Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-30 Arvoisa puhemies! Hyvät kollegat! Tämän lakialoitteen yksinkertainen päämäärä on se, että varmistettaisiin, että ulkomaille rekisteröityjä yrityksiä voidaan aina verottaa Suomessa silloin, kun niiden toimintaa johdetaan tosiasiallisesti Suomesta käsin. Tähän saakkahan yritykset ja sijoittajat ovat voineet valita, missä maassa niitä verotetaan. Eurooppalainen poliittinen tahto on kuitenkin nyt kääntynyt siihen, että valtiot haluavat päättää, missä yrityksiä verotetaan. Suomen veroja vältellään esimerkiksi perustamalla pöytälaatikkoyhtiö verokeitaaseen. Tämä lakialoite antaa eväät tällaisen verovälttelyn lopettamiseen, kun Suomessa asuvien ulkomaisten pöytälaatikkoyritysten tehtävä olisi joutua täällä laajemmin verolle. Konkreettisesti tuloverolakiin lisättäisiin uudet 11 a ja 11 b pykälät, joissa määritellään, milloin yhteisö ja yhteisetuus ovat lain 9 § 1 momentin 1 kohdan tarkoittamalla tavalla Suomessa asuvia eli kotimaisia yhteisöjä tai yhteisetuuksia. Vastaava malli on jo käytössä muun muassa Britanniassa, Saksassa, Alankomaissa, Norjassa ja Tanskassa. Määritelmä sisältyy myös Suomen verosopimukseen, millä varmistettaisiin, ettei uudistus aiheuta kaksinkertaista verotusta. Kun nykyään pääomat liikkuvat digitaalisesti ilman rajoja, ei ole enää nykyaikaa perustaa verotusta siihen, missä yritys on rekisteröity. Vaikkapa virolaisen firman voi hankkia verkosta muutamalla satasella astumatta jalallakaan Tallinnan-lautalle. Yrityksiä pitää siis verottaa siellä, missä ne toimivat, ja tällä aloitteella päästäisiin askel lähemmäksi tämän tavoitteen saavuttamista. On selvää, että mikään maa ei välttämättä verota Suomessa kertyneitä tuloja, jos emme sitä itse tee. On erityisen tärkeää — ja siitä johtuu tämä lakialoitteen ajoitus — että aloite käsiteltäisiin tänä vuonna, kun nämä EU:n veronkiertodirektiivin yritysten kotipaikan vaihtoa koskevat säännökset saatetaan lakiin. EU:n veronkiertodirektiivi oli tämä iso lakipaketti, joka täällä eduskunnassa on hyväksytty, ja nyt odottelemme sitä, että valtiovarainministeriöstä tulevat ne esitykset, joilla käytännössä pannaan kansallisesti toimeen tämän direktiivin edellytykset, ja siihen työhön ja sen avuksi ja sen valmisteluun tämä aloite tähtää. Tämä aloite on muutenkin kiinteästi yhteydessä kansainvälisen verotuksen suuriin uudistuksiin. Euroopan parlamentin talous- ja rahakomitea vahvisti hiljakkoin suuntalinjat, joilla yritysverotusta uudistetaan. Kuten sanottu, EU-maiden tavoitteet ovat samat kuin aloitteessa. Valtioiden tulee päättää pelisäännöt siitä, missä yrityksiä verotetaan. Keskeinen osa pelisääntöjä on varmistaa, että yrityksiä verotetaan myös niissä maissa, joissa ne toimivat vain digitaalisten alustojen kautta, joissa ne toimivat vain virtuaalisesti. Ei ole kestävää, että yritykset keräävät voittonsa Suomesta mutta maksavat veronsa verokeitaisiin, jos sinnekään. Arvoisa puhemies! Valtiovarainvaliokunnassa on ajankohtaisena mietintöasiana keskustelu komission ehdotuksesta digitaaliseksi verotukseksi. Se on hyvin mutkikas, vaikea ja, voisi sanoa, kriittistäkin huomiota herättävä kokonaisuus, jossa selkeästi poliittisena pontimena on ollut se, että saataisiin suuret digitaaliset yritykset maksamaan veroa edes jonnekin, kun kansalaisten suuri tuohtumus on kohdistunut Facebookin, Googlen ja Applen kaltaisiin suuriin yrityksiin, joilla on erittäin tehokkaat keinot vältellä veron maksamista käytännössä mihinkään. On mahdollista, että digitaalinen verotus — ainakin se väliaikainen muoto, joka perustuu liikevaihdon verotukseen — on väärä keino, mutta se henki, se ajan henki, johon tämä sinänsä ehkä huonosti suunniteltu vero on vastaamassa, täytyy ottaa huomioon, ja silloin on äärimmäisen tärkeätä, että pohditaan, mitkä ovat nämä kansainvälisen yritysverotuksen uudet pelisäännöt, jotka huomioivat, että maailma on kansainvälisempi ja että maailma on digitaalinen.