Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-05-03 Tässä viitekehyksessä Suomen 72 prosentin tavoite on matala, ja tuohon tavoitteeseen meillä on vielä matkaa, mutta emme ole siitä ole valmiita tinkimään. Arvoisa puhemies! Julkisen talouden suunnitelma sisältää niin sanotun menokehyksen. Se asettaa raamit ministeriöiden budjeteille tulevina vuosina. Pääasiassa kehys ohjaa hallituskauden aikaista rahankäyttöä. Koko menokehyksen tasosta on sovittu jo aikoinaan hallitusohjelmassa. Kehyksen tarkoitus on suojata veronmaksajia maksettavaksi tulevien kokonaismenojen määrä lukitsemalla. Tälläkin kertaa hallitus pysyi kehyksessä, kuten suomalaiseen vastuulliseen talouspolitiikkaan kuuluu. Kaikki lisäpanostukset tehtiin tämän kehyksen sisällä. Liikkumatilaa löytyi muun muassa siksi, että maahanmuuttoon liittyviä menoja arvioidaan syntyvän aiemmin sovittua huomattavasti vähemmän. Lisäksi hallitus teki viisaan linjauksen, jolla panostuksia keskitetään muutamiin keskeisiin avainkysymyksiin, eikä vähää liikkumavaraa ripoteltu käytettäväksi laajasti hyviin asioihin. Näin pystyttiin osoittamaan osaamiseen, turvallisuuteen, työllisyyteen sekä välittämiseen aidosti vaikuttavia lisäpanoksia. Arvoisa puhemies! Siirryn seuraavaksi hallituksen puolivälitarkastelun päätöksiin. Niitä tehtiin paljon, enkä tässä käy niitä kaikkia läpi vaan teen muutamia poimintoja. Hallitus reagoi voimakkaasti muuttuneen turvallisuusympäristön haasteisiin. Turvallisuuteen lisätään 98 miljoonaa euroa vuodesta 18 alkaen. Tästä 52 miljoonaa on puolustusministeriön ja 46 miljoonaa euroa sisäministeriön hallinnonaloille suunnattuja varoja. Poliisimiesten ja -naisten määrä voidaan säilyttää tämän vuoden tasolla, mutta myös suojelupoliisi ja Rajavartiolaitos saavat lisäresursseja. Teimme myös täydentäviä linjauksia harmaan talouden torjumiseksi. Puolustuspoliittisen selonteon linjausten mukaisesti valmiuden ylläpitoon suunnataan 50 miljoonan euron vuotuinen lisärahoitus, niin sanotun Kanervan ryhmän 150 miljoonan euron vuotuinen tasokorotus jatkuu kehyskauden loppupuolella, ja Hornetien korvaushankinnan ensimmäiset rahat on osoitettu vuodelle 21. Kuten aiemmin kävin läpi, työllisyyden parantaminen on kansakuntamme kohtalonkysymys. Koska yhtä ihmelääkettä työllisyyden parantamiseksi ei ole, hallitus tekee jatkuvasti uusia päätöksiä. Viimeksi päätöksiä tehtiin syksyllä riihessä, vuodenvaihteessa tuli monta työllisyyttä edistävää uudistusta voimaan, ja taas saimme tehtyä joukon lisätoimia työllisyyden parantamiseksi. Nostan tässä muutaman esimerkin: Viime syksynä päätetty työttömyysturvan aktiivimalli etenee, ja se vahvistettiin. Malli kannustaa olemaan aktiivinen. Hallituksen esitys lähtee lausunnoille lähiaikoina, ja eduskuntaan laki lähtee vielä ennen kesää. Työvoimapalveluja vahvistetaan 35 miljoonan euron lisäpanoksilla. Yhteensä aktiivimallin työllisyysvaikutukseksi arvioidaan jopa 8 000 työllistä. Päivähoitomaksuja alennettiin noin alennettiin noin 90 miljoonalla eurolla. Päätös purkaa kannustinloukkuja erityisesti pieni- ja keskituloisilta. 6 700 perhettä pääsee maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin. Tämä on erinomaista myös mahdollisuuksien tasa-arvolle, koska varhaiskasvatus on tutkimusten mukaan vaikuttavin osa meidän koulutusjärjestelmäämme. Maksujen tämänhetkisen alentamisen työllisyysvaikutus on arviolta yli 4 000 työllistä lisää. Edelleen päätimme uudistaa myös ulosottoa ja konkurssilainsäädäntöä. Ulosottosäännöstöä muutetaan siten, että ulosottomiehen tulee lähtökohtaisesti myöntää pitkän työttömyyden jälkeen työllistyneelle velalliselle lykkäystä ulosmittauksen alkamiseen, jos velallinen sitä pyytää. Tämä antaa lisätilaa monille yritteliäille ihmisille, jotka tahtoisivat tehdä töitä. Työllisyysvaikutus on muutamia satoja, mutta kyseessä on merkittävä asenteen muutos: ei tuomita epäonnistumisesta vaan annetaan uusi mahdollisuus. Jos ei yritä, ei voi onnistuakaan. Suomi tarvitsee riskinottoa ja epäonnistumisten sietämistä. Myös konkurssilainsäädännön uudistaminen aloitetaan siten, että henkilökohtainen konkurssi on jatkossa mahdollinen. Näille kahdelle toimenpiteelle voidaan arvioida jopa tuhannen henkilön työllistävä vaikutus. Mutta myös konkurssilainsäädäntö voi tuoda merkittävän buustauksen meidän yrittäjäpolitiikkaan ja yrittäjien toimintaan. Lisäksi edistimme alueellista liikkuvuutta muun muassa verovapaiden päivärahojen aikarajaa pidentämällä ja liikkuvuusavustusta laajentamalla. Arvoisa puhemies! Hallitus päätti riihessä tehdä myös asumistukeen muutoksia. Tämä on tarpeen. Menot ovat paisuneet kestämättömällä tavalla lähes 2 miljardin luokkaan. Asumistuelle asetetaan neliövuokrakatto ja tuki sidotaan jatkossa vuokraindeksin sijaan elinkustannusindeksiin. Näillä päätöksillä rajoitetaan asumistukimenojen kasvua, pysäytetään asumistuen kannustinongelmien pahentuminen sekä hidastetaan vuokrien nousupaineita. Nämä kaksi päätöstä eivät poista kaikkia asumisen tukemisen ongelmia mutta pienentävät niitä. Kannustinloukut ovat taloutemme suurimpia ongelmia, ja asumistuki on yksi pahimmista kannustinloukkujen aiheuttajista. Muun muassa Kelan entinen pääjohtaja Liisa Hyssälä tämän taas taannoin totesi. Pystyimme tekemään siis konkreettisia päätöksiä kannustinloukkujen purkamiseksi ja työn kohtaannon parantamiseksi. Varhaiskasvatusmaksujen alentaminen, asumistuen muutokset ja velkaantuneiden aseman parantaminen ovat vaikuttavia päätöksiä. Nämä ovat tärkeitä toimia tilanteessa, jossa talous kasvaa ja uusia työpaikkoja syntyy. Työttömät ja työpaikat pitää saada kohtaamaan. Arvoisa puhemies! Mahdollisuuksien tasa-arvo on suomalaisen tasa-arvoisen yhteiskunnan perusta. Tämän vuoksi hallitus käynnistää uusia toimia lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi, syrjäytymisen ehkäisemiseksi sekä koulutuksen ja työn ulkopuolella olevien nuorten määrän vähentämiseksi. Toimia rahoitetaan ministeriöiden omien hallinnonalojen budjeteista sekä käynnissä olevina kärkihankkeina. Uutta rahaa näihin toimiin kohdistetaan 45 miljoonaa euroa vuosina 18—19. Varhaiskasvatuksen henkilöstörakennetta kehitetään. Tavoitteena on vahvistaa varhaiskasvatuksen laatua ja pedagogiikkaa sekä lisätä lasten ja perheiden saamaa moniammatillista tukea. Peruskoulun tasa-arvon vahvistamiseen kohdistetaan 15 miljoonan euron lisärahoitus. Tukea kohdennetaan haasteellisempien alueiden kouluille esimerkiksi erityisopetukseen ja opetusryhmien pienentämiseen. Ammatillisen koulutuksen reformin toimeenpanon tukeen kohdistetaan 15 miljoonan euron vuotuinen tuki 18 ja 19. Rahoituksella vahvistetaan ammatillisen koulutuksen digitalisaatiota, ehkäistään koulutuksen keskeyttämistä ja syrjäytymistä sekä rakennetaan yhdessä työelämän kanssa polku koulutukseen ja työelämään. Alle 30-vuotiaille matalan kynnyksen palveluja tarjoavan Ohjaamo-toiminnan rahoitus vakiinnutetaan. Kohdennamme myös 3 miljoonan euron lisärahoituksen päihdeäitien hoitoon. Arvoisa puhemies! Olen erityisen iloinen siitä, että pystyimme suuntaamaan tiukassa tilanteessa lisärahoitusta osaamisen kehittämiseen. Pärjäämme maailman kovassa kilpailussa vain, mikäli taloutemme uudistuu ja kehittyy osaamisperusteisesti. Osana tätä kokonaisuutta hallitus panostaa yritysten tuotekehitykseen, uudistumiseen, huippututkimukseen ja tutkimuksen vaikuttavuuteen osoittamalla Tekesille määrärahoja yhteensä 70 miljoonaa vuosina 18 ja 19. Rahoitusta suunnataan kasvua vauhdittaviin yritysten, tutkimuslaitosten ja valtion yhteishankkeisiin. Suomen Akatemiaa rahoitetaan 50 miljoonalla eurolla. Kaiken kaikkiaan opetus- ja kulttuuriministeriö sai riihessä 70 miljoonan 70 miljoonan lisäpanostukset vuodelle 18 sekä osaaminen kokonaisuudessaan 200 miljoonan euron pääomituksen. Tämä yhdessä koulutusjärjestelmän historiallisen suurten reformien kanssa antaa toivoa ja luo hyvää pohjaa tulevaisuudelle. — Savonlinna päätetään lisätalousarvion yhteydessä. Arvoisa puhemies! Aivan lopuksi muutama huomio: Iloitsen suuresti siitä,