Puhuja: Jyrki Kasvi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-10-25 enkä puhu nyt vain esityksen liki 900 sivun massasta. Esitys kokoaa pirstaleista liikenteen lainsäädäntöä yhdeksi kokonaisuudeksi, mikä on jo sinänsä kannatettavaa. Keskityn kuitenkin tämän esityksen uusinta uutta luovaan osuuteen eli liikennetietojen käsittelyn uudistukseen. Liikenteessä on käynnissä rakennemuutos, joka vetää vertoja traktorien tuloon Suomen pelloille, enkä puhu nyt vain robottiautoista, vaikka tämä laki on toki välttämätön myös niiden mahdollistamille uusille liiketoimintamalleille. Liikenne, kuten käytännössä kaikki muutkin talouden sektorit, on muuttumassa alustatalouden palveluksi. Ja mitä alustatalous tarkoittaa? Dataa ja älyä, jolla tätä dataa analysoidaan palveluiden tuottajien ja käyttäjien törmäyttämiseksi kaikkien osapuolten eduksi. Esimerkiksi kyytipalvelu Uber törmäyttää kyytiä tarjoavat ja tarvitsevat ihmiset. Sen todellisena bisneksenä on kuitenkin näiden kyytien sivutuotteena syntyvä data, jota se paitsi käyttää oman liiketoimintansa kehittämiseen myös myy hyvään hintaan. — Ne sähköisten palveluiden käyttösopimusehdot kannattaa tosiaan lukea huolella. Arvoisa puhemies! Maanantaina Finlandia-talolla käynnistettiin Suomen kiri alustatalouden kärkimaiden joukkoon, Suomi ja Eurooppa yleensä kun ovat jääneet pahasti alustatalouden kehityksestä jälkeen. Mutta meillä on Suomessa edelleen vahvuuksia, jotka mahdollistavat Suomen paluun takaisin kärkikahinoihin. Yksi näistä kansallisista valttikorteista on Suomen viranomaisten rekistereiden tietopääoma. Hallituksen esityksen lähtökohtana onkin maksimoida erityisesti liikennetietorekistereiden hyödyntäminen. Liikennevirastolle ollaan asettamassa velvoite avata paitsi omat tilastonsa ja tutkimuksensa myös saamansa liikenteen palveluiden käyttöä koskevat tiedot sellaisessa muodossa, ettei niitä pysty yhdistämään yksittäisiin kansalaisiin. Asennemuutos perinteiseen tiedon panttaamisen kulttuuriin on valtava. Valitettavasti liikenteen tietovarantojen käytettävyys ei kuitenkaan ole paras mahdollinen, esimerkiksi liikennettä koskevia rekistereitä on eri virastoilla kymmeniä. Nyt nämä liikenteen rekisterit ollaan kokoamassa yhteen liikenneasioiden rekisteriin, jota Trafi hallinnoi. Siitä kuuluu hallitukselle kiitos. Ja mikä parasta, keskitettyjen alustojen rakentamisen asemesta tavoitteena ovat hajautetut mutta yhteen toimivat järjestelmät, jotka kommunikoivat avointen rajapintojen välityksellä. Siitä kuuluu hallitukselle toinen kiitos. Yhteen toimivuus asettaa toki muitakin vaatimuksia kuin vain avoimet rajapinnat. Pelkkä tekninen avoimuus ei riitä, jos tiedon hyödyntämiselle on muita, esimerkiksi lainsäädännöllisiä esteitä. Näitä esteitä tämä esitys pyrkii parhaaltaan purkamaan. Lisäksi on sovittava käytettävistä standardeista, anonymisointinormeista, sanastoista ja määritelmistä. Niiden ei kuitenkaan pitäisi olla sääntelykysymys, mutta jos eri viranomaiset eivät pysty niistä keskenään sopimaan, hallituksella on oltava valmiutta puuttua asiaan. Se, että Suomen viranomaisrekisterit ovat kansainvälisessä vertailussa hyviä, ei tarkoita, ettei niiden laatua, kuten ajantasaisuutta, eheyttä ja käytettävyyttä, olisi syytä edelleen kehittää. Hallituksen esityksessä on havaittavissa myös merkittävä paradigman muutos, jonka soisin leviävän myös muuhun kuin liikenteen lainsäädäntöön. Siinä missä aiemmin on painotettu tiedon omistajuutta, nyt keskitytään tiedon käyttöoikeuksiin. Yrityksille ja henkilöille halutaan turvata oikeus käyttää itseään koskevaa tietoa, vaikka se olisi jonkun muun toimijan hallussa. Lakiesityksen 3 luvussa säädetään yksityiskohtaisesti tietojen luovuttamisen, tietosuojan ja yksityisyydensuojan pelisäännöistä, on sitten kyse julkisesta avoimesta datasta, ammatinharjoittamiseen liittyvästä, henkilötiedoista yksittäisluovutuksina, tietojen luovuttamisesta anonymisoituina tutkimus- ja innovaatiotoimintaan tai julkisen rekisterin henkilötietojen luovuttamisesta liikenteeseen liittyvään tarkoitukseen, kuten katsastuskonttorien suoramarkkinointiin. Esityksen valmistelussa on otettu huomioon myös EU:n tietosuoja-asetus GDPR, eikä esitystä pitäisi joutua ainakaan sen vuoksi heti ensi vuonna päivittämään. Arvoisa puhemies! Yksityiskohtaisessa valiokuntakäsittelyssä liikennetietojen luovuttamiskäytännöistä voi toki löytyä korjattavaa, etenkin henkilötietojen osalta tasapainoilu tiedon avoimuuden ja yksityisyydensuojan välillä on haastavaa. Itse asiassa olisi suoranainen ihme, jos näin laajasta ja uutta käyvästä esityksestä ei löytyisi lainkaan töitä liikenne- ja viestintävaliokunnan hienosäätölekalle. Odotankin asiantuntijakuulemisia harvinaisen kiinnostuneena.