samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-20 Arvoisa puhemies! Hallitus tekee kaikkensa, jotta Suomi saataisiin taas kasvu-uralle, ja siitä onkin lupaavia merkkejä. Oppositiolle eivät tunnu mitkään hallitukset toimet kelpaavan, mutta maahanmuuttoa halutaan lisää eikä edes laittomasti eli rikollisesti täällä maleksivia saisi palauttaa. Haittamaahanmuuton negatiiviset seuraukset meillä ja muualla ovat kiistattomat. Kaikille sektoreille, kuten nyt puheena olevaan sisäiseen turvallisuuteen, se merkitsee yhä kasvavia kuluja. Koska opposition mielestä mistään ei sovi leikata, kysynkin sieltä vasemmalta laidalta nyt: mistä nuo rahat otetaan? Olen tätä useasti täällä kysynyt, koskaan en ole saanut vastausta. Eikä kyse ole pelkästään rahasta: Turvallisuutta ja turvallisuuden tunnetta ei voi ostaa. Kun ne järkkyvät, niitä on vaikea tai mahdoton palauttaa. Hallitus julkaisi joulukuussa 2015 turvapaikkapoliittisen toimenpideohjelmansa. Ohjelma on pitkälti perussuomalaisten käsialaa. Siellä lukee muun muassa näin: "Mikäli Dublin-järjestelmän toimivuutta ei kyetä palauttamaan, hallitus valmistautuu poikkeuksellisiin kansallisiin toimiin vastaavien vaikutusten varmistamiseksi. Palautamme niin sanotut Dublin-tapaukset välittömästi. Perustamme tarvittaessa uusia järjestelykeskuksia sekä majoitamme turvapaikanhakijoita myös teltta- ja konttimajoitukseen. Järjestelykeskuksessa vietetystä ajasta ei makseta vastaanottorahaa eikä muita sosiaalietuuksia." Toimenpideohjelma on erittäin hyvä, mutta liikaa on tuhrattu aikaa sen toimeenpanemiseen. Nyt ohjelmaa on alettava noudattaa viimeistä kirjainta myöten. Arvoisa puhemies! Meillä on huolestuttavan suuri joukko kantasuomalaisia, erityisesti nuoria miehiä, jotka ovat pudonneet yhteiskunnan normaalitoimintojen ulkopuolelle. Tämä kehitys on jatkunut jo pitkän aikaa, joten siitä on punavihreiden turha nykyhallitusta syyttää. Helsingin Sanomissa julkaistiin viime vuonna 15. toukokuuta artikkeli otsikolla Yksin jääneet. Siinä kerrottiin, että Suomessa oli vuonna 2014, eli jo ennen tätä massiivista maahanmuuttovyöryä, Tilastokeskuksen mukaan 155 kuntaa, joissa nuorten aikuisten sukupuolijakautuma oli vähintään yhtä epätasapainossa kuin Kiinassa. mahtavat luvut näyttää nyt, kun tänne on tullut kymmeniätuhansia turvapaikkaturisteja, joista ylivoimainen enemmistö on nuoria miehiä? Lisäksi, jos työhaluttomille ja kielitaidottomille turvapaikkaturisteille avautuu ohituskaistoja esimerkiksi asuntojonoissa, vastakkainasettelu kasvaa ja kärjistyy.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-04-20 Arvoisa puhemies! Hieman tässä lopuksi vielä Rajavartiostosta: Valtiovallan ehdoton päätehtävä on huolehtia yhteiskunnan ja sen kaikkien jäsenten turvallisuudesta. Keskeinen tehtävä on rajavalvonta ja se, keitä maahan päästetään ja millä ehdoilla, ja myös se, miten kauan maassa voi olla laittomasti ja miten lainvoimaisen kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palautukset pystytään toteuttamaan. Rajavartiolaitoksen henkilöstöä on vähennetty 1990-luvun alusta noin neljännes. Tämän johdosta toimintaa on kehitetty muun muassa hankkimalla valvontatekniikkaa, myymällä kiinteistöjä, lisäämällä liikkuvuutta sekä virtaviivaistamalla ja automatisoimalla rajatarkastusprosessia. Rajavartiolaitoksessa on yhä käynnissä edellisen hallituksen antama huomenlahja, talouden sopeuttamisohjelma, jolla toimeenpannaan vuosina 2011—2012 tehtyjä säästöpäätöksiä. Säästöpäätösten toimeenpanemiseksi laadittu vuoden 2012 sopeuttamisohjelma on suunniteltu suotuisamman turvallisuustilanteen vallitessa. Euroopan turvallisuustilanne ja Suomen rajaturvallisuustilanne ovat kuitenkin muuttuneet huonompaan suuntaan, eikä valoa asian suhteen ole näkyvissä. Hallitusohjelmassa osoitettu laskennallinen sisäisen turvallisuuden lisämääräraha Rajavartiolaitokselle riittää kattamaan vain edellisen hallituksen vuoden 2014 aikana tehdyt lisäleikkaukset. Hallitus on linjannut sisäisen turvallisuuden selonteossa huolehtivansa itärajan perustason valvonnasta ja tämän tason saavuttamiseksi kohdentavansa itärajan valvontaan yhteensä 160 rajavartijan lisäyksen. Tämä määrä riittää kuitenkin vain perustason valvontaan. Se ei mahdollista reagointia pitkittyviin tai useilla toimintasuunnilla samanaikaisesti tapahtuviin poikkeamiin. Säästöohjelman leikkaukset heikentävät oleellisesti myös Rajavartioston mahdollisuuksia hoitaa viranomaistehtäviä. He ovat hoitaneet vuosittain esimerkiksi noin 600 poliisitehtävää ja noin 1 300 etsintä- ja pelastustehtävää maa-alueilla. Suurin osa näistä tehtävistä jää vastaisuudessa muiden viranomaisten hoidettavaksi tai hoitamatta, ja se on erittäin valitettavaa. He joutuvat säästämään jatkossa myös työterveyshuollossa, mitä ratkaisua en pidä millään tavoin suotavana. Arvoisa puhemies! Ihan tähän lopuksi haluan kiittää, että tällainen selonteko Suomen sisäisestä turvallisuudesta on tehty. Tämä on ainutlaatuinen. Ja
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 Se on totta, että ammatillisessa koulutuksessa ja lukiokoulutuksessa, toisella asteella, opiskelijoille ja perheille koituu kustannuksia oppimateriaaleista. Tähän asiaan liittyen olen Opetushallitukselta tilannut selvityksen ajantasaisesta tiedosta, mitä nämä tosiasialliset kustannukset ovat esimerkiksi muuttuneessa tilanteessa, kun
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Niin kuin totesin, on hienoa, että hallitus on tästä pyytänyt selvityksen, mutta kysyinkin enemmän konkreettisten toimenpiteiden perään. Yksi tällainen toimenpidehän on jo paljon puhuttu, monen asiantuntijankin kannattama ja SDP:n pitkään ajama aloite siitä, että meillä olisi aidosti maksuton toisen asteen tutkinto, mikä tarkoittaisi silloin oppivelvollisuuden laajentamista koskemaan koko toista
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 Suomessa on tehty viime vuosina paljon töitä sen eteen, että jokainen siirtyy peruskoulun jälkeen toisen asteen opintoihin, ja ihan muutaman viikon takainen tilasto on se, että koulutustakuussa hyvin onnistutaan. Eli toisen asteen opiskelupaikan viime keväänä peruskoulun päättäneistä on saanut 98,7 prosenttia — tämä on muutaman viikon takainen tilasto — ja todennäköisesti olemme päässeet tässä vielä parantamaan. Eli voi sanoa, että koulutustakuu Suomessa Mutta ongelma on muodostunut ja vähän siirtynyt seuraavaan vaiheeseen, joka on se, että erityisesti ammatillinen koulutus jää liian usein kesken. Ja tähän ammatillisen koulutuksen keskeyttämisen kysymykseen liittyy toki tämä Opetushallitukselta tilattu selvitys materiaalikustannuksista mutta myöskin laaja ammatillisen koulutuksen reformi, jota
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 Tätä voidaan ennaltaehkäisevästi korjata tietysti nyt, kun pyrimme peruskoulun yläastetta saamaan toiminnalliseksi, poikia kiinnostavaksi. Mutta sitten ovat nämä 100 000, ja kysyn opetusministeriltä: Nyt
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Syrjäytymisen ehkäisy on yksi tämän hallituksen kaikkein tärkeimmistä tehtävistä. Meidän tulee varmistaa se, että tulevaisuudessa jokainen nuori suorittaisi vähintään toisen asteen tutkinnon, ja tästä tavoitteesta olemme juuri keskeyttämisistä johtuen edelleen valitettavasti liian kaukana. 17 prosenttia jää vaille toisen asteen tutkintoa tällä hetkellä, ja se on ehdottomasti liikaa, ja siihen meidän täytyy löytää vakavia toimia. Hallitus sopi puoliväliriihessä 19 uudesta keinosta, joilla nuorten syrjäytymistä ehkäistään, ja ammatillisen koulutuksen keskeyttämiseen puuttuminen oli yksi tärkeimmistä. Sen lisäksi tarvitaan tukea niille, jotka tarvitsevat sitä erityisesti, muun muassa mielenterveyspalvelut ovat tässä keskeisessä roolissa.
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-14 parempaan järjestykseen. Samaten kysymys oppivelvollisuudesta on asia, jota meidän on kyllä syytä pohtia yhdessä ihan huolella. En itse ehkä puhuisi velvollisuudesta vaan oppioikeudesta. Sitähän se kaikille on. Arvoisa ministeri! Kysymys siitä, kun siirtyy lukiosta tai ammattikoulusta sinne seuraavalle asteelle: Siinä monelle tulee aika isoja kustannuksia.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Vielä tähän kysymykseen oppivelvollisuudesta ja syrjäytymisen ehkäisystä haluaisin tuoda sen näkökulman, että tutkimustenkin valossa kaikkein vaikuttavinta syrjäytymisen ehkäisyä on se työ, mitä tehdään mahdollisimman ennaltaehkäisevästi ja varhaisessa vaiheessa. Eli kohdennetaan tukea perheille ennaltaehkäisevästi. Meillä on lapsi- ja perhepolitiikan muutosohjelma, joka pyrkii tähän varhaisen tuen käänteeseen. Samoin varhaiskasvatus on vaikuttavaa,
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-14 Se on hieno periaate, mutta se, minkä tämä kesällä julkaistu selvitys oikeastaan osoitti, oli se, että kaikilla suomalaisilla nuorilla ei tällä hetkellä ole tasavertaisia mahdollisuuksia kouluttautua. Neljäsosa opintojaan keskeyttäneistä nuorista ilmoitti syyksi rahapulan. Ministeri Grahn-Laasonen, on todella tervetullutta, että te selvitätte tämän asian, mutta sitten kun selvitykset on tehty, oletteko te valmis antamaan lupauksen, että hallitus myöskin käyttää rahoitusta tämän ongelman ratkaisemiseksi, kun tiedossa on, minkälaisia toimenpiteitä tarvitaan?
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-14 Suuret kiitokset ministerille, että on ottanut tomerasti vietäväksi eteenpäin selvityksen. Kenellekään ei saa syntyä tilannetta, jossa joudutaan keskeyttämään kulujen takia. Tässä on yksi näkökulma myös se, millä tavalla me pystymme alentamaan
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 sen rinnalla myöskin sujuvat siirtymät korkea-asteelle. Tällä hetkellä valitettavasti on niin, että liian monella nuorella on tie tukossa korkea-asteopintoihin. Meillä keskimääräinen aloitusikä korkeakouluopinnoissa on siinä vaiheessa, kun monissa muissa maissa, käytännössä kaikissa muissa maissa, aletaan jo valmistua alemmasta korkeakoulututkinnosta.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 puhemies! Työurien pidentäminen on yksi keskeisimpiä yhteiskunnan haasteita erityisesti täältä nuorten päästä. Uskon, että sekä 16-vuotiaiden kohdalla että myös 19-vuotiaiden kohdalla tämän nivelvaiheen pitäisi sujua paremmin. Kuitenkin on todettava, että tämä hallitus jättää molempiin tarttumatta. Kauniita puheita on tälläkin kyselytunnilla riittänyt, mutta kumpaankaan ei konkreettisia lääkkeitä esitetä. Toisin on ollut ennen. Mutta valitettavaa on ollut se, että enemmistöä ei ole aikaisemminkaan löytynyt näille tärkeille nivelvaiheiden ongelmien korjaamisille. Siksi haluaisinkin kysyä, opetusministeri, teiltä, kun olette perinteisesti vastustanut tätä oppioikeuden laajentamista toiselle asteelle: Oletteko valmis muuttamaan mielenne? Koska jo pääministeri Sipilä viittasi tähän, että tämä oppivelvollisuusasia pitää ottaa tarkasteluun. Kaikki keskeiset talouspoliittiset asiantuntijat ovat kääntymässä siihen, että työuria pitää pidentää nuorten päästä ja toinen aste pitäisi muuttaa maksuttomaksi. Oletteko samaa mieltä näiden talousasiantuntijoiden kanssa?
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Tärkeitä näkökulmia — mutta, edustaja Kiuru, teidän opetusministeriaikananne jäi se ammatillisen koulutuksen uudistus tekemättä, joka olisi voinut vaikuttaa myönteisesti näihin keskeyttämisen vähentämistavoitteisiin, ja ne uudistukset jäivät ikään kuin kokonaan pöydälle ja tekemättä. Nyt ammatillisen koulutuksen reformi on kuitenkin hyväksytty, ja sillä pystytään juuri näihin kiperiin kohtiin tarttumaan. Se ammatillisen koulutuksen keskeyttämisen vähentäminen ja nuorten syrjäytymisen ehkäiseminen ja siihen puuttuminen ovat sen reformin keskeisissä tavoitteissa. Toinen näkökulma tähän kysymykseen on jo se mainittu varhainen puuttuminen. Eli mikäli haluamme näitä karmeita syrjäytymislukuja pienentää, niin sitä katsetta pitää kääntää jo ennaltaehkäisevästi sinne varhaiseen puuttumiseen, varhaiskasvatuksen osallistumisasteen nostamiseen — se on vahvasti tutkijoilta tullut
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 puhemies! Kiitän mahdollisuudesta todeta, että viime hallituskaudella todella jäi ammatillisen koulutuksen uudistus tekemättä siksi, että eduskunta päätyi... seitsemän puoluetta kahdeksasta kannatti sitä, että aloituspaikkoja ammatillisesta koulutuksesta ei tulisi leikata, ja tämä hallitus toimii nyt tasan päinvastoin. mikä on häpeällistä, on, että viime hallituskaudella todella kaatui oppivelvollisuuden, oppioikeuden pidentämishanke. Sitä ajattelin, että se olisi kannattanut tehdä sen takia, että nuoret olisivat olleet 10 vuotta pidempään töissä, kun peruskoulun jälkeen olisi käyty myös toinen aste. Mutta valitettavasti tähän toisen asteen muuttamiseen maksuttomaksi ei opetusministerin silloinen kokoomuspuolue lähtenyt. Mitä mieltä olette nyt siitä
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 tulevaisuudessa koko ikäluokka, suorittaisi vähintään sen toisen asteen tutkinnon. Lisäksi kannatan vahvasti sitä, että panostamme varhaiskasvatuksen kehittämiseen, ja siihen hallituksella on myös konkreettisia toimia: osallistumisasteen nostaminen, varhaiskasvatusmaksujen tuntuva alentaminen pieni- ja keskituloisia painottaen, jotta saamme lapsia varhaiskasvatuksen piiriin ja jotta perheiden taloustilanne
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-14 Opetusministeri esitti mielestäni aika kovan väitteen sanoessaan, että koulutustakuu Suomessa toimii, ja olisin kiinnostunut kysymään: milloin olette tätä viimeksi selvittänyt ja aiotteko selvittää? Nimittäin nyt on niin, että hallituksen toimeenpanemat erilaiset koulutusleik-kaukset tosiasiassa lisäävät pudokkaiden määrää — toisen asteen leikkaukset, mojovat opintotukileikkaukset. Niiden lisäksi lukiolaisten toimeentulotuen saamisen ehtoja on kiristetty, ja tutkimusten mukaan joka neljäs ammattikoululainen keskeyttää opintonsa sen vuoksi, että rahat eivät riitä.
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Opetushallitus kerää tilastoa siitä, miten koulutustakuu toimii, ja muutaman viikon takainen on se tieto, että viime keväänä peruskoulun päättäneistä yli 97 prosenttia olisi saanut opiskelupaikan toiselta asteelta ja se on hyvä viesti. Se kertoo siitä, että vuosia tehty työ sen puolesta, että nuoret pääsisivät siirtymään toisen asteen opintoihin peruskoulusta, toteutuisi. Se on ehdottomasti tavoite, ja emme voi ponnisteluja lopettaa ennen kuin se on kaikille mahdollista, ja töitä pitää tänäkin vuonna vielä jatkaa sen osalta. varmasti näinkin, että aivan kaikki koko ikäluokasta eivät pysty opiskelemaan tavoitteellisesti ammatillisessa koulutuksessa, ja silloin tarvitaan sosiaali- ja terveyspalveluja tueksi. Siihen liittyen — tietysti vastuuministerit tässä rinnalla voivat täydentää — tarvitaan niitä mielenterveyspalveluja, tarvitaan toimivaa opiskelijahuoltoa, tarvitaan
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-14 puhemies! Olen erittäin iloinen, että keskustelemme nuorista ja heidän hyvinvoinnistaan. Ministeri nosti tässä esiin muun muassa nuorten turvallisuudenkokemuksen. Puhuimme ennaltaehkäisystä, pudokkuudesta, syrjäytymisestä. Eräs keskeinen tekijä syrjäytymisen ehkäisyssä ja tulevaisuuden rakentamisessa on nimenomaan turvallinen koulutie ja turvallinen oppimisympäristö. Saamme valitettavan usein lukea koulukiusaamisesta ja siihen liittyvistä vakavista ongelmista. Haluaisinkin kysyä ministeriltä: mitä toimia koulukiusaamisen ehkäisemiseksi hallitus on tehnyt? Ja tiedustelisin: miten ministeri suhtautuu
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2017-09-14 kaikenlaiseen syrjintään ja myöskin yksinäisyyteen. Tutkijat, ammattilaiset, koulun aikuiset joka päivä tekevät erinomaista työtä siinä, että yritetään tunnistaa erilaisia toimivia, tehokkaita malleja puuttua kiusaamiseen. Siinäkin asiassa meillä ammattilaiset tällä hetkellä tekevät työtä työryhmässä, joka jättää raporttinsa tämän vuoden lopussa.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-14 EU-komission puheenjohtaja Juncker piti eilen puheen EU:n tulevaisuudesta. Puheessa kerrottiin, että komissio haluaa EU:lle puolustusunionin ja talousministerin sekä Schengen-alueen voimakasta laajentamista Bulgariaan ja Romaniaan. Lisäksi puheessa haluttiin EU:lle yksi superjohtaja. Kaikki tämä merkitsee EU:n liittovaltiokehityksen selvää etenemistä ja Suomen itsemääräämisoikeuden vähenemistä entisestään. Te, pääministeri Sipilä, kehuitte puhetta hyväksi. Voimassa olevan hallitusohjelman mukaan Suomi tavoittelee vähemmän EU:n sääntelyä. Hallitusohjelman mukaan EU:n integraation ei ole tarpeen syventyä kaikilla politiikan aloilla. Miksette te noudata hallitusohjelmaa? Kysyn pääministeriltä: mitkä tarkalleen ovat ne politiikan alat, joilla ette ole syventänyt EU-integraatiota? EU:n johto tahtoo aina vain lisää valtaa Brysseliin. Tämä kävi jälleen eilen ilmi tuossa EU-komission puheenjohtajan puheessa. Kun asiat päätetään Pariisissa ja Berliinissä, niin ei siellä paljoa Suomen etu paina. Suomessa puolueet eivät ole ajaneet liittovaltiokehitystä avoimesti, vaan se on toteutettu pitkälti kansalta pimennossa ja vastoin Suomen kansan tahtoa.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Ei koskaan, emmekä myöskään tule viemään. Se vaatisi perussopimusten muuttamista, ja Juncker puheessaan myöskin sanoi, että perussopimusta ei tulla muuttamaan, mennään nykyisen perussopimuksen puitteissa eteenpäin.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-09-14 talman! Det är oerhört viktigt för Finland att vi sitter med vid de bord där besluten fattas. Också i EU är det viktigt att Finland är en aktiv aktör, en konstruktiv medlem som också vill föra frågor framåt. Eli Suomen etu on se, että Suomi on aktiivinen myös EU-areenalla. Nyt oikeastaan haluaisin kysyä
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Kysymys on tietenkin ajankohtainen ja tärkeä. Suomihan on ollut aktiivinen toimija Euroopassa ja on sitä tällä vaalikaudella ja hallituskaudella aivan erityisesti. Me vaikutamme kahdenvälisesti, me vaikutamme virkamiestasolla — ja tietenkin itse huippukokouksissa ja ministerikokouksissa ministerikokouksissa — jatkuvasti. Suomi on siis aktiivinen toimija, ja me ajamme niitä hallitusohjelmaan asetettuja hyviä periaatteita, jotka ovat hyvin ennakoineet tämän eurovaalikauden tulevia kysymyksiä. taustastani europarlamentista saanut kannukseni politiikkaan ja tunnen hyvin tämän Junckerin ohjelman ja hänen ajattelunsa. Tässä hänen puheessaan oli paljon hyvää, ei varsinaisesti yllätyksiä. Siinä oli hyvää esimerkiksi siltä osin, että terrorismin vastustamiseen täytyy löytää yhteisiä konsteja, että esityksiä tulee komissiolta vähemmän kuin aikaisemmin. Esimerkiksi tämä terrorismi on hyvä esimerkki siitä, että tätä yhteistyötä kannattaa tehdä, kuitenkin nimenomaan pitäen päättäväisesti kiinni kansallisesta itsemääräämisoikeudesta ja tietenkin suomalaisten omista veroeuroista.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-14 Junckerin mielestä EU myös toimisi paremmin, jos yhdistäisimme Euroopan neuvoston ja komission puheenjohtajan tehtävät ja yksi kapteeni johtaisi laivaa. Esitys superjohtajasta vähentäisi meidän mielestämme demokraattista kontrollia ja veisi unionia kohti liittovaltiomallia.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Tässä meidän pitää olla erityisen tarkkana silloin, kun puhutaan euron ja Emun eteenpäinviemisestä. Siinä olemme olleet tässä pohjoisessa rintamassa, jonka mukaan meidän pitää saada ensin riskitasoa pudotettua selkeästi alaspäin ennen kuin voidaan esimerkiksi pankkiunionissa mennä eteenpäin.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 eteenpäin katsovana, yhteistyöhön kykenevänä alueena. Tässä mielessä tervehdin ilolla pääministerin perusasennetta. Se on ihan oikea. Sitten on eri asia, että tämä kehitys ei tarvitse emmekä me ole täällä kannattamassa mitään liittovaltiorakennetta, jossa siirrettäisiin päätöksenteko pois tältä salilta, johon kansalaiset valitsevat omat edustajansa. Näihin kantoihin mennään sitten konkreettisesti, kun nähdään, mitä hallitus tulee esittämään,
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Se on totta, että tänä syksynä tulee paljon isoja asioita pöytään. Tulevaisuuskeskustelun lopputuloksena esimerkiksi puolustusyhteistyössä tehdään ratkaisuja tämän syksyn aikana ja monia, monia isoja kysymyksiä meillä on pöydällä. Sen vuoksi olen tarjonnut eduskunnalle, että 8. päivä marraskuuta nyt jo sovitun mukaisesti pidämme täällä Arvoisa puhemies! Olen tästä samaa mieltä ja olen aina valmis keskustelemaan mitä erilaisimmissa foorumeissa tärkeistä EU-kysymyksistä. Minusta tämä Suomen vaikuttaminen EU-kysymyksiin on nyt hyvällä tolalla. Esimerkiksi tämä Rooman Rooman tulevaisuusjulistus on hyvin Suomen näköinen. Tästä keskusteltiin paljon suuressa valiokunnassa, ja uskon, että se vastaa hyvin suuren enemmistön, myöskin eduskunnan, kantoja. Tämä LULUCF-välietappi, mikä eilen saavutettiin, on hyvä esimerkki siitä, että kovalla työllä saadaan Suomelle tärkeitä asioita käännettyä
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-14 puhemies! Ensinnäkin oli hyvä kuulla pääministeriltä tämä varmasti koko hallituksen myönteinen ja aktiivinen suhtautuminen Euroopan unionin kehittämiseen. Euroopan unionia tarvitaan, sen pitää olla liikkeessä. Tarvitsemme sitä kestävän talouden luomisessa, tarvitsemme sitä ilmastosopimuksen tukemisessa, ja myöskin tärkeässä asiassa, jonka te, pääministeri, sanoitte, protektionismin vastustamisessa. Tarvitsemme laajaa maailmankauppaa, joka on Suomen etu. Tämän lisäksi tietysti puolustusyhteistyö on kehittymässä, ja itsekin suhtaudun optimistisesti siihen, että esimerkiksi tämä pysyvä rakenteellinen yhteistyö tuo uusia mahdollisuuksia Suomen puolustukseen. Mutta olisin kysynyt teiltä, pääministeri, teidän näkemystänne Ison-Britannian brexit-prosessiin tällä hetkellä. Suomella on ollut ikään kuin luontaisia liittolaisia Pohjois-Euroopassa, meillä on ollut läheinen yhteistyö monissa asioissa Ison-Britannian kanssa: protektionismin vastustamisessa, monissa ympäristö- ja kehityskysymyksissä ja näin poispäin.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Tämä on erittäin tärkeä ja hyvä kysymys. Iso-Britannia jättää ison aukon moniin Suomelle tärkeisiin kysymyksiin, kuten esimerkiksi kauppapolitiikkaan ja sisämarkkinoiden kehittämiseen. Olen tästä keskustellut pohjoisten kollegoiden kanssa Ruotsi—Tanska—Hollanti—Saksa-akselilla. Esimerkiksi pidimme tästä yhteisen pääministerikokouksenkin,
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-14 ei vielä koko voitto mutta tärkeä osavoitto kuitenkin, ja se antaa mahdollisuuden turvata suomalaista metsien käyttöä tästä eteenpäinkin. Työtä pitää aika lailla jatkaa vielä, mutta voi kyllä ministeri Tiilikaiselle taistelijan maljan jo luovuttaa tässä vaiheessa siitä työstä, mikä on tehty — ja pääministerille, maa- ja metsätalousministerille, koko hallitukselle ja niille mepeille myöskin, jotka asiassa työtä tekivät. Valitettavasti aivan kaikkia meppejä tästä ei voi kiittää mutta suurinta osaa nyt onneksi kuitenkin. Se oli tärkeä erävoitto ja osoitti nimenomaan sen, että jos ollaan aktiivisia,
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Todellakin tuo europarlamentin eilinen päätös vastaa hyvin pitkälti sitä suomalaisten ajamaa kantaa, että metsiä on voitava aktiivisesti käyttää osana ilmastonmuutoksen vastaista työtä. On hienoa, että laaja enemmistö europarlamentin jäseniä hyvin eri puolilta Eurooppaa näkee tämän metsien keskeisen merkityksen ilmastonmuutoksen vastaisessa Suomella on pitkä kestävän käytön perinne, ja siihen kestävään käyttöön kuuluu myös se, että puuraaka-ainetta käytetään teollisuudessa tulevaisuudessa mitä moninaisimpiin uusiin tarkoituksiin. Se on osa meidän hyvinvointiamme, työtämme ja talouttamme, vastuullista sellaista.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-14 päästöt ovat muuttaneet lähialuejärvet kemiallisesti kerrostuneiksi suola-altaiksi, joiden pohja on hapeton ja lähes eloton. Nyt Terrafame esittää, että purkuputki Nuasjärveen pidetään nykyisessä paikassaan ja että sulfaattipäästöjen vuosikiintiötä nostettaisiin 5 000 tonnia Nuasjärveen ja 2 700 tonnia vanhoille purkureiteille.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! On äärimmäisen tärkeää, että Suomessa sivistysvaltiona on riippumaton ympäristölupaviranomainen. Tuo ympäristölupaviranomainen tulee käsittelemään
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-09-14 Ympäristövahingoista on seurannut huomattavia haittoja myös kymmenille lähijärvien kiinteistönomistajille. Vahingonkorvausvaatimusten summat vaihtelevat muutamasta kymmenestätuhannesta eurosta satoihintuhansiin. Epäselvää on, kuka nämä viulut lopulta maksaa. Lähtökohtana on kai se, että ympäristövahingot ovat konkurssitilanteessakin ensisijaisesti vahingon aiheuttajan korvattavia.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Nuo päästöt ja tämä lähijärvien tilanne, joista puhuttiin tässä raportissa, ovat aiheutuneet vuonna 2012—2013. Eli puhuttiin vanhoista laskuista, joita näihin järviin oli tullut, jotka olivat Talvivaaran aikaisia. Nyt pitää koko ajan huomata: Terrafamen aikana näitä ei ole tullut. Päinvastoin näiden järvien tilanteessa on nähtävissä jo parantumista, joten se on syytä huomata. Lupien osalta tilanne menee, kuten ministeri Tiilikainen sanoi, eli lupaviranomainen määrittelee jatkon. Vakuuksista kysyttiin. Vakuudet tarkistetaan sen mukaan kuin niitä tarvitaan. Lisäpäästöjä tarvitaan siihen, että tällä hetkellä louhintamäärät ovat ennätyksellisen suuria, ja myös siitä saatava hinta on niin hyvä, että Terrafame on tällä hetkellä jopa erittäin hyvässä taloudellisessa tilanteessa.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-14 lähijärven pilaantumisella ei ole tekemistä nykyisen toimijan kanssa, ja vastuuhan pitäisi kantaa sen, joka rikkomuksen ja vahingon tekee. Näinhän se on myös yksityiselämässä, yksityisten ihmisten osalta, vastuu pitäisi kantaa sen, joka vahingon tekee. On kuitenkin hyvä, että nyt kun tätä vastuunkantajaa ei löydy, valtio ottaa vastuun. Haluaisin kyllä vielä ympäristöministeriltä kysyä, onko niin,
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Tuohon kysymyksen alkuosaan liittyvät nuo vastuut silloin, jos pilaantumista on aiheutunut, ja valitettavasti monienkin suljettujen kaivosten kohdalla on käynyt niin, että korvaaviin toimiin varatut rahat eivät ole olleet riittäviä, vaan valtio on joutunut sitten lisäbudjettimenettelyn avulla sulkemiskustannuksiin osallistumaan. Tätä käsittelevä selvitystyö on itse asiassa ympäristöministeriössä käynnistetty: eli miten saamme vastaamaan paremmin toisiaan varautumisen ja mahdolliset vahingot. Toinen kysymys liittyi sitten tähän Terrafamen nykyiseen toimintaan. Noita lupaehtoja, jotka lupaviranomainen aikoinaan asetti, pidettiin hyvinkin tiukkoina, mutta kun tuo Terrafamen nykyinen toiminta on hyvin käyntiin lähtenyt, käsittääkseni noitten lupaehtojen puitteissa on pystytty toimintaa pyörittämään, ja sikäli toiminta on nyt raiteillaan.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 otettu huomioon esimerkiksi sitä, että pitkäaikaistyöttömyys on merkittävästi parantunut. Myöskin sosiaalietuuksien hitaampi kasvu verrattuna ansiotuloihin käsitellään tässä niin kuin hallituksen päätöksenä. Mehän emme päätä palkankorotuksista.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-14 Edellinen hallitus jokaisen kehysriihen, jokaisen budjettiriihen yhteydessä laski tulonjakovaikutukset ja mietti päätöksiä sensuuntaisesti, miten ne vaikuttavat eri tulonsaajaryhmiin. Vaikka kuinka puhutte nyt siitä 4 miljardin sopeutuksesta, edellinen hallitus teki itse asiassa suuremmat sopeutukset, samaan aikaan köyhyys Suomessa väheni ja tuloerot kapenivat. Kysymys on siis siitä, minkälaista politiikkaa tehdään. Te olette tehneet valinnan, jossa leikkaatte kaikkein pienituloisimpien sosiaalietuuksia, mutta samaan aikaan laskette isotuloisten verotusta, vaikkapa apteekkarivähennyksellä. Arvoisa herra puhemies! Arvoisa pääministeri, eikö nyt olisi aika kääntää
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Edustaja Arhinmäki viittaa edellisen hallituksen päätöksiin. Leikkaukset tehtiin pääasiassa kunnilta, ja se on sieltä peruspalveluista ihan suoraan pois. Toinen, mikä suuresti lisäsi eriarvoisuutta edellisen hallituksen toimissa, oli 100 000 työttömän lisäys. Pitkäaikaistyöttömien määrä kasvoi merkittävästi. Nyt meidän pääpainomme koko tässä hallitustyöskentelyssä on ollut siinä, että me saamme työttömille töitä
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-14 Tiesittekö, että veronalaisista sosiaalietuuksista 10 prosenttia menee rikkaimmalle desiilille suomalaisista ja köyhin desiili suomalaisista saa vain 9,4 prosenttia veronalaisista sosiaalietuuksista.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2017-09-14 totta, kuten edustaja Kontula toteaa, että sosiaaliturvajärjestelmä on moniulotteinen. Meillä on sellaisia universaaleja etuuksia, kuten vaikkapa lapsilisä tai äitiyspakkaus, jotka tuloista riippumatta kuuluvat kaikille kansalaisille. Esimerkiksi lapsilisä on tulontasaus ikään kuin perheellisten ja perheettömien kansalaisten välillä. En tiedä, onko tässä tulkittavissa, että vasemmistoliitto olisi halukas luopumaan lapsilisistä, nykyjärjestelmästä. Se on tietysti asia erikseen. Totean myös, että tämän hallituksen budjettiriihessä tehdyissä ratkaisuissa kävimme kyllä hyvin tarkasti läpi niitä kipeimpien väestöryhmien taloudellisia kysymyksiä.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Pääministeri Sipilä tässä sanoi, että nyt on jouduttu tekemään päätöksiä, jotka lisäävät tuloeroja. Oppositiojohtaja Sipilä tässä salissa oli eri mieltä: hän lupasi ennen vaaleja, että kenenkään etuuksien tasoa ei leikata, ei senttiäkään. Nyt tasoa on leikattu, Ensimmäinen askel olisi arvioida hallituksen omien päätöksien vaikutukset eriarvoisuuteen. Te olette kolme vuotta kieltäytyneet sitä tekemään. Arvoisa pääministeri, ensimmäinen askel olisi se, että nyt te suostuisitte tekemään itse arvion siitä, miten päätöksenne vaikuttavat tuloeroihin. Voitteko muuttaa tässä linjaanne?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-09-14 Se pitää paikkansa, että koska hallitusohjelmassa arvioitiin tietty inflaatiokehitys, niin teimme sen 0,85 prosentin leikkauksen. Se pitää paikkansa, se on tasoleikkaus, ja korvasimme sillä sen indeksin leikkauksen, mikä jäi arvioitua pienemmäksi. Se on totta. Mutta hyvinvointiyhteiskunnan perusteet on nyt pelastettu, kun tämä syöksykierre on saatu oikaistua. Jos me olisimme jatkaneet tätä samaa syöksykierrettä, niin kyllä olisi kohta kaikilla meillä multaa suussa, emmekä pystyisi pelastamaan hyvinvointiyhteiskuntaa. Se on myöskin näitten palveluiden ja etuuksien kannalta aivan välttämätöntä, että meidän taloutemme on kunnossa,
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-14 Selvityksen mukaan keskeistä on kysynnän ja tarjonnan kohtaanto-ongelma, joka näkyy pääkaupunkiseudun asuntojen hintojen ja vuokrien huomattavana nousuna ja vastaavasti tyhjinä asuntoina ongelmana syrjäseuduilla. Enenevässä määrin ihmisten nettotuloista iso osa menee jo pelkästään asumiseen. Tämän jälkeen arjen pyörittäminen voi olla hankalaa varsinkin lapsiperheissä. Selvityksen mukaan
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa puhemies! Hallituksen kärkihankkeita, joita on toteutettu, on asuntorakentamisen lisääminen juuri niille alueille, missä pula on suurin ja hinnat karkaavat. Tässä on onnistuttu hyvin. Siinä missä viime vaalikaudella asuntotuotanto aleni vuosi vuodelta, tällä vaalikaudella se on noussut noin 50 prosenttia asuntoaloituksissa edellisen hallituksen saannoksiin verrattuna. Mikä ilahduttavaa, myös tuo valtion tukema kohtuuhintainen asuntotuotanto on saatu korkeammalle tasolle kuin aiemmin. Nyt rakentamisessa edetään tuotantoluvuissa korkeammalla kuin koskaan 20 vuoteen,
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-14 Tässä käytännössä ehdotetaan säädettäväksi määräaikainen laki, jolla eläkelaitokselle maksettavien vakuutusmaksujen viivästyskorkoa alennetaan väliaikaisesti. Perusteluna tässä on pidetty sitä, että maatilojen maksuvalmius on viime vuosina heikentynyt erityisen voimakkaasti erityisesti Venäjän
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-14 maksettavien vakuutusmaksujen viivästyskoron väliaikaisesta alentamisesta. Pidän esitystä erittäin tärkeänä ja ajankohtaisena, koska lain tarkoituksena on helpottaa maatalouden toimintaympäristön muutoksista aiheutuneita väliaikaisia maksuvaikeuksia maatiloilla. Näitä muutoksia ja maksuhäiriöitä on koko Suomen alueella. Maatalousyrittäjien ahdinkoon ovat johtaneet useat tekijät, jotka eivät ole olleet yrittä-jien omassa hallinnassa. Maatilojen maksuvalmius on heikentynyt oleellisesti. Esimerkiksi maidon tuottajahinta on laskenut parissa vuodessa ennätysalhaalle ja yhä useampi tilallinen joutuu lopettamaan alan syvenevän kriisin vuoksi. Tämä johtuu edelleen osaltaan Venäjän elokuussa 2014 asettamasta elintarvikkeiden tuontikiellosta ja osaltaan Euroopan unionissa vuoden 2015 maaliskuussa tapahtuneesta maitokiintiöistä luopumisesta. Esimerkiksi Joensuussa sijaitseva Valion tehdas jalostaa vuosittain noin 190 miljoonaa litraa maitoa. Joensuussa jalostetaan joka päivä noin tuhannen tilan maidot, ja näistä tiloista puolet sijaitsee Pohjois-Karjalassa. Valion Joensuun-tehtaan työllistävä vaikutus alueella on siten huomattava. Venäjän-vientikielto vaikuttaa erityisesti rajan pinnassa oleviin tuottajiin, myllyihin ja meijereihin. Tälläkin hetkellä maatalousyrittäjät ovat täysin suurliikkeiden ja hallituksen päätöksien varassa. Heidän neuvotteluasemansa on aivan olematon. Viljelijöiden saama osuus kotimaisen ruuan hinnasta on elintarvikeketjun pienin, vaikka työmäärä on suurin. Tiedän itsekin maatiloja, joissa laskuja ei enää avata, mieli on alamaissa, keinoja selviytyä lainoista ja muista maksuista ei enää ole ollut. Laskujen kasautuessa ja tulojen vähetessä elämää kannattelevat voimat jossain vaiheessa yksinkertaisesti loppuvat. Näistä ikävistä tapauksista on uutisoitu säännöllisesti lehdissä. Mielestäni ihmisten, joilla on henkisesti vaikeaa laskujen kanssa, tulisi hakea apua mieluummin terveyskeskuksesta kuin rauta- tai viinakaupasta. Maatalousyrittäjillä on lisääntyvästi vaikeuksia selviytyä normaalin toiminnan aiheuttamista juoksevista kustannuksista tai velkojen lyhennyksistä, eikä tämä sateinen kesä ainakaan edesauta asiaa millään tavoin. Tämä hallituksen esitys antaa osaltaan uutta uskoa maatalouteen. Tämä ei kuitenkaan yksin riitä. On oltava myös muita keinoja jaksamisen helpottamiseksi. On olemassa tietenkin monenlaista terapiaa, mutta sekään ei kuitenkaan vapauta veloista eikä arjen pyörittämisen ongelmista. Tarvitaan maatalousongelmien ymmärtämistä sekä siihen monipuolista keinovalikoimaa. Yhtenä keinona mainitsen tuetut lomat esimerkiksi Maaseudun Terveys- ja Lomahuolto ry:n kautta, joka on STEAn tuella toimiva järjestö. lomaa voivat hakea eri-ikäiset Suomessa vakituisesti asuvat henkilöt, joilla ei ole muuten mahdollisuutta lomailuun, ja mielestäni maatalouden harjoittajat ovat juuri tällainen ryhmä — samantapaisia tuettuja lomia löytyy myös muualta, kun vain osaa nettiä käyttää. Tämä ja vastaavat lomat olisivat yksi keino jaksaa vaativassa ammatissa edelleen. Joka tapauksessa
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa herra puhemies! Tällä hallituksen esityksellä ehdotetaan säädettäväksi määräaikainen laki Maatalousyrittäjien eläkelaitokselle maksettavien vakuutusmaksujen viivästyskoron väliaikaisesta alentamisesta, ja tämän lakiesityksen on tarkoitus olla voimassa vuoteen 2018. Kun on itse maalta kotoisin ja maatalossa lapsuuttaan viettänyt, niin pystyy eläytymään jo siihen sielunmaailmaan, mitä maaseudulla ja maatalossa tapahtuu. Maatalouden toimintaympäristön muutokset ja siitä syystä seuranneet maksuvaikeudet ovat arkipäivää hyvin monelle maanviljelijälle. Säätilassa tapahtuneiden ääri-ilmiöiden kuten myös Venäjän elokuussa 2014 asettaman elintarvikkeiden tuontikiellon ja maitokiintiöistä luopumisen johdosta tilanteet ovat olleet hyvin vaikeita. On surullista kuulla, että Tämä ehdotettu viivästyskoron alentaminen on tarkoituksenmukainen, ja yksimielisesti sosiaali- ja terveysvaliokunnassa tämän hyväksyimme. Paitsi että näin hyvä lakiesitys tässä on meillä, niin tämän lain toteutumista ja sen vaikutuksia on kyllä seurattava tulevina vuosina
Puhuja: Anne Louhelainen
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-14 Maatalouden toimintaympäristössä on tapahtunut muutoksia, jotka ovat aiheuttaneet kannattavuusongelmia ja oleellisesti heikentäneet maatalousyrittäjien toimeentulomahdollisuuksia heistä riippumattomista syistä. Tuottajahinnat ja tuotannon kannattavuus ovat laskeneet voimakkaasti jo vuosia. Viime vuosien vaikea taloudellinen tilanne on lisännyt Maatalousyrittäjien eläkelaitokselle maksettavien eläke-, ryhmähenki- ja tapaturmavakuutusten maksuaikapyyntöjä huolestuttavan paljon. Maksuaikojen pidentäminen on kuitenkin vähentänyt luottotappioihin kirjattavia maksuja. Alentamalla viivästyskorkoa pystytään konkreettisesti helpottamaan niiden maksuvaikeuksissa olevien maatalousyrittäjien tilannetta, joiden kassavarat eivät riitä vakuutusmaksujen maksamiseen eräpäivään mennessä. Tällä toimella pyritään ennalta ehkäisemään ulosoton velkakierrettä tai sen lisääntymistä sekä köyhyyttä ja inhimillistä hätää. Arvoisa puhemies! Samalla turvataan maatalousyrittäjien sitoutuminen eläkejärjestelmään oikealla tasolla. MYEL-vakuutuksen työtulojen säilyttäminen mahdollisimman vakaana pitkällä aikavälillä on kannatettavaa niin maatalousyrittäjien kuin julkisenkin talouden näkökulmasta. Näin vältetään se tilanne, että yrittäjä yrittäisi pienentää työtulon suuruutta silloin, jos vakuutusmaksuja ei pystytä todellisilla työtulotiedoilla maksamaan. On muistettava, että reaalityötulosta maksettava vakuutusmaksu vaikuttaa myös aikanaan saatavan eläkkeen määrään. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa herra puhemies! Tämä hallituksen esitys on hyvä ja kannatettava. On surullista, että viime vuonna 4 500 tapausta haki lykkäystä MATA- ja MYEL-maksuihin. Onko tämä esitys sitten merkityksellinen? Se on osa maanviljelijöiden kriisipakettia, kokonaisuutena tämä kriisipaketti on jo merkityksellinen. Soisin tosin kaikkien sen osien toteutuvan aina sitä kiinteistöverohelpotusta myöten, mitä toivottavasti selvitellään, onnistuuko se EU:n puitteissa meillä, aivan samoin kuin Ruotsissa niin, että investoineet tilat eivät joutuisi kiinteistöverokorotuksien maksumiehiksi. Tässä on jo tullut hyvää perustelua siitä, miksi viljelijöiden tilanne on niin heikko. Siihen on vaikuttanut Venäjän vastapakotepolitiikka, siihen on vaikuttanut kiintiöiden poistuminen, ja siihen ovat vaikuttaneet vääristyneet markkinat. Ja se, mitä voisimme kaikista eniten tässä laitoksessa tehdä viljelijöiden toimeentulon hyväksi, on jo yhteisesti ruokapoliittisen selonteon yhteydessä päätetty: koetamme elintarvikemarkkinoihin vaikuttaa niin, että hinnanmuodostus siellä olisi oikeudenmukaisempaa. Hienoa, että siihen koko eduskunta sitoutui, ja toivottavasti tätä asiaa nyt saadaan
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-14 hyviä kohtia, joita pitäisi laajentaa ehkä muuallekin kuin yhden elinkeinon ympärille. Mutta on erityisen tärkeätä, että hallitus tätä ajaa — ja näyttää siltä, että koko eduskunta, koska mietintö on hyvässä hengessä tehty — sillä on totta, että valtio on omalla reagoinnillaan EU:ssa tuonut tämän yhden elinkeinonharjoittajaryhmän kaikkein suurimpaan ahdinkoon Venäjä-pakotteitten vuoksi, mikä on ollut se vastapallo, mikä tuli sitä kautta, että Suomi EU:n yhtenä jäsenmaana lähtee oikeastaan Yhdysvaltain toimesta tähän pakotepolitiikkaan. — Nyt ihmettelenkin, miksei edustaja Heinosella ole tässä kohdassa puheenvuoroa, mutta ehkä se sieltä tulee. Tarvitaan aina niitä edustajia, jotka todella tietävät kaikesta kaiken. Viivästyskorko on sellainen elementti, jota tässä kohtaa on hyvä käyttää, vaikka se on pieni ja osaltaan hieman symbolinen. Tässä keskustelussa olisi hyvä avata myös, mitä tarkoittaa, kun viivästyskorkoja ja muita toinen taho, joka hyötyy näistä meidän hyvistä päätöksistämme. Kyllä tässä investointien osalta on ollut yleensä se käytäntö, että jos yhteiskunta investointeihin antaa valtion toimesta tukea, niin pankki rahoitusta ja lainoitusta suunnitellessaan on kyllä sen ulosmitannut saman tien. Tämä on se tärkeä asia, että meillä eduskunnassa pohditaan aina tekemiemme päätösten vaikutuksia myös siltä osin, että seuraamme ainakin, mitä tästä tulee ja mitä seuraavissa asioissa yleensäkin tulee. Minun mielestäni on erittäin hienoa, että eduskunta ymmärtää sellaista elinkeinonharjoittajaryhmää, joka tässä kohtaa on näiden pakotteitten osalta joutunut kaikkein suurimpaan ahdinkoon Venäjän vastapakotteiden vuoksi. Toki näitä elinkeinotoimenharjoittajia tässä maassa on
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-14 toi esille, että Suomi olisi Venäjä-pakotteissa mukana Yhdysvaltain takia. Tämähän ei luonnollisestikaan pidä paikkaansa, vaan me olemme niissä Venäjän takia mukana. Venäjän toimet ovat syy siihen, että Suomi on mukana Venäjä-pakotteissa. Venäjä loukkasi kaikkia kansainvälisiä sopimuksia valloittamalla itsenäiseltä valtiolta yhden osan, Krimin niemimaan. Ei tämäntyyppistä asiaa voi katsoa sivusta, ja sen takia EU, ja Suomi osana sitä, on mukana näissä Venäjän vastaisissa pakotteissa. minun mielestäni niissä pitää olla mukana niin kauan kunnes Venäjä ryhtyy toimimaan jälleen yhteisten sopimusten ja pelisääntöjen mukaisesti ja kunnioittamaan itsenäisiä valtioita. Ainakin itse toivoisin ja uskoisin, että Ukraina olisi toiminut samalla tavalla, jos Venäjä olisi meiltä ryöstänyt osan meidän itsenäisen maamme maaperää, niin kuin tällä kertaa Ukrainalle tapahtui. Arvoisa puhemies! Tärkeää on huolehtia suomalaisesta ruuantuotannosta, ja on hyvä, että näitä toimenpiteitä tulee. Se ala on kohtuuttoman kovassa tilanteessa ollut, ja kun tässä nyt turvallisuudesta ja myös erilaisista uhista on puhuttu ja puhuin, niin myös suomalainen ruoka on osa huoltovarmuutta ja siinäkin mielessä tärkeä kokonaisuuden palanen.
Puhuja: Anne Louhelainen
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-14 puhemies! Viivästyskorkoasia perustuu siis korkolakiin, ja korkotaso on laissa määritelty. 90‑luvulta muistamme jopa 16 prosentin korkoprosentteja, ja monia muitakin on ollut, mutta tällaista alentamista ei ole laissa määritelty. Mela on omalla päätöksellään laskenut viivästyskorkoa, koska maataloudessa haastava tilanne on jatkunut. Siksi on tämä määräaikainen laki, jotta maatalousyrittäjät maksaisivat reaalityötulon perusteella työtulon vakuutusmaksua, ettei teknisesti työtulon määrää alennettaisi, mikä vaikuttaisi heidän tulevan eläkkeensä suuruuteen. Ei tätä eikä työkyvyn laskua haluttaisi tehdä.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-14 Arvoisa herra puhemies! Esittelen nyt eduskunnalle lakialoitteeni laiksi rikoslain 17 luvun muuttamisesta. Lakialoite käsittelee organisoidun kerjäämisen kieltämistä. Kuten kaikki tiedämme, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseen kuuluu kaikki sellainen viranomaistoiminta, jonka tarkoituksena on luoda ja ylläpitää turvallista elin- ja toimintaympäristöä yhteiskunnan jäsenille, torjua ja estää ennakolta oikeudenloukkauksia ja häiriöitä, poistaa tapahtuneet häiriöt sekä selvittää tapahtuneet oikeudenloukkaukset. Yksi Suomeen viimeisten kymmenen vuoden aikana rantautunut häiriöitä aiheuttava ilmiö on organisoitu kerjääminen. Viranomaisarvioiden mukaan Suomessa on vuosittain, erityisesti kesäaikaan, satoja kerjäläisiä. Ilmiö on viime vuosina laajentunut paikallisesta pääkaupunkiseudun ilmiöstä lähes koko maahan, myös kotimaakuntaani Lappiin. On todettu, että Suomen perustuslaki takaa jokaiselle oikeuden kerjätä ja tähän oikeuteen ei voida puuttua. Sen sijaan viranomaiset ovat saaneet viime vuosina viitteitä siitä, että osa maassa tapahtuvasta kerjäämisestä on järjestäytyneen rikollisuuden organisoimaa. Tällaiseen ilmiöön puolestaan voidaan puuttua, mikäli siinä havaitaan ihmiskaupalle tyypillisiä piirteitä, mutta muuten rikoslainsäädäntömme ei kriminalisoi taloudellisessa hyötymistarkoituksessa toteutettua kerjäämistä. Kerjäläiset lähtevät usein pakoon kotimaansa huonoja elinolosuhteita, mutta joukossa on sellaisia, jotka lähtevät kerjäämään ammattimaisesti ja organisoidusti. Parhaiten kerjäläisongelmaan puututaan parantamalla elinolosuhteita kerjäläisten kotimaassa, mutta organisoidun kerjäämisen kieltäminen veisi toiminnasta pois ammattimaisuuden ja siihen liittyvän hyväksikäytön. Se ei edelleenkään estäisi kenenkään perustuslailliseksi todettua oikeutta kerjätä. Se puuttuisi ainoastaan toimintaan, jossa joku yrittää hyötyä hädänalaisen ihmisen tilanteesta. Arvoisa herra puhemies! Puuttumalla organisoituun kerjäämiseen varmistaisimme, että toiminta ei ole järjestäytyneen rikollisuuden käsissä, ja antaisimme selkeän signaalin siitä, että Suomeen emme tällaista halua. Tämä kaikki voisi vähentää Suomeen saapuvien ammattimaisten kerjäläisten määrää. Samalla estettäisiin osaltaan ilmiön takana olevaa järjestäytynyttä rikollisuutta ja poistettaisiin siltä ansaintamahdollisuudet. Kerjäämisen organisoinnin kriminalisointia puoltaa se, että tätä toimintaa voidaan hyvillä perusteilla verrata paritukseen. Haluan lopuksi vielä kiittää kaikkia niitä yli 80:tä kansanedustajaa kaikista puolueista, RKP:tä lukuun ottamatta, jotka ovat tämän lakialoitteeni
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-14 Nykyinen vuonna 2003 voimaan tullut järjestyslaki sallii vain häiritsevään kerjäämiseen puuttumisen. Aikaisemmissa kuntakohtaisissa järjestyssäännöissä kerjääminen pystyttiin kuitenkin kieltämään. Kerjäläisten määrä Suomessa on lisääntynyt merkittävästi viime vuosien aikana, ja määrä tulee todennäköisesti kasvamaan jatkossakin, mikä näkyy katukuvassa etenkin pääkaupunkiseudulla, mutta myös muualla Suomessa. Kerjääminen on organisoitua toimintaa, ja siihen liittyy olennaisesti ihmiskauppaa, lasten hyväksikäyttöä, prostituutiota ja muita järjestäytyneen rikollisuuden piirteitä. Rikollis-organisaatiot lainaavat esimerkiksi Romanian romaneille korkeakorkoista matkarahaa, mikä pakottaa heidät Suomessa muun muassa kerjäläisiksi, katusoittajiksi, huumekauppiaiksi ja jopa prostituoiduiksi. Sisäasiainministeriön mukaan tällä tavoin saadut rahat menevät suurilta osin järjestäytyneille rikollisjärjestöille. Kerjäämisen salliminen Suomessa ei vähennä ulkomailta tulleiden kerjäläisten ongelmia, köyhyyttä ja syrjintää lähtömaissa, vaan se pikemminkin lisää niitä altistamalla tulijat monenlaiselle hyväksikäytölle.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-14 herra puhemies! Aivan ensimmäiseksi kiitoksia kaikille kollegoille hyvistä näkemyksistä tässä keskustelussa. Edustaja Kontulalle toteaisin, miten itse heräsin tähän ilmiöön ja minkä takia halusin tämän lakialoitteen laatia: Syynä oli lakivaliokunnan vierailu Romaniaan. Siellä keskustelimme paikallisten viranomaisten kanssa, keskustelimme suurlähetystöväen kanssa, keskustelimme myös paikallisten ihmisoikeusjärjestöjen kanssa, ja siellä kaikkialla tunnistettiin, että tämä kerjääminen, mitä myös Suomessa tapahtuu, on organisoitua hyvin suurelta osaltaan ja paljon niitä tuottoja näiltä hädänalaisilta ihmisiltä valuu organisoidun rikollisuuden käsiin lähtömaihin. monet ihmiset elävät tälläkin hetkellä leveästi hyötyen toisten ihmisten hädästä. Tämän takia halusin tuoda tämän lakialoitteen eduskunnan käsiteltäväksi. Edustajille Heinonen ja Zyskowicz: Kiitän teitäkin myös näistä näkemyksistä. Olen itsekin kyllä valmis menemään tämän asian suhteen pidemmälle, mikäli todella todetaan niin, että se on perustuslakimme mukaan mahdollista. Edustaja Zyskowicz on aivan oikeassa siinä, että perustin tämän arvioni juurikin perustuslakiasiantuntijoiden Ojasen ja Scheininin näkemyksiin, jotka olivat vahvasti esillä tästä asiasta käydyssä julkisessa keskustelussa.