmiin peruskouluissa, lukioissa, ammatillisessa koulutuksessa ja myös opettajankoulutuksessa. Tämä voi kuulostaa itsestäänselvältä, mutta luotan tässä kokeneeseen opettajaan, jonka hätähuudosta oli kysymys. Hän nimittäin oli sitä mieltä, että monetkaan opettajat eivät ole siinä määrin heränneet siihen todellisuuteen, johon meidän pitää meidän nuoria valmistaa, jos aiomme tämän hiilineutraaliuden tavoitteen 2035 saavuttaa ja tehdä ne kaikki suuret rakenteelliset muutokset, mitä tarvitsemme verotuksessa, metsäpolitiikassa ja muilla politiikkalohkoilla tässä maassa tulevina vuosina.
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-16 hiilensidonta on huipussaan niissä metsissä, jotka ovat hyvin hoidettuja, jotka ovat kasvatusmetsiä. Eli siis toisin sanoen oikeaan aikaan tehdyt hoitotoimenpiteet lisäävät hiilensidontaa ja metsän kasvua. Vanhat metsät toimivat taas hyvin monimuotoisina. Kaikkia pitää huomioida. Metsien kasvu Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla on tosi hyvässä vaiheessa, etenee hienosti, metsät tuovat tällä hetkellä Suomeen eniten vientituloja. Jatkossa sitten toivottavasti kestomuovit tai vaikka puupohjaiset vaatteet ja kuidut tuovat lisätuloja. Suomen pinta-alasta kolmasosa on suota ja kolmasosa on suometsää, jonka hoidossa täytyy olla hyvin huolellinen, jotta se toimii hiilinieluna. Nyt kysynkin, voisiko jatkossa metsänomistajille tai peltojen omistajille maksaa siitä hiilensidonnasta.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Päivän tärkein uutinen tämän päivän sanomalehdissä ja medioissa on saanut vähänlaisesti palstatilaa. Esimerkiksi hullaantuminen täytetyistä huulista Helsingin Sanomien palstoilla sai koko aukeaman verran tilaa, mutta uutinen etelänapamantereen jäätiköiden sulamisesta mahtui vain sivun reunaan pienelle palstalle. Mielestäni tämä kertoo paljon siitä, kuinka meidän pitäisi muuttaa ajattelutapaamme sekä mediassa että päätöksenteossa. Jos vaikkapa Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa huomaisi suuren asteroidin olevan törmäyskurssilla maan kanssa, tämä tieto olisi luultavasti ykkösuutinen koko maailmassa. Tuo mannerjäätiköiden sulaminen on vaikutukseltaan samaa luokkaa,
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Oma maakuntani, Pohjois-Pohjanmaa, on pitkien etäisyyksien maakunta. Sähköautojen latauspisteitä on harvassa, ja käy kyllä mielessä, onko kovin kannattavaa niitä edes tuoda pikku paikkakunnille. Kun huomioidaan sähköauton kaikkinainen valmistaminen, kestää lähes kymmenen vuotta, että voidaan puhua ympäristöystävällisestä autoilusta.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 EU:n kansalaisilla on oikeus odottaa unionilta turvaa rajat ylittäviä uhkia vastaan. Joko vastaamme niihin vastuullisella yhteistyöllä tai jätämme ne suosiolla populistien polttoaineeksi. Ilmastonmuutosta on torjuttava useilla keinoilla, joista yksi on verotus. Meillä on jo EU:n laajuinen päästökauppa, jota on tehostettava ja laajennettava koskemaan myös liikennettä, myös lentoliikennettä. Tuotannon verotus tarvitsee rinnalleen kulutuksen verotuksen, hiilidioksidiveron, jonka täytyy myös olla vähintään Euroopan unionin laajuinen, koska joka ikinen yksittäinen maa käyttää kilpailukykyä verukkeena toimettomuudelle, kuten tässäkin salissa on jo kuultu. Sipilän hallitus on suhtautunut nihkeästi Euroopan unionin omiin varoihin,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa rouva puhemies! Ilmastonmuutos, joka tekee monia alueita elinkelvottomaksi, on mielestäni yhdessä väestönkasvun kanssa yksi suurimpia maailmanrauhaa uhkaavia tekijöitä, sillä tämä yhdistelmä pistää ihmisvirtoja liikkeelle. Me olemme jo nyt nähneet, virrat sitten heiluttelevat poliittisia järjestelmiä eri puolilla maailmaa. Mutta, arvoisa puhemies, minusta tässä ilmastokeskustelussa pitäisi olla realismi mukana, niin kuin se nyt alkaa ollakin. Me emme voi esimerkiksi metsienhoitoa ja metsäteollisuutta lavastaa syylliseksi. Ne ovat 50 vuotta pelastaneet maailmaa. Ja
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-16 otettu erittäin hyviä näkökulmia esiin. Ainakin se täytyy sanoa positiivisena asiana, että Suomessa, kuten koko länsimaailmassa, tästä luonnon kunnioituksesta on tullut trendikäs valinta niin yksityisille kuin yrityksille. Siinä näen kyllä potentiaalia. Ongelma on silti suuressa määrin juuri se, kun roudataan kaikki vain ulkomailta ja pidetään yllä ökyelintasoa, haalitaan nurkat täyteen Kiina-krääsää maasta, joka saastuttaa eniten. Tämä on suuressa kuvassa aivan kestämätön ongelma. Asia, mikä pitäisi aina huomioida tässä ilmastonmuutoskeskustelussa, on väestönkasvu, sillä se on erittäin oleellinen osa päästöjen kasvua. Väestönkasvu on siinä mielessä ilmastonmuutosta oleellisempi globaali uhka, että liikakansoitusta voi olla vaikeampi ratkaista teknologisesti kuin ilmastonmuutosta. Se on minusta surullista, että
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! On naurettavaa, että hallitus, joka on leikannut pienituloisilta, lisännyt suurituloisten veroetuja ja alentanut progressiivista ansiotuloverotusta, nyt on huolissaan siitä, että nimenomaan ilmastopolitiikka heikentää pienituloisten asemaa ja kasvattaa eriarvoisuutta. Eihän ilmastopolitiikka ole mikään muusta politiikasta erillään oleva osa, vaan vastaus kysymykseen siitä, kuka maksaa, riippuu siitä, minkälaiseen talous- ja veropolitiikkaan vallassa olevat puolueet ovat sitoutuneet. Minusta on ymmärrettävää, että iso joukko suomalaisia nyt pelkää, että ilmastonmuutos tuo mukanaan tilanteen, jossa tasaverot nousevat ja ihmisten taloudellinen asema heikkenee. Siksi vasemmistoliiton mielestä ilmastopolitiikan johtavana periaatteena pitää olla ilmasto-oikeudenmukaisuus,
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 rouva puhemies! Ympäristön, ilmaston ja luonnon hyvinvointi on kaiken muun hyvinvoinnin ehto ja edellytys. Ihmiskunta on ottanut pikavipin rakentaessaan hyvinvointia fossiilitalouden varaan ja käyttäessään luonnonvaroja piittaamatta huomisesta. Tuo pikavippi on köyhdyttänyt meidät kaikki, ja tuo lainan todellinen vuosikorko ja vaikutukset ovat meidän kaikkien nähtävissä.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Kivihiili on paras hiilensitoja, jos se jätetään kaivamatta, ja on myös ruskohiilen osuus. Nämä ovat aivan ekokatastrofeja juurikin Puolan ja Saksan alueella, eli kyllähän tässä EU-politiikassa meidän täytyy hyvin vahvasti viedä sitä sanomaa, että tähän täytyy tehdä muutosta. Meillä on nyt eduskunnan käsissä juuri tämä kivihiilen käytön kieltolaki, ja toivon, että se menee täällä eduskunnassa lävitse myös perustuslakivaliokunnassa. Kyllä tästä ministeri on sitten mitalinsa, ilmastosankarin mitalin, ansainnut. Meillä on noin 640 000 metsänomistajaa, ja Mikko Tiirolan laskuopin mukaan jokainen metsälö hoitaa noin 130 ihmisen hiilipäästöt, eli tästä päästään varmaan noin 80 miljoonan ihmisen hiilipäästöjen nieluun. Nieluja kannattaa säilyttää, niitä kannattaa vahvistaa, mutta kyllä meidän tätä päästöpuoltakin tulee kehittää, eivät suomalaiset metsät voi kaikkea paskaa niellä, suomeksi sanottuna, mitä ilmasta tulee
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 Politiikkajohdonmukaisuus tarkoittaa asioiden huomioimista kaikessa päätöksenteossa, lakiesitysten vaikuttavuusarvioinnissa ja myös talousarvion laadinnassa. Nykyinen talousarviokäytäntö ei huomioi näitä asioita riittävästi. Osittain politiikkajohdonmukaisuuden puute johtuu siitä, että meillä ei ole kunnollisia mittareita käytössä. Bkt ei riittävästi huomioi esimerkiksi ympäristön saastumista. Kestävän kehityksen näkökulmasta bkt:n antamat signaalit voivat johtaa meidät jopa harhaan. Mitä kestämättömämpää taloudellinen kehitys on, sitä nopeammin bkt lyhyellä aikavälillä kasvaa, ja tähän edustaja Tuomiojakin viittasi.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 kehitysyhteistyöllä. Suomi tekeekin erinomaista työtä seksuaaliterveyden saralla kehitysyhteistyössä. Arvoisa puhemies! Suomalaisen kuluttajan näkökulmasta Ranskan mellakat, keltaliivit, osoittivat, että ilmastonmuutosta ei taklata, elleivät yhteiskunnassa kaikki koe asiaa prioriteetikseen. Pienituloinen, työssäkäyväkään,
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Itse asiassa suomalainen ruoantuotanto on vastaus ilmastonmuutoksen hillintään. Suomalainen nurmi sitoo hiiltä, meidän maamme soveltuvat nurmen viljelyyn. Sitä pystytään muodostamaan ihmisille lihan kautta ruoaksi. On suomalainen riista, monimuotoisuus, kaikki, mitä meillä metsissä on. Prosessien sivutuotteena pystytään myös tuottamaan biokaasua, joka on tärkeä energiamuoto.
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 rouva puhemies! Niin kuin edustaja Mikkonen avauspuheenvuorossaan totesi, erityisesti viime aikoina nuoret ovat olleet ehkä äänekkäin osa keskustelussa ilmastosta ja luonnon monimuotoisuudesta. Se ääni on ollut hyvin vaativa, ja se on ollut ehdoton. On ollut hienoa nähdä, että se ääni kuuluu Suomessa ja että se on ollut selvästi myöskin kansainvälinen ilmiö. On myös maailmalta kuultu paljon nuorten voimakkaita puheenvuoroja. nuoret ovat usein myös se väestöryhmä yhteiskunnassa, joka jo tällä hetkellä tekee eniten luonnon monimuotoisuutta ja ilmaston lämpenemisen ehkäisyä tukevia toimenpiteitä. Mutta samaan aikaan tosiasia on se, että moni nuori myöskin kokee ahdistusta ilmastonmuutoksesta ja kokee voimattomuutta siitä, ettei pysty vaikuttamaan, ei pääse osallistumaan tai ei ole välttämättä edes tietoa. Itse ajattelen, että myös osallisuuskysymys ja oikeus tietoon nuorten kohdalla on tärkeä kysymys, kun me puhumme ilmastonmuutoksen torjunnasta. Edustaja Torsti mainitsi tässä koululaitoksen ja opetuksen, ja myös nuorilta on tullut vahvaa viestiä siitä, että kouluissa tieto ei välttämättä aina ole ajantasaista. Nämä ovat kysymyksiä, mistä uutta tietoa tulee koko ajan, ja sen takia on tärkeää varmistaa, että opettajilla on ajanmukainen tieto.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Nyt on käynnissä maailmanhistorian kuudes massasukupuuttoaalto. Viides aalto oli 65 miljoonaa vuotta sitten, kun dinosaurukset hävisivät sukupuuttoon. Silloin nisäkkäät selvisivät. Nyt yksi nisäkäs, ihminen, vapauttaa maasta fossiilisia polttoaineita ja lämmittää ilmastoa niin, että sekin vielä tuhoaa luonnon monimuotoisuutta. tehokkaampia ja monin kerroin vaikuttavampia kuin mitä tähän mennessä on tehty. Esimerkiksi luonnonsuojelualueiden osalta ensi kaudella on ihan välttämätöntä lisätä 100 miljoonaa euroa vuosittain luonnonsuojelualueiden hankintaan. On tehtävä aikataulu sille, miten ajetaan alas kaikki fossiiliset polttoaineet 2020‑luvun aikana. On tehtävä kaikkea politiikkaa ilmastolasit silmillä ilmasto-oikeudenmukaisuus huomioiden.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 ja erityisen lohdullista on se, että kunnianhimoa on, tulevaisuuteen päin on hyvin kovia tavoitteita, niin kuin pitää ollakin, sekä Suomella että Euroopan unionilla. Se on ihan oikein. Mutta haluan korostaa sitä, että sekään ei tietenkään riitä tämän globaalin katastrofin estämiseksi, vaan kyllä siihen tarvitaan Euroopan ulkopuolisen maailman mukanaolo täysin rinnoin, jotta päästään
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 rouva puhemies! Ilmastonmuutoksen pysäyttämisessä ja luonnon monimuotoisuuden turvaamisessa on tosiaan siirryttävä sanoista tekoihin, ja kaikki teot lasketaan, niin kuin täällä on todettu. Esimerkiksi hiilineutraaliin liikenteeseen siirtyminen edellyttäisi muun muassa lentoveron käyttöönottoa tai lentomatkakompensaatiota, ja olisin ollut kiinnostunut kuulemaan, mitä liikenneministeri ajattelee tällaisista asioista. Ministeri Tiilikainen taas iloitsi siitä, että saimaannorppa on viime aikoina vahvistunut, mutta kuitenkin ilmastonmuutos uhkaa kiihdyttää lajikatoa, ja tämä koskee myös saimaannorppaa. Muun muassa takapajuinen
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 Suomikin on sitoutunut YK:n biodiversiteettisopimukseen, jonka mukaan luonnon monimuotoisuuden katoaminen piti pysäyttää vuoteen 2020 mennessä — siis ensi vuoteen mennessä. Deadline on ensi vuonna, ja sen takia on erittäin tärkeää, että eduskunta käy nyt tämän keskustelun. Varmaan tarvittaisiin sellainen Sternin raportti myös biodiversiteeteistä, jotta avautuisi laajalle kansalaisyhteiskunnalle, mikä merkitys myös taloudellisesti monimuotoisuuden katoamisella on. Ensi vaalikaudella tarvitaan välttämättä lisäpanostuksia. Esimerkiksi Luonnonsuojeluliitto on esittänyt 100 miljoonaa euroa vuodessa luonnonsuojelualueitten lisäämiseen, ennallistamiseen ja luonnon hoitoon. Tämän lisäksihän rahoitusta tulee EU-budjetista, rakennerahastoista ja muista rahastoista, ja uhkana on nyt se, että EU-budjetti pienenee brexitin johdosta ja myöskin Suomen hallituksen säästötavoitteiden johdosta. Nyt on aivan väistämättä priorisoitava. Rahoitusta on löydyttävä, mikäli me aiomme vastata monimuotoisuushaasteeseen ja ilmastonmuutokseen.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Meidän täytyy tehdä muutos niin, että se on sosiaalisesti oikeudenmukainen, se on selvä asia. Mutta me voimme tehdä sen, jos haluamme, koska me tässä salissa olemme niitä, jotka voivat määrittää, miten verotus kohdennetaan, miten kompensoidaan kaikkein pienituloisimmille niin, että he eivät joudu kohtuuttomaan asemaan. Metsistä puhuttiin täällä jonkun verran. Metsissä on meillä suuri mahdollisuus, mutta meidän on huolehdittava siitä, että käytämme niitä kestävästi. Ilmaston kannalta: metsät sitovat hiiltä — jo pelkästään hakkuukierron pidentäminen olisi ratkaiseva tekijä sen parantamiseksi, ja puurakentaminen totta kai.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 noteerata, että olen erittäin iloinen ja tyytyväinen siitä, että tämä keskustelu on nyt käyty täällä. Voin sanoa, että tämä on historiallinen. Tulen olleeksi täällä 38 valtiopäivät, kun nämä päättyvät, ja koskaan aikaisemmin tämä eduskunta ei ole käynyt tällaista keskustelua. Tämä on historiallinen ja ainutlaatuinen, ja otan tämän sellaisena, että tämä eduskunta on nyt heräämässä vihdoinkin siihen, mihin me olemme ihmiskuntana matkalla — ja myöskin me suomalaiset. Me emme ole syyttömiä. Minä itse olen aikamoinen syntisäkki. Lennän aika paljon, matkustan aika paljon, minulla on auto ja kesämökki. Olen syntisäkki, niin kuin me kaikki suomalaiset olemme. Meidän kaikkien täytyy tunnustaa, että jotain merkittävää täytyy lähiaikoina tehdä.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2019-01-16 haluan kiittää tästä keskustelusta. Muutamia huomioita: Liikenne- ja viestintäministeriössä on perustettu tämän vuoden alusta ilmasto‑ ja ympäristöyksikkö. Sen tavoitteena on huolehtia siitä, että ministeriön osaaminen tällä sektorilla kasvaa ja että päätöksiä voidaan erittäin hyvin valmistella. Liikenteen päästöratkaisuihin kuuluu muutakin kuin tieliikenteen fossiiliset polttoaineet. Kävelyn ja pyöräilyn periaatepäätös ja edistämisohjelma on valmistunut viime vuonna. Sähköautojen hankintatuesta on päätetty aina vuoteen 2021 saakka. Ajoneuvojen konversiotuista biokaasuun ja etanoliin on samoin tehty ratkaisuja. Meillä on ollut käytössä romutuspalkkio. Tukea on rakennettu suurten kaupunkiseutujen joukkoliikenteen kehittämiseksi, digitalisaation ja liikenteen palveluistumisen edistämiseksi, ja olemme liittyneet liikenteen päästövähennysallianssiin. Raideliikenteen osalta on pyritty huolehtimaan siitä, että meillä olisi maksimaalisen hyvät edellytykset seuraavalla kaudella saada meidän henkilöliikenteemme ja tavaraliikenteemme määriä nostettua raiteilla. Tätä varten ovat käynnissä alueellisen raideliikenteen pilotointi ja siihen liittyvät päätösvalmistelut kolmesta hankkeesta. Pyritään kasvattamaan tarjontaa raideliikenteessä ja huolehtimaan myöskin siitä, että meillä on aitoja rahoitusratkaisuja raideliikenteen infran kehittämiseksi. Autoalan kanssa on solmittu autoalan Green Deal ‑sopimus ja liikenneinfrastruktuurin puurakentamisohjelma on rakennettu, jotta aidosti pystytään katsomaan, että meillä Suomessakin kasvaa puusta rakennettujen siltojen määrä. Tämän kaiken lisäksi autokannan uudistaminen on aivan keskeinen kysymys, ja se edellyttää verotuksen uudistamista. Dieselautojen kieltämiseksi ei ole hallituksella tai liikenne‑ ja viestintäministeriöllä suunnitelmaa. En usko sen olevan tarpeen, mutta se on myöskin lähes mahdoton toteuttaa siitä syystä, että meidän autokantamme on niin ikääntynyt, että meidän on ensin huolehdittava siitä, että me saamme aidosti yhteistä tahtotilaa autokannan uudistamiseksi, ennen kuin me lähdemme kielloista liikkeelle. Lentoveroon suhtaudun jonkun verran varauksellisesti. Kysymys on erittäin globaalista liikennemuodosta, ja pidän tärkeänä sitä, että Suomi on koko ajan aktiivisempi huolehtimaan siitä, että niin lentoliikenteen kuin merenkulun päästöt aidosti sovitaan kansainvälisesti, ratkaistaan niiden osalta kunnianhimoiset tavoitteet ja vaaditaan niille seurantaa.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Se ei auta enää niitä henkilöitä, jotka ovat menettäneet henkensä, mutta pyrkimys on oppia vastaisen varalle. Hallintovaliokunnan mietintö korostaa viranomaisyhteistyön toimivuuden merkitystä. Poliisi tekee tutkinnan oikeudellisen vastuun kohdentamiseksi, mikä ei taas kuulu turvallisuustutkinnan tehtäviin. Huomioiden, mikä on turvallisuustutkinnan tarkoitus, on mielestäni perusteltua siirtää poikkeuksellista tapahtumaa tutkivan tutkintaryhmän organisatorinen sijainti oikeusministeriön yhteydestä Onnettomuustutkintakeskuksen yhteyteen. Tuskinpa nykyiselläänkään tässä on suurempia ongelmia ollut, mutta on tärkeää korostaa näiden tutkintojen riippumattomuutta ja puolueettomuutta.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Kyseessä on tosiaan turvallisuustutkintalain muutos, joka on ollut meillä hallintovaliokunnassa käsittelyssä. Oleellisesti muutos ei ole kovin suuri, mutta niin kuin edustaja Maijala tuossa sanoi, on tietyt asiat, joihinka on syytä kiinnittää näissäkin asioissa huomiota. Tämmöisen poikkeuksellisen tapahtuman tutkintaryhmä tultaisiin tulevaisuudessa siis asettamaan oikeusministeriön sijasta Onnettomuustutkintakeskuksen yhteyteen ja tämmöisen poikkeuksellisen tapahtuman johdosta annettujen suositusten toimeenpanon seuranta siirrettäisiin Onnettomuustutkintakeskuksen tehtäväksi. Lisäksi tarkastettaisiin muun muassa esteellisyyttä, ilmoitusvelvollisuutta ja viranomaisten yhteistyötä koskevia säännöksiä. On tärkeää, että kun erityisiä onnettomuuksia ja vastaavia tapahtuu, niin se tutkinta, mikä siitä sitten seuraa, on riippumatonta ja puolueetonta. On tietenkin tärkeää myöskin kiinnittää huomiota siihen, että sen tutkinnan osalta on taattu tarpeellinen ja riittävä asiantuntemus. Kun hyvinkin erilaisista tutkinnoista saattaa olla kyse, niin on tärkeää, että meillä on viranomaisyhteistyötä ja tutkinnat etenevät sillä tavalla, että kun loppupäätelmät tulevat, niin meillä on sitten täysi luottamus siihen, että tämä on se tutkinnan tulos, tavallaan niin kuin monessa muussakin asiassa. Kaiken kaikkiaan kannatettava hallituksen esitys.
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa rouva puhemies! Tähän lakialoitteeseen on äärimmäisen helppo yhtyä. Pidän sitä todella kannatettavana, ja haluan myöskin kiittää edustaja Alanko-Kahiluotoa aloitteen tekemisestä ja siitä, että on saanut niin ison joukon kansanedustajia aloitteen taakse. Tämä on tärkeä osa nuorten syrjäytymisen ehkäisyä, ja on tärkeää muistaa, että niillä nuorilla, joilla on lastensuojelutaustaa, on usein elämässään paljon enemmän haasteita, joiden kanssa kamppaillaan ja jotka kulkevat pitkälle elämässä mukana. Usein saattaa myös olla, että ne tietyt vaiheet nuoruudessa saattavat alkaa myöhemmin, kuten vaikka opintojen aloittaminen toisella asteella — se ei välttämättä alakaan ihan siinä ikävaiheessa kuin suurimmalla osalla nuoria, vaan vähän myöhemmin — ja myös tämä tukee sitä tuen tarvetta pidemmälle. Ihan käytännön tasolla on myös paljon mahdollisesti opeteltavia asioita, mikä myöskin on tärkeää huomioida tuen tarpeessa ja nimenomaan sen tarpeessa pidemmälle elämässä. Itse esimerkiksi kohtasin nuoren, jolla oli lastensuojelutausta, ja minusta oli kiinnostavaa, että hän oli itse omatoimisesti alkanut viettää aikaa ystävien kanssa, joilla oli jo omia lapsia. Hän teki tämän sen takia, että hän oli tajunnut, että hänellä itsellään ei ole kokemusta, minkälaista on elää ikään kuin perinteisemmässä perheessä, jossa on vanhemmat ja kaksi tai kolme lasta, ja hänen piti aikuisena, 20-vuotiaana, alkaa tunnustella, opetella sitä asiaa. Eli nämä ovat myös mahdollisesti niitä taustoja, joiden kanssa ollaan tekemisissä. Samalla on tietenkin tärkeää muistaa, että emme myöskään antaisi lastensuojelutaustan leimata nuorta ja hänen tulevaisuuttaan vaan että se olisi täysin selvää, että kaikki polut ja ovet ovat yhtä lailla auki, ja on myös paljon sellaisia nuoria, jotka sitä tukea eivät välttämättä niin paljon tarvitse. Tapasin itse myös sellaisen lastensuojelutaustaisen nuoren, joka tällä hetkellä suorittaa yliopisto-opintoja, ja hän itse sanoi, että yliopistoon hakeutuessaan hänen suurin esteensä olivat koulun opinto-ohjaajat ja heidän ikään kuin epäilyksensä siitä, että hänellä olisi mahdollisuus edetä korkeakouluopintoihin. Myöskin tämä on tärkeää muistaa. Todella kannatettava aloite. — Kiitos.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 Kaksi näkökulmaa, jotka tähän keskusteluun halusin nostaa: Ensinnä, kun edustaja Alanko-Kahiluoto nosti esiin, mitkä ovat semmoisia koskettavia hetkiä, niin ehkä itselleni sellainen unohtumaton asia, joka on sen jälkeen johtanut kaikkea työtä, mikä on liittynyt nuoriin ja tähän koko syrjäytymiskeskusteluun, liittyi Vamoksen ehkä viisi vuotta sitten esittelemään yhteen kuvaan, jonka otsikko oli, sanotaan nyt vaikka, siinä oli lueteltu kaikki mahdolliset viranomaiskontaktit, joita 25 vuoden aikana oli, ja niitä oli tietysti toistasataa, ja oli todettu, että kuitenkin kaikesta tästä huolimatta 25-vuotiaana hän on asunnoton, hampaaton, työtön ja niin edelleen. Eli jokin tässä meidän järjestelmätasolla ei vain ole toiminut. Tästähän on sitten seurannut paljon tutkimusta, jossa on selvitelty, mitkä toisaalta ovat niitä avainkokemuksia tai ‑tilanteita, jotka yllättäen johtavat tilanteeseen, jolloin 25-vuotiaan realiteetti ei olekaan näin synkkä, ja yleensä aina yksi johdonmukainen syy on joku yksi aikuinen tai oikea-aikainen puuttuminen varhemmin tai myöhemmin. Nythän tässä lakialoitteessa tavallaan mahdollistetaan se hyvän alun jatkuminen tietyllä tavalla, koska usein se tapahtuu siinä aikuisuuden kynnyksellä, jos ei ole aiemmin päästy problematiikkaan kiinni. Toinen oikeastaan sivuaa vähän sitä, mitä edustaja Toivolakin toi esiin. Viimeksi tänään keskustelimme maksuttomasta toisesta asteesta sivistysvaliokunnassa, ja siinä taas kerran tuli esiin nimenomaan Pelastakaa Lapset ry:n toimesta se, että etenkin lastensuojelun asiakaslapsilla toisen asteen aloittaminen saattaa usein viivästyä eivätkä tavallaan päde sen tyyppiset lainalaisuudet, mitä muuten koulutuspolkuun ajatellaan, ja
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Nyt se ikäraja on 21 vuotta, ja aloitteessa esitetään sitä nostettavaksi 25 vuoteen. Nykytiedon valossa se on ihan tarpeellistakin ja perusteltua, mutta on muistettava, että nämä ihmiset voivat tarvita erilaisia esimerkiksi terapia- tai muita palveluita vielä pitkään tämän jälkeenkin. Kiitoksia edustaja Alanko-Kahiluodolle tästä aloitteesta. Se on todella tarpeellinen esitys. Sitten vielä syrjäytymisestä. Syrjäytyminen usein periytyy. Se voi tulla maksamaan yhteiskunnalle todella paljonkin. Jos jo sillä, että muutama vuosi eteenpäin voidaan auttaa nuorta näissä asioissa, saadaan aikaiseksi syrjäytymisen periytymisen estämistä tai monia muita asioita, niin kuinka iso taloudellinen merkitys tällä onkaan meidän yhteiskunnallemme. Itse olen kiitollinen omalle perheelleni ja suvulleni, että olen saanut kasvaa eheässä yhteisössä. Mutta nyt sitten itse neljän nuoren äitinä olen päässyt hyvin läheltä seuraamaan, mitä se voisi olla, jos ei kaikki olisikaan kunnossa. Vaikka nämä nuoret, mitä minulla on, ovat nytten päässeet opiskeluhommiin mukaan ja kaikkea muuta ja aika lailla vähän niin kuin omillensa, niin he voivat kuitenkin aina silloin tällöin tulla äidiltä ja isältä ja suvulta kysymään, että no mikä tämä asia on. Elikkä heillä on tuki ja turva olemassa. Kuinka tärkeää on, että tämä suvunkin turva on olemassa lapsille ja nuorille. Mutta jos ei nuorella ole ketään, jolta oikeasti voi kysyä, niin kuinka iso asia se onkaan.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa puhemies! Niin kuin tässä on tullut jo esille, tämä aloite on todella tärkeä ja kannatettava. Me usein tässä salissa puhumme nuorten syrjäytymisestä ja siitä, kuinka siihen pitäisi konkreettisesti pystyä puuttumaan, tämä aloite, minkä edustaja Alanko-Kahiluoto on tehnyt, on yksi konkreettinen keino siihen. Jos me nostamme tätä jälkihuollon ikärajaa 21 vuodesta 25 vuoteen, sillä on todella iso merkitys näille nuorille, että he saavat apua vielä sen 21 vuoden jälkeen — apua ja tukea arjesta selviytymiseen, elämiseen, asumiseen ja opintoihinkin. Olen todella iloinen, että edustaja Alanko-Kahiluoto on tehnyt tämän aloitteen ja se on saanut laajaa tukea täällä eduskunnassa. Sen on allekirjoittanut 113 edustajaa, ja se on vahva viesti siitä, että tähän tarvitaan muutos. Loppujen lopuksi aika pienellä muutoksella me pystymme vaikuttamaan todella monen nuoren elämään. Etenkin tässä tilanteessa, kun me tiedämme, lasten sijoitukset ovat vain lisääntyneet, eli tämä ongelma ei ole millään tavalla edes vähenemässä vaan se on kasvamassa, on tärkeää, että yhteiskunta pystyy tukemaan nuoria mahdollisimman pitkään, että jokainen pystyisi löytämään paikkansa tässä yhteiskunnassa, saisi siihen apua ja tukea eikä joutuisi olemaan yksin, kuten nyt, kun se kriittinen 21 vuotta täyttyy ja ei välttämättä ole ketään aikuista, ketään tukihenkilöä. Tällä lakimuutoksella pystyisimme
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-16 Arvoisa rouva puhemies! Kiitän lämpimästi paikalla olleita kansanedustajia tästä keskustelusta. Vaikka meitä on harmillisen vähän tässä salikeskustelussa, niin kuitenkin olen hyvin iloinen siitä, että itse tämän lakialoitteen on allekirjoittanut kansanedustajien enemmistö, todellakin, ja jos ajattelee ja huomioi, että allekirjoittajia oli 115 ja että yleensä ministerit eivät allekirjoita aloitteita eivätkä eduskuntaryhmien puheenjohtajat, niin tällä aloitteella todellakin on hyvin vankka tuki yli puoluerajojen. Sen tosiaan kuulin keskustellessani kansanedustajien kanssa. Hyvin monet toivat esille sen, että todellakin tämä 21 vuoden ikä on keinotekoinen. Se on juridinen ikä, eikä se vastaa siihen tarpeeseen ja hätään, joka nuorella saattaa olla. Todellakin tämä viesti, että kun täytät 21 vuotta, niin tästä eteenpäin sinun pitää pärjätä yksin, on aika epäempaattinen viesti meidän yhteiskunnaltamme tälle nuorelle. Todella sydämestäni toivon, että me saamme tähän asiaan korjauksen. Itse asiassa juuri tällä hetkellä on sosiaali‑ ja terveysvaliokunnan käsittelyssä lastensuojelulaki, joka sisältää muun muassa pykälän tämmöisestä asiakassuunnitelmasta, ikään kuin sovitaan siitä, minkälaista tukea lastensuojelussa oleva nuori tarvitsee. Itse ajattelen, että esimerkiksi juuri tämä tuki toisen asteen koulutuksen läpäisemiseksi samoin kuin tämä jälkihuollon ikärajan nostaminen tarpeenmukaiseksi olisivat asioita, joista tässäkin laissa voitaisiin lausua, Ajatuksena tosiaan on se, että nuori saisi tarvitsemansa tuen. Tällä olisi iso inhimillinen merkitys ja sitten myöskin taloudellinen merkitys. Palaan tässä lopussa tähän rehtoriin, jonka tapasin ja josta kerroin tuossa puheessani. Hän tosiaan sanoi ihmettelevänsä itse sitä, että kun näistä kaltoin kohdelluista, jo nuorena huostaanotetuista lapsista ja nuorista huolehtiminen on myöskin yhteiskunnalle aika kallista, niin hän ei ymmärrä sitä, että sen jälkeen, kun heidät on saatu kuljetettua läpi perusopetuksen ja ehkä jopa toisen asteen, he jäävät ilman tarvitsemaansa apua ja tukea. Hän sanoi, että hän ei voi ymmärtää sitä, että me heitämme nämä inhimilliset ja taloudelliset resurssit hukkaan.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 minä perustin perheen ja aloin maatilan emännäksi, niin minun oli pakko siinä tilanteessa luopua siitä urheilijaurastani. Sen jälkeen lehdestäkään ei voinut enää lukea kavereitten menestyksistä, kun totesin, että minä olen valintani tehnyt ja tässä nyt sitten ollaan. No, tässä nyt on näin käynyt, ei pahasti, mutta kuitenkin. Tiedän siis, että nuoret urheilijat joutuvat tekemään elämässään kipeitä valintoja siitä, kuinka paljon he voivat panostaa uraansa. Taloudelliset kysymykset ovat yksi tekijä tässä urheilijoiden elämänvalintoja koskevassa pohdinnassa. Tietenkin yhä moni urheilija tekee hyvän ja hyvätuloisenkin työuran aktiiviuransa jälkeen, vaikka urheilujärjestöjen palveluksessa, valmentajana tai sitten jossakin ihan muussa ammatissa. ammatissa. Aloitteen perustelut ovat silti painavia sen suhteen, että urheilijatulojen rahastointia koskevaa sääntöä väljennettäisiin. Aloitteessa on ansiokkaasti verrattu tilannetta Ruotsin urheilijoiden tilanteeseen ja heidän parempaan oikeuteensa urheilijatulon rahastoinnin suhteen. Haluammeko me antaa Ruotsille tämmöisen kilpailuedun? Tämä oli kyllä niin hyvä veto verrata ruotsalaisiin tässä kilpailuasiassa, että heti nousi tämmöinen kilpailijan veri: tuli mieleen, että eipä annettaisi tässäkään periksi. Sillä, että ihmisillä on taloudelliset edellytykset uskaltautua täysipainoiselle urheilijan-uralle, on muuten merkitystä myös kansanterveydelle. Arvostetut ja menestyvät urheilijamme nimittäin toimivat motivaation lähteinä suomalaisten kuntoilulle ja urheilulle, etenkin lapsille ja nuorille.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 Skinnarin tekemä erinomainen aloite menestyisi ja tulisi laiksi voimaan jonain päivänä tässä maassa, sehän tarkoittaisi tietenkin sitä, että tämä ihminenhän parhaimmillaan hankkisi tällä keinoin itselleen kattavan eläketurvan ja jäisi todennäköisesti tähän maahan. Pahimmillaanhan näissä yleensä käy sillä keinoin, että huippuammattiurheilija lähtee jonnekin matalan verotuksen maahan asumaan ja vie rahat mukanaan tietenkin ja sitten paljon sitä kokemusta ja osaamista, mitä hänellä on uran aikana kertynyt. Toivoisin, että tämä asia nyt tässä talossa harkittaisiin ihan perusteellisesti. Tällä vaalikaudella tuskin siihen keretään, mutta tämä on erinomainen aloite. Kun veikkaan, että edustaja Skinnarin poliittinen ura on hyvässä alussa mutta ei missään nimessä päättymässä, näin ollen hänellä on uskoakseni aikaa vielä tätä hyvää asiaa viedä eteenpäin. Sitten se yksi asia, mikä on mielestäni uskallettava mainita tässä yhteydessä, on se, että suomalainen kateus saisi olla hieman hillitympää, että jos joku nyt sattuu vaikka urheilussa menestymään ja saamaan vähän parempaa tuloa, niin ei sitä kyllä verotuksella kannata Suomesta pois ajaa, koska se henkilö, kuka siinä onnistuukaan, varmaan toimisi sitten innoittajana nuoremmille, meidän lapsillemme, että he menisivät urheilun pariin. Se on selvä asia, että hyvin vähästä määrästä ihmisiä tulee huippu-urheilijoita, mutta jos kaikki lapset saadaan liikkumaan — pelaamaan jääkiekkoa, jalkapalloa, pesäpalloa, juoksemaan, yleisurheilemaan, uimaan tai mitä tahansa — niin se on heidän elämänsä kannalta ehdottomasti paras ratkaisu. Skinnarin tekemä lakialoite on sen äsken mainitun suuren urheilijaharrastajaryhmän huippua, pientä pientä osaa koskeva asia. Elikkä ei tässä nyt olla tekemässä Suomen verotuksen kannalta mitään valtavaa porsaanreikää, päinvastoin mahdollistettaisiin niiden ihmisten jääminen Suomeen, niin että he olisivat sitten täällä meitä elähdyttämässä ja ennen kaikkea hyvänä esimerkkinä nuoremmille ihmisille.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-16 puhemies! Kiitos kollegoille kannustuksesta. Haluaisin vain todeta sen tosiasian, että vaikka tässä nyt puhuu entinen jääkiekkoilija — ja sitten tietysti jääkiekko on usein se laji, mikä tähän aloitteeseenikin rinnastetaan, ja tokihan se on totta, että 90-luvulla taisi olla Lipposen ykkönen, joka käynnisti tätä rahastointitoimintaa — ja totta kai Suomessa SM-liigassa keskipalkat ovat ovat eri luokkaa kuin joissain muissa lajeissa, mutta minä haluaisin, arvoisat kollegat, teille todeta juuri sen, että kun puhutaan vaikka maastohiihdosta, Pohjois-Karjalan alueelta tai sitten Lapinkin alueelta tulevista huippunimistä, niin tämä koskettaa kaikkia, yksilöurheilijoita ja joukkueurheilijoita, aivan kaikkia. Kysymys ei todellakaan nyt ole vain muutamasta joukkuelajista,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-16 tulokertymät ja kaikki. Elikkä silloin ollaan nollatilanteessa: ihminen on työtön ja vielä vammautunut, mikä ei välttämättä sitten auta siinä uuden työn haussa. Joka tapauksessa, jos tämä edustaja Skinnarin aloite, jota hän on erinomaisesti valmistellut ja tehnyt, menestyisi, sehän tarkoittaisi myös sitä, että jos henkilö lähtee urheiluun mukaan ja saa sieltä kerättyä pesämunaa elämänsä jäljellä olevaksi ajaksi, niin — tämä Skinnarin aloitehan mahdollistaa sen — tämä toimisi ikään kuin eräänlaisena vakuutuksena tämän ihmisen jäljellä olevan elämän aikaiseksi turvaksi. olevan elämän aikaiseksi turvaksi. En tiedä, miten nämä urheilijat vakuuttavat itsensä, onko heillä tapaturmavakuutusta tai jotain muuta vakuutusta — varmaan sekin löytyy — mutta yleensä ne maksavat valtavan paljon. Mutta kuitenkin jos tällainen menettely onnistuisi, niin sehän on kaikkein parasta eläketurvaa ja samalla myös vakuutusturvaa tälle urheilijalle, koska esimerkiksi kymmenen vuoden jääkiekkouran aikana, jos pärjäilee jotenkuten hyvin, hän voi kerätä mukavan, sievoisen summan, jolla sitten myöhempänä aikana