Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-23 Vihreä eduskuntaryhmä pitää tätä esitystä ongelmallisena. Lakialoitteessa ehdotetaan, että esitettyjen edellytysten täyttyessä säilöön ottamista ei tehtäisi yksilöllisten arvioiden perusteella. Tämä on nähdäksemme sekä EU-oikeuden että kv-oikeuden vastaista. Säilöönotto on viimesijainen keino ja se edellyttää aina muiden turvaamistoimien harkintaa ja mahdollisuutta saattaa säilöönottopäätös myös tuomioistuimen harkittavaksi. Säilöönoton edellytyksiä sääntelee EU:n paluudirektiivi. Se ei jätä juurikaan liikkumavaraa jäsenvaltioille. Vastaanottodirektiiviäkin sovelletaan ainoastaan siihen asti, kun kv-suojelun hakuprosessi on käynnissä. Säilöönotto on siis viimesijainen keino, jota käytetään vain, jos muut turvaamistoimet eivät ole tehokkaita. Paluudirektiivi edellyttää, että maasta poistamista varten tehdyn säilöönoton on oltava oikeasuhteista. Se on perusteltua ainoastaan palauttamisen valmistelemiseksi tai henkilön poistamiseksi maasta ja edellyttää, ettei lievempien keinojen käyttäminen ole riittävää. Säilöön ottamisen yleiset edellytykset ovat ulkomaalaislain 117 §:ssä ja erityiset edellytykset 121 §:ssä, jonka kohdat 1, 3 ja 4 perustuvat maasta poistamisen täytäntöönpanoon. Olisi myös epäselvää, miten tämä lakiehdotus tosiasiallisesti muuttaisi nykytilaa. Ehdotuksessa näet esitetään, että kyseiseen lainkohtaan lisättäisiin uusi 2 momentti, jossa säilöönoton edellytyksenä olisi ilman oleskelulupaa olevan ulkomaalaisen käännyttäminen. Aloitteessa ehdotetaan siis, että säilöön ottamista ei tällöin tehtäisi 121 momentissa edellytetyn yksilöllisen arvioinnin perusteella, mikä siis olisi EU- ja kv-oikeuden vastaista. Lakialoitteessa viitataan myös hieman erikoisesti valtion maksimaaliseen harkintamarginaaliin sekä lain ja EU-oikeuden yhdenmukaisuuden testaamiseen komission rikkomismenettelyssä. Kuulostaa erikoiselta kansalliselta linjaukselta. Päinvastoin vihreiden mielestä esimerkiksi lasten säilöönotosta tulisi kokonaan luopua. Tämän ihmisoikeusepäkohdan myös Amnesty on viimeksi eilen torstaina nostanut vuosiraportissaan kansainvälisen oikeuden vastaisena esiin. Lapsen edun mukainen ratkaisu olisi, ettei lasta koskaan huoltajan kanssa tai yksin otettaisi säilöön. Lasten kohdalla tulisi turvautua vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin, jolloin myös perheen yhtenäisyys turvattaisiin alistamatta lasta säilöönoton vaikutuksille. Tutkimusten mukaan säilöön otetut lapset kärsivät hyvin tyypillisesti mielenterveyden ongelmista mutta myös alentuneesta immuniteetista ja kivuista. Taustalla ovat vapauden, luonnollisten sosiaalisten kontaktien ja toimintamahdollisuuksien rajoitukset sekä ahdistuneisuuden, jännityksen ja jopa väkivallan kohtaaminen säilöönottoyksikössä, vaikka ei itse joutuisi niiden kohteeksi. Tämäntyyppiset esitykset eivät nähdäkseni tuo lisäarvoa turvapaikkapolitiikan moninaisten haasteiden ratkaisemiseksi. Me tarvitsemme EU-tason yhteisvastuuta, me tarvitsemme pitkäjänteistä politiikkaa muuttoliikkeen hallitsemiseksi ja muuttoliikkeen juurisyiden ratkaisemiseksi. Me emme tarvitse kärjistyksiä, me emme tarvitse pelottelua, me emme tarvitse myöskään kansainvälisen oikeuden vastaisia ratkaisuja. On Suomen kaltaisen pienen maan etu, että turvapaikkapolitiikkaan haetaan kansainvälisen tason yhteisiä ratkaisuja, jotka paitsi takaavat turvapaikkajärjestelmän toimivuuden myös turvaavat ihmisoikeuksia.