Puhuja: Pekka Puska
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-13 Vuosisadan vaihteessa YK hyväksyi niin sanotut vuosituhattavoitteet, jotka koskivat erityisesti köyhyyden, äitiys- ja lapsikuolleisuuden sekä tartuntatautien vähentämistä. Vaikka kaikkia tavoitteita ei ole saavutettu, monien asioiden kohdalla on tapahtunut huomattavaa paranemista. Vuonna 2015 YK:n huippukokous hyväksyi nyt käsiteltävän asian perustan eli kestävän kehityksen tavoitteet. Kun vuosituhattavoitteet koskivat erityisesti köyhien kehitysmaiden auttamista, nämä kestävän kehityksen tavoitteet koskevat kaikkia maita. Toki äärimmäisen köyhyyden poistaminen on edelleen tärkeää, mutta nyt lähtökohtana ovat yhteiset ongelmat. Olemme kaikki samalla planeetalla, ja sen tulevaisuus on meidän kaikkien käsissä. Vain kestävällä kehityksellä voidaan globalisoituneessa maailmassa turvata ympäristö, luonto sekä ihmisten terveys ja hyvinvointi. Kysymys on muun muassa ilmastonmuutoksen torjunnasta, puhtaan veden saannista sekä eriarvoisuuden vähentämisestä. Samalla, kun globalisaatio tuottaa monia etuja, hallitsemattomana se tuo myös ongelmia ympäristölle ja väestöjen terveydelle. Kestävä kehitys edellyttää kestäviä tuotanto- ja kulutustapoja. Se edellyttää myös kansainvälisiä sopimuksia luonnon ja ihmisten suojelemiseksi, tällaisista ovat hyviä esimerkkejä kansainväliset ilmastosopimukset sekä kansainvälinen tupakkakonventio, joka pyrkii tiukoilla toimilla vähentämään tupakan aiheuttamia noin 5:tä miljoonaa vuotuista kuolemaa. YK listasi 17 kestävän kehityksen päätavoitetta ja niille alatavoitteet. Niistä monet liittyvät toisiinsa. Niinpä esimerkiksi tavoite numero 3, Terveyttä ja hyvinvointia, liittyy läheisesti muun muassa tavoitteisiin Hyvä koulutus, Ei nälkää, Ei köyhyyttä ja Eriarvoisuuden vähentäminen. Kun vuosituhattavoitteiden terveystavoitteet keskittyivät tartuntatauteihin, kestävän kehityksen tavoitteissa ovat vahvasti esillä tarttumattomat elintapasairaudet, jotka ovat tulleet maailman valtaterveysongelmaksi myös kehitysmaissa haitaten paitsi kansanterveyttä myös maiden sosiaalista ja taloudellista kehitystä. Kestävän kehityksen periaatteet ovat avainasemassa elintapasairauksien torjunnassa niin meillä kuin muualla. Vaikka sairaanhoidon kehittäminen on tärkeää — mikä koskee meillä juuri sote-uudistusta — kansanterveyden tila ja hyvinvoinnin jakautuminen ovat olennaisesti kiinni elintavoista, elinolosuhteista ja yhteiskunnan rakenteesta. Ajatellaan vaikka Costa Ricaa, missä odotettavissa oleva elinikä on suunnilleen sama kuin USA:ssa ja paljon tasaisemmin jakautunut, vaikka USA:ssa käytetään terveydenhuoltoon monikymmenkertainen raha Costa Ricaan verrattuna. Kustannusvaikuttava ja kestävä tapa vaikuttaa kansanterveyteen merkitsee pohjimmiltaan kestävän kehityksen ratkaisua elintavoissa ja elinolosuhteissa. Suomen kestävän kehityksen tavoiteohjelma Agenda 2030 muodostaa hyvän taustan Suomessa tapahtuvalle päätöksenteolle. Kysymys on koulutuksesta ja tuotannon kehittämisestä tukemaan kestävää kehitystä, hyvää ympäristöä ja väestön hyvinvointia. Konkreettisesti tässä on kysymys muun muassa energiantuotannon keinoista kohti hyvää ilmaston- ja ympäristönsuojelua tai terveellisistä elintavoista ja ruokatuotannosta kestävän kehityksen pohjalta. Vaikka tavoitteena on köyhyyden poistaminen ja riittävä taloudellinen hyvinvointi, on muistettava, että väestön todellinen hyvinvointi ja terveys ovat vain rajallisesti kiinni taloudellisesta tasosta. Raha ja kulutushysteria eivät saa voittaa ihmisten tai ympäristön terveyttä. Agenda 2030 painottaa myös yhteistyötä ja eri tahojen vastuuta. Tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kumppanuutta, niin valtiota, kansalaisjärjestöjä kuin yrityksiä. Tässä mielessä on hyvä, että tämä huipputärkeä raportti käsitellään täällä eduskunnassa. Ja vaikka kysymys on valtioneuvoston selonteosta, tavoitteiden toteuttaminen edellyttää paljon hallituskausia pidempiä toimia. Selonteko on hyvin valmisteltu, ja valitut painopisteet ovat hyviä. Toivottavaa on myös, että Suomi on kansainvälisesti riittävästi mukana kestävän globaalin hyvinvoinnin edistämisessä. On myös hyvä, että tulevaisuusvaliokunta on käsitellyt asiaa huolella. Valiokunnan kannanotot ovat kannatettavia. Erityisesti haluaisin korostaa suositusta, että bkt:n rinnalla voitaisiin kehittää muita mittareita, jotka kuvaavat kestävää kehitystä ja hyvinvointia. On muistettava, kuten Kofi Annan aikoinaan sanoi, että ihmiset eivät elä taloutta varten vaan talouden tulee palvella ihmistä. Toivon siis, että tämän ohjelman periaatteita voitaisiin Suomessa toteuttaa mahdollisimman paljon. Mielestäni tulisi puhua juuri "YK:n kestävän kehityksen tavoiteohjelmasta".