samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Tämä äskeinen keskustelu aika hyvin osoitti, että loppujen lopuksi on vähän niitä puolueita, jotka ovat talouspolitiikasta kiinnostuneita, todellisesta suomalaisesta metsäpolitiikasta, jolla on pitkät perinteet, ja viennistä ja vaihtotaseesta. Me ainakin kokoomuksessa yritämme katsoa aina kokonaisuutta ja tehdä sellaisia ratkaisuja, jotka ovat Suomen kansakunnan kannalta parhaita. haluan tuoda tähän keskusteluun sen julki, että lisäksi se, että Suomen metsiä hoidetaan hyvin, johtaa siihen, että meillä on vähän metsäpaloja, jotka ovat erittäin tuhoisia ilmaston kannalta. Senkin takia meidän pitäisi hyväksyä se, että kun hakkuita nostetaan, tulee tietyn näköinen pudotus ja se nousee 30 vuoden jälkeen, koska sillä tavalla me saavutamme ne tavoitteet, mitä EU taas asettaa meidän alijäämälle talous- ja vakaussopimuksen kautta. Eli tämä kokonaisuus pitää minun mielestäni hallita. Ymmärtäisin, hyvät vihreät, tämän keskustelun, jos se olisi niin, että me hävitämme lopullisesti metsiä, mutta kun metsää hakataan, niin sinne aina kasvaa uutta. Jänne on toki pitkä, sen myönnän, mutta kuitenkin pitäisi nähdä, että meiltä häviää loppujen lopuksi vuodessa aika vähän metsää pois. Muut Keski-Euroopan valtiot ovat hakanneet jo aikoja sitten metsänsä pois, ja nyt meitä rangaistaan, koska meidän häviämä on noin 10 000 hehtaaria per vuosi. Ainoa, joka minun mielestäni pitkällä aikajänteellä merkitsee, on juuri tämä, paljonko metsää häviää. Suomalaiset eivät ole koskaan olleet niin tyhmiä, eivätkä tule olemaan, että he hävittäisivät omia metsiään, vaan entistä paremmin niitä hoidetaan, niitä lannoitetaan, ja me teemme kaikkemme, että kasvu kiihtyy, niin kuin se nyt näyttää kiihtyvän, osittain tietenkin ilmastonmuutoksen johdosta, ja se johtaa siihen, että nämä metsät ovat entistä enemmän hiilinieluja. Minun mielestäni Suomi kyllä tekee oman osansa, mutta sitten kun lähdetään tähän talouskilpailuun ja protektionismiin, joka on kansainvälinen ilmiö, niin siitä kannattaa Suomen eduskunnan olla erittäin tietoinen ja tehdä sellaisia ratkaisuja, jotka parantavat Suomen kilpailukykyä ja vaihtotasetta.
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 Mutta CHP-voimaloista, ja täällä on puhuttu sahoista, ja minä jonkin verran tunnen tuota alaa ja sanoisin näin, että tällä hetkellä siellä kuoret ja purut märkänevät pihamaalla. Ne ovat pari kolme vuotta siinä, ajetaan sitten 200 kilometrin päähän dieselvetoisella autolla omakustannushintaan, kun ne ovat menettäneet lämpöarvonsa ja kaikki. sitä investointia ei pysty sinne tekemään. Siitä johtuu, että niitä purukasoja siellä sahojen pihassa on. Polttoon ne eivät mene, koska Venäjältä suomalaisten verorahoilla tuodaan haketta ja se on kilpailukykyisempää ja parempaa kuin tämä märännyt tavara, mitä meillä Suomessa on.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 tavoitteeseen ja vauhtiin nähden, mihin edustaja Pirttilahti viittasi, täytyy tietysti todeta, että tavoite on hyvä ja oikean suuntainen. Olemme kaikki sen takana. Mitä tulee tavoiteltuun vauhtiin ja siihen pieneen kritiikkiin, mitä tässä on keskusteluissa ilmennyt, niin toki on niin, että jos ensimmäinen kilpailutus tästä preemiojärjestelmästä järjestetään syksyllä 2018, niin ensimmäinen toteutumisvuosi on sitten 2019 puolella täysimääräisesti. Toki kaikki varmaan ymmärtävät sen, että ilmastotoimia edistäviä asioita on aina syytä mieluummin kiirehtiä kuin hidastaa, mutta ei tässä nyt suurista vuosiluvuista ole kyse. Tukijärjestelmä ja malli siis hyvä ja kannatettava pääosin. Se, mihin pientä kritiikkiä on tullut, on se, että onhan tämä tavoiteltu kokoluokka hieman vaatimaton, 2 terawattituntia vuositasolla.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 kyllähän näissä viimeaikaisissa väännöissä nämä taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys ovat aika monessakin jääneet vähän toissijaiseen asemaan, kun on esimerkiksi väännetty meidän LULUCF:stä ja monesta muusta. Kuitenkin tällä metsätuotannolla, kotimaisella, paikallisella energiantuotannolla on iso merkitys sosiaalisiin yhteisöihin, kyläyhteisöihin, kaupunkeihin ja itse niihin yrittäjiin. Pitää katsoa myös tästä näkökulmasta näitä uudistuksia. Toisaalta tämä nyt esitetty lakipaketti antaa mahdollisuuden sinne tuotantoyksiköille, että tehdään paikallista energiaa. Mutta kuten Halmeenpää sanoi, niin tässä täytyy tehdä muitakin toimenpiteitä, millä edistämme kotimaisen energian ja kotimaisen taloudellisen hyvinvoinnin eteenpäinvientiä. Yksi on julkiset hankinnat muun muassa. Me voimme näilläkin lainsäädäntöteoilla syrjäyttää fossiilisia polttoaineita ja sitä kautta edistää esimerkiksi julkisissa rakennuksissa ja muualla tätä kotimaisen energian käyttöä.
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 Det är bra att man återkommer med ett nytt system för att stöda förnyelsebar energi. Det är avgörande för att vi ska kunna nå våra klimatåtaganden. Det här är ett nytt system och det blir intressant att följa med utskottsbehandlingen och sakkunnighöranden med utlåtanden från olika branscher. I propositionen står att projekt på Åland inte kan stödas i det nya stödsystemet. Näringsstöd hör till Ålands behörighet enligt Ålands självstyrelselag. Det finns ändå inte några juridiska hinder för att projekt på Åland kan få stöd och delta i detta system om den politiska viljan finns. Den politiska viljan borde hittas eftersom det skulle vara en bra sak för hela landet om projekt på Åland också kan delta. Ålands landskapsregering har nämligen mycket begränsade ekonomiska medel att själva stöda den här typens satsningar. Att inga juridiska hinder finns blev klart under beredningen av senaste stödsystem för vindkraft. Att det inte finns några juridiska hinder för åländskt deltagande utredde också grundlagsutskottet och slog fast det i sitt utlåtande nummer 72/2014. Många finländska företag är också med i projektet som vill använda Åland som testområde för bland annat att fungera som showroom för finländska tekniska innovationer som kunde bli nya exportprodukter och stöda Finlands ekonomi samtidigt som det bidrar till att världen får nya innovationer som kan minska klimatutsläppen. En oerhört viktig sak. Att projekt på Åland kunde få stöd skulle också motiveras med att projekt på Åland kan bli mycket effektiva eftersom det blåser mest på Åland i hela landet. Antalet soltimmar är även störst i hela norra Europa. Det erbjuder i sin tur goda förutsättningar för kostnadseffektiva projekt som är bra för att uppnå Finlands internationella klimatmål.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Näin tämän lähetekeskustelun lopuksi omalta osaltani sen verran vielä, että kun uusiutuvasta energiasta puhutaan ja näistä erilaisista muista siihen liittyvistä lainsäädännöistä, niin olisi kuitenkin erittäin hyvä tälle kansakunnalle, että meillä löytyisi yhteisymmärrys ja yhteinen näkemys siihen, että me emme ikinä selviä näistä 100 miljardin euron veloista — pitää muistaa meidän kaikkien suomalaisten tällä hetkellä ja varsinkin kansanedustajien, että meillä on 100 miljardia euroa velkaa tällä hetkellä ja summa kasvaa ensikin vuonna noin 3 miljardilla eurolla — jos jos me emme lähde käyttämään omia raaka-aineitamme, niistä tehtyjä tuotteita myy maailmalle ja rakenna tätä parempaa Suomea. Muuten me emme ikinä selviä niistä veloistamme pois. Muistakaa, hyvät kollegat, se, että kun me annamme taloudestamme kuvan ulospäin muulle maailmalle, niin samallahan me annamme kuvan siitä, luotetaanko meihin. Jos meihin ei luoteta, niin sitten korkotasosta vastaavat reittaajat luokittelevat meidät epäluotettavaksi velanottajaksi, ja sehän tarkoittaa, että korko lähtee nousemaan. Jokainen prosentti, mikä korkoon tulee lisää, on miljardi pois meidän valtion budjetista menetettynä korkomaksuna velanantajille. Tämä on se meidän piirimme, missä me leikimme tätä piirileikkiä nimeltä Suomen eduskunnan päätökset.
Puhuja: Paula Risikko
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Sisäasioiden EU-rahastot ovat merkittävä rahoitusväline sisäisen turvallisuuden ja unionin yhteisen maahanmuuttopolitiikan edistämiseksi. Rahastojen avulla vahvistetaan Euroopan unionin ulkorajoja ja viisumipolitiikkaa sekä poliisiyhteistyötä, rikollisuuden ehkäisemistä ja torjumista sekä kriisinhallintaa. Lisäksi vahvistetaan ja kehitetään Euroopan unionin yhteistä turvapaikkajärjestelmää, tuetaan kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista ja laillista maahanmuuttoa sekä kehitetään paluustrategioita. On ensiarvoisen tärkeää, että rahastot ovat täysimääräisesti käytössä. Laki sisäasioiden rahastoista tuli voimaan 1.1.2015. Lailla luotiin perusteet sisäasioiden rahastojen kansallisesta toimeenpanosta ohjelmakaudella 2014—2020. Vaikka laki on varsin tuore, toimintaympäristö on muuttunut nopeasti rahastojen toimialalla ja lain päivittäminen on tullut ajankohtaiseksi. Rahastojen ohjelmakauden puolivälitarkastelun yhteydessä tunnistettiin myös lain muutostarpeita, etenkin kansallisen ohjelman ja kansallisen toimeenpano-ohjelman muuttamista koskevassa päätöksenteossa. Lain valmisteluvaiheessa muutoksia arvioitiin tehtäväksi enintään muutaman kerran ohjelmakauden aikana. aikana. Muuttoliikekriisin seurauksena ja sisäisen turvallisuuden toimintaympäristön muutosten myötä ohjelmia on kuitenkin jouduttu muuttamaan huomattavasti useammin. Osa muutoksista on ollut merkitykseltään siten vähäisiä tai luonteeltaan teknisiä, että niiden käsittely ministeriötasolla olisi ollut tarkoituksenmukaista. Arvoisa puhemies! Hallitus esittää sisäasioiden rahastoista annettua lakia muutettavaksi siten, että sisäministeriölle annettaisiin rajatuissa tapauksissa toimivalta muuttaa kansallista ohjelmaa ja kansallista toimeenpano-ohjelmaa. Pääsääntöisesti muutoksista päättäisi edelleen valtioneuvosto. Sisäministeriö voisi kuitenkin päättää muutoksesta silloin, kun kyse on Euroopan komission Suomelle kohdentamasta lisärahoituksesta, jonka vastaanottamisessa ei edellytetä kansallisen harkintavallan käyttämistä. Käytännössä sisäministeriö voisi tehdä tarvittavat muutokset silloin, kun komissio lisää Suomen kansalliseen ohjelmaan tulevaa lisärahoitusta erityis- ja kansallisiin tavoitteisiin suoraan ilman kansallista harkintavaltaa rahoituksen kohdentumisesta. Lisäksi ministeriö voisi päättää muutoksesta, joka koskee turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoasetuksessa tarkoitettuja täydentävien määrien ja niiden perusteena olevien henkilöiden lukumäärien ilmoittamista komissiolle taikka muuta merkitykseltään vähäistä muutosta. Korostan esimerkiksi tässä kohtaa, kun on puhe henkilöiden lukumääristä, että ainahan ne ensin päätetään valtioneuvostossa, mutta kun ne on siellä päätetty, niin sitten pitäisi olla sisäministeriöllä mahdollisuus ilmoittaa niistä rahastoille, ettei sitä asiaa tarvitsisi viedä valtioneuvostoon. Sisäministeriön päätöksentekoa edeltäisi aina kansallisen ohjelman seurantakomitean kuuleminen.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Tämä lakiesitys on mielestäni tarkoituksenmukainen. Se mahdollistaa luopumisen hallinnollisesti raskaasta valtioneuvostokäsittelystä rajatuissa tapauksissa. Esimerkiksi kun on kyseessä tekniset muutokset tai sellaiset muutokset, jotka ovat pieniä ja rajattuja myös euromääräisesti, niissä voidaan sitten tätä toimivaltaa siirtää ministeriön suuntaan. kotouttamisrahastoon. Haluan tässä nyt kiinnittää huomion siihen, että tämä on yksi työväline, jolla voidaan edistää nimenomaan hallittua ja turvallista maahanmuuttopolitiikkaa. Tähän sisältyy esimerkiksi erillinen rahoitusosuus, josta jäsenvaltiot voivat hakea kiintiöpakolaisten vastaanottoon merkittävää tukea, ja ajattelen, että tämä on yksi sellainen asia, joka tulisi niin Suomessa kuin muissakin Euroopan unionin maissa vielä paremmin huomioida, että voisimme edistää nimenomaan tätä kiintiöpakolaisten sijoittamista suoraan Arvoisa herra puhemies! Tämä lakiesitys koskee siis kirkkolain muuttamista, ja sen tavoitteena on se, että kirkkolaki seuraisi muun virkalainsäädännön ja työlainsäädännön periaatteita, ja kirkkolakiin ehdotetaan sitten tehtäväksi samat muutokset, mitkä niihinkin on tehty. Työllistämisen helpottaminen ja uudelleentyöllistymisen edistäminen vastaavat myös kirkon tarpeita, ja on tärkeää, että myös kirkon palvelussuhteessa olevia kohdellaan yhdenvertaisesti riippumatta siitä, koskeeko heitä kirkon virkalainsäädäntö vai ovatko
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa herra puhemies! Tämä esitys kirkkolain 6 luvun muuttamisesta on erittäin hyvä ja kannatettava. Asia on nimittäin niin, että tämän päivän Suomessa seurakuntien työn arvo on noussut todella merkittävästi viime vuosina. Yhteiskunnassa erilaisten vaarallisten asioiden lisääntyminen on ollut aivan huolestuttavaa. ja erilaiset muut ongelmat ovat lisääntyneet tässä maassa todella rajusti, ja seurakunnat monesti joutuvat vastaamaan siihen ihmisen ensimmäiseen hätään, koska ne ovat siellä paikan päällä toteamassa niitä karmeita tilanteita, mihin tämä nykyinen maailma on johtanut. Tällaiset lakimuutokset, joilla pystytään
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Biaudet’n tekemää esityksen hylkäämistä. Tämä hallituksen esitys heikentää kansalaisten oikeusturvaa. Tuomariliiton mukaan esitys on alueellisesti, maantieteellisesti, epätasapainoinen eikä siinä yhdenvertaisuus toteudu. Erityisesti kielelliset oikeudet heikkenevät ruotsin kielen ja saamen kielen osalta. Vaikutukset kohdistuvat vahvasti muun muassa Uudellemaalle, jossa Raaseporin ja Porvoon toiminta ollaan ajamassa alas, vaikka jo nyt on ollut vaikeuksia rekrytoida ruotsinkielistä henkilökuntaa Espoon toimipisteeseen. On suuri puute, ettei vuonna 2010 tehtyä käräjäoikeuksien karsintaa ja sen vaikutuksia ole selvitetty vaan nyt suoraan esitetään 7:n käräjäoikeuden lakkauttamista ja 21:n käräjäoikeuden istuntopaikan sulkemista. Tällä on vaikutusta oikeuspalveluiden laatuun ja saatavuuteen laajemminkin, muun muassa alueiden työllisyysvaikutuksiin ja siihen, kuinka oikeusaputoimistot ja asianajotoimistot sijoittuvat. Saamenkielisten osalta: Heidän matkansa oikeuspalveluiden piiriin pitenevät todella hurjasti. Ivalosta Ouluun on 500 kilometriä matkaa. Tämän esityksen kohdalla tullaan jo siihen harkintaan, mikä on ihmisten oikeusturva — versus nämä säästöt, jotka on itse asiassa asiantuntijoidenkin toimesta kyseenalaistettu.
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-14 Några reflektioner ändå. I den reservation som lämnats in i lagutskottet konstateras det att de centralare problemen i reformen hänför sig till de språkliga rättigheterna, den regionala jämlikheten och tidpunkten för reformen, och det är helt sant. Regeringens proposition ger inte garantier för hur man i framtiden ska kunna trygga en tillräcklig svenskspråkig personal, särskilt i Nyland och Österbotten. här förslaget fyller tyvärr inte de krav som grundlagen ställer. Det är nu min uppfattning. Arvoisa puhemies! Useat asiantuntijat ovat lausunnoissaan tuoneet esille, että hallituksen esityksen voidaan katsoa olevan uhka kielellisten oikeuksien toteutumiselle. Olen aivan samaa mieltä. On esitetty näkemyksiä, joiden mukaan kielellisten oikeuksien toteutumista ei kyettäisi uudistuksessa turvaamaan. Uudenmaan käräjäoikeuksien yhdistämisen on katsottu on katsottu heikentävän kansalaisten kielellisiä oikeuksia niin, että perustuslaissa turvatut kielelliset oikeudet ja suomen- ja ruotsinkielisen väestön tosiasiallinen yhdenvertaisuus eivät toteudu. Erityisesti tämä koskee niitä vahvasti ruotsinkielisiä alueita, joilta käräjäoikeus lakkaa, eli Raaseporia ja Porvoota. Tämän takia minimivaatimus minusta on, että edes kansliat Raaseporissa ja Porvoossa säilytetään. Virkojen nimityksissä ja palkkauksissa on kiinnitettävä huomiota paitsi tuomareiden myös käräjänotaareiden ja kansliahenkilöstön kielitaitoon. Se ei, kuten tässä myös edustaja Karimäki nosti esille, onnistu tänä päivänäkään Espoossa, eikä varmasti tule helpottumaan se tilanne siellä. Raaseporissa ja Porvoossa sen sijaan tämä homma toimii tänä päivänä hyvin, siellä palvellaan sekä ruotsiksi että suomeksi. On muistettava, että jokaisen täytyy osata molempia kieliä. Ei riitä, että yksi tai kaksi käräjäsihteeriä osaa ja tuomari osaa ruotsia. Jokaisen on osattava sekä suomea että ruotsia. Minusta on aivan hullunkurista, että kun tänä päivänä meillä on toimivat käräjäoikeudet sekä Porvoossa että Raaseporissa, jotka siis toimivat moitteettomasti sekä suomeksi että ruotsiksi, nyt ollaan siirtämässä ne pois ja vaarantamassa kielellisten oikeuksien toteutumista. Värderade talman! Till slut: Det största problemet med det här lagförslaget är att de språkliga rättigheterna likabehandlingen äventyras. Ett annat problem är att avståndet till tingsrätterna, inte bara i Nyland utan på andra håll i landet, kommer att bli så långt att det är en aspekt som också flera sakkunniga lyft fram som problematisk ur en likabehandlingssynpunkt. Dessutom är inbesparingarna av reformen mycket anspråkslösa.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-14 Täytyy heti tässä alkuun todeta, että sali on varsin valju ja eipä ole monta ainakaan tätä esitystä puoltavaa puheenvuoroa kuultu tässä salissa ja epäilen, että niitä ei välttämättä tulla kuulemaankaan. On tämä esitys saanut kuitenkin tuossa asiantuntijakuulemisessa osakseen sen verran kritiikkiä, ja ihan aiheesta. Niin Tuomariliitto, Asianajajaliitto, Lakimiesliitto ja monet muut tahot ovat esittäneet huolensa siitä, että mikäli tämä esitetty uudistus menee läpi, se heikentää ihmisten, kansalaisten oikeusturvaa, koska välimatkat tulevat pidentymään kohtuuttomasti. Myös kielellisten oikeuksien, jotka on nostettu tässä jo useammassa puheenvuorossa esille, esille, suhteen ollaan hyvin huolissaan, miten ne toteutuvat jatkossa, kun Raaseporissa ja Porvoossa ja samoin Sodankylässä palvelut heikkenevät. Arvoisa puhemies! Hämmästelen kyllä kovasti sitä, että hallituspuolueet ovat viemässä eteenpäin uudistusta, jonka vaikutuksista on hyvin ristiriitaisia tulkintoja. Edellisestäkään karsinnasta vuodelta 2010 ei ole tehty selvityksiä vaikutuksista siihen, miten se on ruuhkauttanut kanslioita tai istuntopaikkoja, ja tämäkin pitäisi ensin selvittää ennen kuin tehdään uusia uudistuksia. Mitkä ne vaikutukset ovat olleet edellisellä kerralla, ja mitkä ovat tämän uudistuksen tulevat vaikutukset, kustannusvaikutukset mutta eritoten ne muut vaikutukset, jotka ovat kansalaisille tärkeimpiä, elikkä miten ja missä ajassa he saavat oman asiansa oikeudessa ratkaistua ja minkälaisia päätöksiä sieltä sitten syntyy? Täällä salissa edellisellä kerralla kuulin edustajan toteavan, että että isommissa käräjäoikeuksissa syntyisi oikeudellisesti laadukkaampia päätöksiä, mutta ainakaan kuulemisten perusteella näin ei ole. Elikkä pienet käräjäoikeudet toimivat tehokkaasti, niissä ei ole moitteen sanaa, eivät ainakaan huonommin kuin isommat käräjäoikeudet. Päinvastoin kun siellä ei ole niin ruuhkaa, niin käsittelyajatkin ovat sitten lyhyempiä. Ja kyllä tässä suuri vaara on myös, että näiltä paikkakunnilta, joilta sitten tämä istuntopaikka ja kanslia
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Itse luulen, että tästä asiasta on kaikki sisältöön liittyvät puheenvuorot jo käytetty, ja itse en niihin puutu. Jokainen tietysti varmaan puolustaa omaa kantaansa ja uskoo siihen, mutta käytän vähän yleisemmän puheenvuoron. Minusta johtajien tärkein tehtävä on työntekijöiden motivoiminen. Sillä tavalla yrityksestä saadaan parhaat tulokset irti. Jos johtaja tässä työssä epäonnistuu, niin yrityksen tulokset notkahtavat. Minä ainakin itse koen, että valtion rooli on hyvin samankaltainen. Valtion tehtävä on motivoida alueita, niiden yrityksiä ja ihmisiä, jotta he työskentelevät Suomen valtion eteen, rakentavat tänne hyvinvointia, rakentavat vientituloja, bruttokansantuotetta. Ehkä tämä on yksi syy, minkä takia itse olisin halunnut tämän hallituksen esityksen hieman toisenlaisena, mutta ymmärrän kyllä, että enemmistöllä tässä eduskunnassa on oikeus ja valta tehdä kakku mieleisekseen. On ehkä syytä kiinnittää huomiota tämän päivän tapahtumiin, ja katse suuntautuu Kemi—Tornion seutukunnalle. Siellä ollaan ulkoistamassa koko terveydenhuolto sairaala mukaan lukien 15 vuodeksi, ja olisi hieman jopa naiivia uskoa, että kyse on jotenkin yhtäkkisestä ilmiöstä tai asiasta. Yleensä asiat kumuloituvat ja sitten jossakin vaiheessa joku katkaisee kamelin selän. Minä uskon, että tässä on käynyt Kemi—Tornion alueella niin. Eihän tätä seutukaupunkien asemaa tämän päivän Suomessa oikein arvosteta eikä sitä kunnioiteta, vaikka siellä tehdään merkittävää työtä ja kasvatetaan Suomen bruttokansantuotetta, niin kuin Ylä-Savossa 500 miljoonaa on viime vuoden saldo viennissä.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-14 Varkauden osalta, samoin kuin tämä on kova isku Lapissa. Meiltä loppuu Kemin käräjäoikeus, tulee vain Lapin käräjäoikeus Rovaniemelle. Tornio loppuu istuntopaikkana, Sodankylän kanslia samoin kuin Kemijärvi. Edustaja Eestilä, kirjoititte Iisalmen Sanomissa 2.11., että on tietysti vielä pieni mahdollisuus
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 puhemies! Tietenkin vastaan. Tämä liittyy siihen, että alueen kansanedustajat yrittivät loppuun saakka saada jonkunmoista kompromissiratkaisua, jolla me olisimme ikään kuin muuttaneet tämän hallituksen esityksen sisältöä. Mutta minä en ole juristi, täällä on sellaisia parempia henkilöitä, jotka pystyvät arvioimaan, mitkä mahdollisuudet eduskunnalla on lausuman kautta hoitaa näitä asioita. Jos olen oikeassa, olen käsittänyt näin, että kun lakivaliokunta on mietintönsä antanut, sen mietinnön puolesta ovat olleet kaikki keskustalaiset kansanedustajat, kaikki kokoomuslaiset kansanedustajat, kaikki perussuomalaiset kansanedustajat ja kaikki sinisen eduskuntaryhmän edustajat. Silloin lausuma ei voi olla ristiriidassa tämän mietinnön kanssa,
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-14 ei nyt aivan selvästi ole pystytty osoittamaankaan täydelleen, että näin tapahtuisi. Mutta toisaalta kun miettii, mitenkä käy asianomaisille, niin he joutuvat pitempiin matkoihin, ja näin ollen siirretään kuluja pitempinä matkoina ja matkakuluina näille ihmisille sekä menetettyä työaikaa tulee lisää siinä, että ne ovat kalliita asioita näille ihmisille. Tämä on myös osa sitä aluepolitiikkaa, mitä pitäisi Suomessa harrastaa ja mitä on aina etenkin keskustan suulla paljon puhuttu, että meidän pitää alueellistaa valtion toimipisteitä ja saada työpaikkoja alueille. Nyt näitä ollaan supistamassa oikein tuntuvasti, ja itse miettii, että missä se on se periaatteellinen asia, että mitenkä maakunnissa hoidetaan näitä yhteiskunnan työpaikkoja. Näin tulee käymään Iisalmessa, Varkaudessa, Pohjois- ja Itä-Suomessa ja täällä Etelä-Suomessa: alueilta viedään isompiin paikkakuntiin nämä työpaikat, ja tämä tulee näkymään niitten pienempien ja seutukaupunkien taloudessa ihan tuntuvasti. Minun mielestäni tässä on kysymys myös siitä tärkeimmästä asiasta, kansalaisten oikeusturvasta, ja se oikeusturva tulee kärsimään tällä uudistuksella erittäin paljon,
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Täällä muun muassa edustaja Ojala-Niemelä kyseli sen perään, eikö kukaan hallituspuolueen edustaja ole tätä lakiesitystä puolustamassa, ja voin todeta, että olen täällä sitä puolustamassa. Yksi syy siihen on se, että että meillähän jo hallitusohjelmassa lukee se, että oikeusprosesseja nopeutetaan ja mahdollistetaan tuomioistuinten keskittyminen ydintehtäviin. Ja yksi tapa, millä sitä ydintehtäviin keskittymistä voidaan parantaa, on se, että käräjäoikeuksien kokoa kasvatetaan ja tuomiopiiriä laajennetaan, jolloin niillä on mahdollisuus erikoistua ja keskittyä tuomareiden tämmöisen kapasiteetin ja osaamisen kehittämiseen ja parantamiseen. Pitää muistaa, että käräjäoikeudet eivät ole mikään sellainen peruspalvelu kuin terveyskeskukset tai neuvolat, joita ihminen tarvitsee viikoittain, vaan normaali kansalainen joutuu niiden kanssa tekemisiin muutaman kerran elämänsä aikana. Sen takia on todella tärkeää, että ne nimenomaan pystyvät keskittymään erikoistuen näihin monimutkaisiin ja yhä vaikeampiin oikeustapauksiin. Täällä myöskin todettiin muun muassa edustajien Karimäki ja Hänninen toimesta, että vuoden 2010 käräjäoikeuksien rakenneuudistusta ei olisi arvioitu. Täällä Täällä lakivaliokunnan mietinnössä kyllä todetaan, että uudistuksen vaikutuksia on selvitetty kolmen käräjäoikeuden osalta vuonna 2013, ja nimenomaan on todettu, että suurempia yksiköitä muodostamalla käräjäoikeuksien resurssit on saatu tehokkaammin käyttöön ja niiden tuottavuus ja taloudellisuus ovat parantuneet. No, sitten on tehty tietenkin hyvin monimutkaista ja perusteellista harkintaa sen suhteen, mitkä käräjäoikeudet säilytetään, ja tässä on hyvin tarkasti kuunneltu muun muassa näitä kielellisiä oikeuksia edustavia tahoja ja otettu huomioon ruotsinkieliset ja saamenkieliset lähtökohdat. Uudistuksen myötähän kaksikielisten käräjäoikeuksien määrä vähenee kahdeksasta viiteen. Kuitenkin täällä mietinnössä toteamme, että muutoksella ei... ... tule olemaan vaikutusta asioiden käsittelyyn, joka määräytyy aina kielilain kannalta myös jatkossa.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-14 niin välimatkat muodostuvat entistä pidemmiksi, jolloin ihmisille syntyy se kuva, että oikeuden saatavuus on vielä huonompaa kuin aikaisemmin eikä uskalleta oikeuspalveluihin turvautua. Ja tämä on minusta väärä kehityssuunta. Nyt ollaan menossa sen kipurajan ja ‑kynnyksen yli, että meillä alkaa tässä maassa olemaan liian harva käräjäoikeusverkko. On totta, että tämä ei ole lähipalvelua. Harva käy joka päivä saati
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Edustaja Kauma totesi, etteivät ihmiset montaa kertaa elämässänsä tarvitse oikeuspalveluja eikä se ole lähipalvelu. Näinhän se onkin, mutta silloin kun ihmiset näitä palveluja tarvitsevat, on kysymys heidän kannaltaan merkityksellisistä kysymyksistä. Silloin oikeuspalveluiden laatu on äärimmäisen tärkeää ja kielelliset oikeudet ovat olennaisia. On keskeistä, että ihminen voi käydä oikeuspalveluissa omalla äidinkielellään ja ymmärtää kaiken sen monimutkaisen kielenkäytön, mikä tähän prosessiin liittyy. Edustaja Kauma totesi, että tässä olisi tehty harkintaa kielellisten oikeuksien turvaamiseksi, mutta näinhän ei juurikaan ollut.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 kuin edustaja Eestilän puheenvuoron jatkoksi. Tässä on kysymys hyvin monen seutukaupungin tulevaisuudesta. Käräjäoikeuspäätös koskettaa juuri tällaisia seutukaupunkeja, ja kuten me voimme lukea tilastoista, peräti 15 prosenttia bruttokansantuotteesta syntyy näissä seutukaupungeissa ja niitten alueilla johtuen siitä, että siellä on todella menestyviä vientiyrityksiä ja että aluerakenne tasapainottuu aika pitkälti seutukaupunkien elinvoimaisuuden takia. Kansalaisille on syntynyt jo vuosien mittaan sellaista oloa, että valtio on jotenkin vetäytymässä näiltä alueilta, johtuen siitä, että ministeriöittäin on tehty tällaisia karsimispäätöksiä ovat kasautuneet näitten seutukaupunkien kohdalle, yksiin ja samoihin. Eduskunnan tarkastusvaliokunta kiinnitti tähän aikoinaan, muutama aika takaperin, aika vakavaakin huomiota. Äänestyksessä tulee käymään niin kuin käy. Onko se huomenna vai milloin, tulos on sitten se, mikä se onkin, ja on pystyttävä katsomaan tässäkin asiassa pidemmälle, äänestystuloksen yli. Vakava ajatuksemme on Pohjois-Savosta ja Ylä-Savosta erityisesti se, että maan hallitus, tämä nykyinen, ja tulevat hallitukset
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 sanoi, on tietysti täysin vastaansanomatonta. Tämä esitys koskee totta kai myös omaa kotimaakuntaani, lähinnä nyt istuntopaikkojen osalta, ja tietysti isoin kysymys, mikä täällä salissakin tänäänkin on moneen kertaan lausuttu julki, on se, miten näitten oikeudellisten palvelujen saatavuus nyt sitten voidaan turvata maantieteellisistä etäisyyksistä huolimatta. Mutta samalla on tietysti, kun tätä uudistusta arvioidaan, arvioitava sitä, millaista käsittelyä kunkin yksittäisen asiakkaan asia edellyttää nimenomaan tuomioistuimessa, ja sekin on tosiasia, että monet ovat sellaisia rutiiniasioita, jotka eivät edellytä asiakkaan itsensä saapumista tuomioistuimeen. Kun tilanne on tämä, mikä se nyt tällä hetkellä on, niin on katsottava ainakin minun mielestäni sillä tavalla, että kun tätä tuomioistuinverkostoa nyt muutetaan, niin meidän on panostettava sähköiseen asiointiin ja tekniikan täyteen hyödyntämiseen eli muun muassa videotekniikkaan, ja tätä myötä kyllä on täysin välttämätöntä, että nyt ruvetaan tässä yhteydessä panostamaan myös kuntien ja valtion yhteispalvelupisteisiin ja niitten sähköiseen resursointiin niin, että muun muassa tätä videotekniikkaa pystytään näissä tuomioistuinasioissa hyödyntämään ja käyttämään.
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Oikeudenhoitoahan on uudistettava, siksi meillä on vaalikausien yli menevä oikeudenhoidon uudistamisohjelma. Ja itse asiassa myös tätä tuomioistuinverkkoa, käräjäoikeusverkkoa, on uudistettava. Totta kai säästöjä tällä tehdään tässä hetkessä, mutta ennen kaikkea tulevaisuudessa. Minun mielestäni on pakko tehdä tämä uudistus, jotta saamme meidän käräjäoikeudet varustettua asianmukaisin teknisin välinein. Se on totta, että tämä Aipa, niin sanottu aineistopankki, edelleen viivästyy, se on valitettavaa, mutta tosiasia on, että se on vain yksi osa tätä teknistä muutosta käräjäoikeudessa. Siellä on mahdollisuus luoda näitä etäyhteyksiä, jotta todistajien, asianomistajien, ehkä epäiltyjenkään ei tarvitse joka asiassa tulla sinne pitkälle käräjäoikeuteen, vaan se voidaan etänä hoitaa. Samoin turvajärjestelyt pitää saada ajan tasalle, ja meillä ei ole varaa näiden kaikkien nykyisten salien varustamiseen tähän kuntoon. Sen lisäksi, kun me teemme lainsäädäntöä, joka vähentää sitä, että asianosaisten tarvitsee tulla käräjäoikeuksiin — esimerkiksi nyt niin sanottu sakkolaki, joka on lakivaliokunnassa — tällä uskon pärjäävämme. Samoin toinen asia: tuomarit haluavat erikoistua. lainsäädäntö on vaikeutunut sekä täällä Suomessa että EU:n takia. Erikoistumista kaivataan, ja se onnistuu paremmin vähän suuremmissa tuomioistuimissa. Samoin työtä pystytään jakamaan tasapuolisemmin, ja se haavoittuvuus on vähäisempää kuin, otetaan nyt vaikka, viiden tuomarin tuomioistuimissa, joissa
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Tolvanen tuossa aiemmin totesi, tämä on vain yksi osa tätä oikeustoimen ja oikeusprosessien parantamiseen liittyvää rakenneuudistusta. Edustaja Laukkanen tuossa aiemmin totesi, että tämä olisi katastrofaalinen uudistus, mutta mielestäni hän kyllä nyt tässä todellakin liioittelee tätä tilannetta. Pitää muistaa, että rakenneuudistusten tulee noudattaa myöskin väestöliikkeiden suuntaa. Eli kun ihmiset lähtevät isompiin kaupunkeihin, niin palvelutkin menevät enempi sinne. Ei ole tarkoituskaan, että käräjäoikeuksia löytyy jokaisesta niemennotkosta ja niin edelleen. Sitten edustaja Laukkanen nosti esiin myös tämän tuomioistuinviraston mahdollisen perustamisen ja että päätöstä pitäisi lykätä siihen saakka, mutta pitää muistaa myöskin henkilöstön asema. He elävät epävarmuudessa, ja uudistuksissa pitää päästä eteenpäin, ja tämä on ihan hyvä tapa aloittaa se. Ja vielä, puhemies, viimeisenä asiana tämä kieliasia.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Itse olen sitä mieltä, että kaksikieliset palvelut turvataan virastoissa parhaiten kielituomarikiintiöillä. Itse näen ja perussuomalaiset näkevät tämän niin, ettei koko viraston tarvitse olla ruotsinkieliseksi nimetty; tärkeintä on se, että ihmiset osaavat sitä kieltä, mitä heidän tulee osata, ja myöskin se, että sillä ei ole merkitystä, missä se on opittu. Siihen liittyy myös tämä vapaan kielivalinnan kokeilu. Ehkä hieman ihmetyttivät nämä kokoomuksen puheenvuorot. Erityisesti edustaja Eestilä puhui vientiyrityksistä, ja Kääriäinenkin, ja motivoinnista. Nyt ehkä kuitenkin me puhumme kansalaisten oikeudesta oikeusturvaan ja valitusoikeuksista, ja se ei nyt ehkä ihan ole rinnastettavissa osakeyhtiöiden maailmaan maailmaan ja siihen ketteryyteen. Meillä on kuitenkin tuomioistuimessa ja oikeudenhoidossa todella tiukat prosessisäädökset, ja se ei ole vain pelkästään sitä, että johto siellä motivoi. Ensinnäkään siellä ei ole mitään palkkiojärjestelmää, niin että siinä on vähän vaikea motivoida. Siellä ei ole muuta kuin sitä, että jos teet työsi nopeasti, saat lisää töitä. Sitten toinen kysymys henkilöstön osalta on se, että esimerkiksi Hyvinkään tuomiopiirissä osahan siirtyy nyt Riihimäen ja Lopen siirtymisen vuoksi Hämeenlinnan tuomiopiiriin. Siellä joutuu henkilökuntaa myös siirtymään, niin että tämä ei koske nyt pelkästään asiakkaita, vaan tämä koskee myös henkilökuntaa. Osa heistä asuu muun muassa Hyvinkäällä, ja sekin on asia, joka ihmisiä harmittaa, ja se on hyvä muistaa. Näistä videolaitteista: Siitä huolimatta, vaikka täällä nyt lasketaan paljon sen varaan, se ei silti tunnu hirveästi edistyvän. Toivonkin, että hallituspuolueet nyt sitten, jos tämä lasketaan näiden yhteispalvelupisteiden varaan, pitävät huolta, että sinne tulee rahoitus ja osaaminen. Olen itse ollut joskus kokeilussa maistraatin virkamiehenä tämmöisessä yhteispalvelupisteessä, ja siellä kun ei oikein mikään toiminut ja sitten siellä ei ollut kaikkien henkilökuntaa ja sitten tuli ristiriitaisuuksia oikeudellisen neuvonnan
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-14 palvelut. Viime vaalikaudella, kun SDP oli hallituksessa, sain kyllästymiseen asti kuulla keskustapuolueen edustajien taholta tätä keskittämishuutoa, ja Iisalmen osalta, kun nyt sieltä sairaalan leikkaukset loppuvat ja käräjäoikeuden kanslia suljetaan, voi sanoa, että tämä on kyllä aika järjetön päätös, koska kansliahenkilökunnalla ei ole muita vaihtoehtoja kuin ryhtyä sahaamaan Iisalmen ja Kuopion väliä. Lisäksi Iisalmen kanslian säilyttämistä puoltaa myös Sukevan vankila.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-14 Kaumalle tarkennuksena, että sanoin, että tämä suunta on katastrofaalinen. Siinä on hieman eroa siihen, että tämä esitys olisi katastrofaalinen. Näiden vaikutusten, jotka tästä uudistuksesta nyt ovat syntymässä, laajuudessa tulee huomioida, että nämä nämä käräjäoikeuksien poistumiset tarkoittavat ajan kuluessa muiden oikeuspalveluiden, kuten oikeusapu-, laki- ja asianajopalveluiden poistumista, mistä johtuen nämä muutoksen vaikutukset ulottuvat käräjäoikeuspalveluita huomattavasti laajemmalle alueelle. Kun sitten ottaa huomioon, kun ajatellaan, että vaikka Savonlinnasta poistuvat nämä palvelut ja sieltä on poistunut myös muita todella isoja, merkittäviä asioita,
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 HE 80 näiltä valtiopäiviltä ja siihen liittyvä hallintovaliokunnan mietintö laeiksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijöinä työskentelyä varten sekä kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä ja eräiksi niihin liittyviksi laeiksi. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän näkemyksen mukaan tämä hallituksen esitys olisi toteutuessaan riskialtis, koska se avaisi väylän työvoiman tarveharkinnan poistamiseen ainakin tietyillä ammattialoilla. Eduskuntaryhmämme katsoo, ettei ole toivottavaa kehitystä, että esityksen myötä TE-toimistot osin ohitettaisiin työvoiman saatavuuden harkinnassa. Muun muassa hallitusohjelmassa on linjattu, että työvoiman tarveharkinnassa pääsääntö on jatkossakin nykyisten käytäntöjen jatkuminen. Perussuomalaiset ovat esityksen laajan valiokuntakäsittelyn aikana kiinnittäneet huomiota myös siihen, että EU-jäsenmaiden on pääsääntöisesti kohdeltava direktiivin tarkoittamia kolmansien maiden kansalaisia yhdenvertaisesti oman maan kansalaisten kanssa sosiaaliturvan alalla, mikä aiheuttaa useiden miljoonien eurojen lisäkustannukset. Tilapäisesti maassa oleskelevilla työntekijöillä olisi siis oikeus muun muassa julkisiin terveys- ja erikoissairaanhoidon palveluihin. Periaatteellisesti tärkein seikka lienee kuitenkin se, että lakiehdotuksen myötä työvoiman saatavuusharkinnan soveltumisala murenisi
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa puhemies! Kuten perussuomalaisten edustaja Savio tuossa hyvin perustellusti toikin ryhmämme kannan, niin ilmoitan tässä, että kannatan edustaja Savion vastalausetta. Se on koko perussuomalaisen ryhmän toivomus. Ratkaisuna näissä on aina se, että voimme nopeuttaa prosesseja ja vapauttaa tiettyjä aloja,
Puhuja: Timo V. Korhonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 joissa henkilö valintamenettelyaikana antaa viranomaiselle tietoisesti puutteellisia tai virheellisiä tietoja taikka salaa asian, joka kuuluu selvitettäviin asioihin esimerkiksi turvallisuusselvityksessä. Saadun selvityksen mukaan asia ratkaistaan näissä tilanteissa virkamiesoikeudellisten säännösten nojalla, jolloin seuraamuksena voi olla esimerkiksi virkasuhteen purkaminen koeaikana tai irtisanominen. Valiokunta pitää välttämättömänä, että ehdotettujen muutosten vaikutuksia seurataan ja arvioidaan erityisesti siitä näkökulmasta, onko puutteellisten tai väärien tietojen antamisen seuraamukset tarpeen säätää nykyistä tarkemmin. Tämä esitys vaikuttaa myös, totta kai, toimivaltaisten viranomaisten resursseihin. muutosten yleisenä tavoitteena on varmistaa keskeisten kansallisten turvallisuusetujen suojaa kehittämällä henkilöstöturvallisuutta valtionhallinnossa. Tarkoituksena on varmistaa, että nimitysharkintaa käytettäessä otetaan huomioon valtionhallinnon tehtäviin valittavien nuhteettomuus, tehtävien hoidossa vaadittava riippumattomuus erilaisista sidonnaisuuksista ja muu luotettavuus virkaan kuuluvien tehtävien edellyttämällä tavalla. tehtävien edellyttämällä tavalla. Hallituksen esityksen perusteluista käy ilmi, että valmistelun aikana on ollut esillä myös vaihtoehto valtion virkamieslain muuttamisesta niin, että laissa lueteltaisiin ne virat, joihin voidaan nimittää vain Suomen kansalainen, jolla ei ole toisen valtion kansalaisuutta. Tästä on kuitenkin luovuttu muun muassa sen vuoksi, että mainitun kaltaiseen sääntelyyn olisi sisältynyt eräitä ongelmia perustuslain yhdenvertaisuus- ja syrjintäsääntelyn kannalta. Valmistelussa on päädytty nyt käsillä olevaan ehdotukseen, jossa ulkomaansidonnaisuuksiin liittyviä turvallisuuskysymyksiä tarkastellaan yleisemmin. Hallintovaliokunta pitää mietinnössään välttämättömänä, että keskeiset kansalliset edut suojataan mahdollisimman kattavasti. Näitä etuja ei voida henkilöstöturvallisuuden näkökulmasta riittävän tehokkaasti suojata muutoin kuin selvittämällä ja ottamalla huomioon tiettyihin virkoihin nimitettävänä olevien henkilöitten turvallisuusriskejä aiheuttavat ulkomaansidonnaisuudet. Ulkomaansidonnaisuuksista johtuvat riskit selvitetään ja arvioidaan ehdotuksen mukaan osana turvallisuusselvityslaissa säädettyä menettelyä. Ehdotettu sääntely mahdollistaa keskeisten kansallisten etujen suojaamisen myös silloin, kun nimitettävä henkilö on vain Suomen kansalainen tai kansallisen edun kannalta merkityksellistä tehtävää hoidetaan yksityisessä yrityksessä. Hallintovaliokunta tuo mietinnössään esiin, että sisäministeriössä ja puolustusministeriössä on Mainitun säännöksen luettelo kattaa laajasti muun muassa ylimmät valtionhallinnon virat sekä Puolustushallinnon, Poliisihallinnon, Rajavartiolaitoksen, Tullin ja oikeuslaitoksen virat. Suomen kansalainen voidaan jatkossakin nimittää näihin virkoihin, vaikka hänellä on myös jonkin muun valtion kansalaisuus. Luetteloa Suomen kansalaisuutta edellyttävistä viroista ehdotetaan täsmennettäväksi ja osin laajennettaviksi.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-14 mainituista seikoista huolimatta esitys tupakkaveron korottamisesta itsessään on varsin kannatettava esitys. Silti muitakin toimia tupakoinnin vähentämiseksi kaivataan myös jatkossa. Tältä osin parlamentaarisen työryhmän alkukesällä saavuttama kompromissi vastaa perussuomalaisten jo vaaliohjelmassaan asettamaa tavoitetta, jonka mukaan kaikkein pienituloisimmat kansalaiset vapautetaan Yle-verosta. Arvoisa puhemies! Hieman kritiikkiä lienee silti syytä esittää siitä seikasta, että samassa yhteydessä Yle-veron maksimimäärä nousee 143 eurosta 20 eurolla ylöspäin. Tämän maksimiveron joutuu jatkossa maksamaan noin 21 000 euron vuosituloilla, mitä voidaan mielestäni pitää varsin matalana tulorajana. Ongelma johtuu tältä osin tietysti hyvin pitkälti siitä, että Ylen rahoitusta ei ole päädytty leikkaamaan tällä vaalikaudella kuin indeksijäädytysten verran. Tämä on mielestäni erikoista tilanteessa, jossa koko muu yhteiskunta on joutunut varsin tiukkoihin säästötalkoisiin. Perussuomalaisten vaihtoehtobudjetissaan esittämä 50 miljoonan euron leikkaus Ylen rahoitukseen toisi muutoksen tähän tilanteeseen ja tekisi samalla Ylen ja kaupallisen median toimintaympäristöistä aiempaa tasapuolisempia. Tämä aihe nousee varmasti esille myös huomisessa keskustelussa, kun opposition vaihtoehtobudjetit esitellään täällä eduskunnassa.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-21 Yhteistyöstä on saatava selkeää lisäarvoa luonnollisesti myös Suomen puolustukselle. EU:n on pohdittava tarkasti sitä, mitä se todella tekisi, jos EU:n aluetta loukattaisiin. Samoin tärkeä osa on huoltovarmuudella ja hybridiuhkiin varautumisella. Nato-kumppanuus on meille todella tärkeä elementti turvallisuusajattelussa. Ongelmallisinta olisi, jos ilmoittaisimme, ettemme missään olosuhteissa tule hakemaan Nato-jäsenyyttä. Optiomme on merkittävä signaali meidän turvallisuusympäristössämme. Uskottavan kansallisen puolustuskyvyn kannalta sekä Yhdysvaltain kanssa kahdenvälisesti että Naton kanssa tehtävä yhteistyö on tarpeen Suomen yhteistoimintakyvylle, materiaaliyhteistyölle, koulutus- ja harjoitustoiminnalle. Työtä tehdään yhteensopivuuden merkeissä Suomen omien tarpeitten pohjalta. Monikansallista järjestelyä Nordefcon kanssa on hyvä edistää, ja saatamme jo hyvinkin olla matkalla kohti yhteispohjoismaista turvallisuusstrategiaa. Ruotsin ja Norjan kanssa tapahtuva Ilmavoimien yhteisharjoittelu on meille tänä päivänä arkipäiväisyyttä. Avainasemassa ovat myös Britannian ja Saksan kanssa suorituskykyjä kehittävä kehysyhteistyö. Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyö on EU-puolustusulottuvuuden kehittämisen ohella keskeisin puolustusyhteistyökohde. Se on käytännönläheistä, kaikki puolustushaarat kattavaa yhteistyötä. Sitä tehdään ilman rajoitteita. Suomi—Ruotsi-yhteistyössä tulee tavoitella myös kriisiajan yhteistyötä, bortom fretstida förhållanden. On samalla hyvä muistaa, että hyvien suhteiden ylläpitäminen Venäjään on konfliktien ennaltaehkäisyn avainkysymyksiä, eikä vain Suomen, vaan Itämeren kaikkiin maihin pätee sama nyrkkisääntö. Arvoisa puhemies! Mietintö on tehty erinomaisen hyvässä yhteisymmärryksessä kaikkien puolueiden kesken. Me olemme etsineet maksimaalista konsensusta yli hallitus—oppositio-asetelman. Meillä on hyvä perinne luotuna nyt parlamentaarisen seurantaryhmän perustamisen merkeissä, jota edustaja Kääriäinen on johtanut ja jonka tulisi toivottavasti jatkossa myöskin saada jatkaa toimintaansa vastaavissa olosuhteissa kattaen kaikki turvallisuuteen liittyvien selontekojen aihealueet. Mietintöluonnoksessa on esillä tarve 1) selvittää valmiuslain ajanmukaisuus, 2) antaa valtioneuvoston kanslialle lähinnä koordinaattorin rooli katsoa valtionhallinnon kyberturvallisuusjärjestelyjen perään sekä 3) kokonaisturvallisuusstrategiaa laadittaessa — toivottavasti valmistuu tämän vuoden aikana — katsoa sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden rajapintakysymyksiä. Lopuksi, arvoisa puhemies: Tällä työllä me haluamme antaa selkeän viestin omille ihmisillemme Suomessa ja viestin samalla myös maailmalle. Suomi pitää huolen
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2017-06-21 ja vaikutukset Suomeen voivat olla merkittävät. Huolehtiminen omasta kansallisesta puolustuskyvystä on yksi keskeinen elementti turvallisuuden tuottamiseksi. Selonteossa ja valiokunnan mietinnössä tulee ilmi Puolustusvoimiin liittyviä eri kysymyksiä, joilla turvallisuutta lisätään. Suomeen ei kohdistu tällä hetkellä välitöntä sotilaallista uhkaa. Sotilaalliseen voimankäyttöön Suomea vastaan tai sillä uhkaamiseen on kuitenkin varauduttava. EU:n jäsenenä Suomi ei voisi olla ulkopuolinen, jos sen lähialueella tai muualla Euroopassa turvallisuus olisi uhattuna. Mietinnössä painotetaan aivan oikein tarvetta lisätä osaamistamme kyberturvallisuuteen ja hybridiuhkiin liittyvissä kysymyksissä. Tässä yhteydessä korostuu myös resilienssin merkitys. Työtä tehdään ulkoministeriössä muun muassa hybridi- ja informaatiovaikuttamiseen liittyen ja laajemmin. Esimerkiksi käynnissä on yhteiskunnan turvallisuusstrategian päivitys. Haluaisin korostaa tarvetta nähdä kriisinhallintaa laajemmin, vieläkin laajemmin kuin se nähdään mietinnössä. Ulkoiset konfliktit ja uhat heijastuvat nyt aivan poikkeuksellisella tavalla myös sisäiseen turvallisuuteemme. Kriisinhallinnassa yhdistyy kansallinen etu ja pyrkimys oikeudenmukaisemman maailman rakentamiseen. Kahdenvälinen puolustusyhteistyö puolustusyhteistyö Ruotsin kanssa on meille avainasemassa. Tätä tuetaan tiiviillä ulko- ja turvallisuuspoliittisella yhteistyöllä. Yhdysvaltojen kanssa jatketaan tiivistä puolustusyhteistyötä, jota pyritään edelleen vahvistamaan. Suomi edistää määrätietoisesti EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja puolustusyhteistyön kehittämistä. isänmaan asioita edistämään tarvitaan kaikkia. Suomi ei ole itsenäinen saareke maailmassa eikä yksin pysty puolustamaan itseään. Me tarvitsemme yhteistyötä, ja siitä me lähdemme myös eteenpäin. Nato-kumppanuus on yksi asia, jolla on turvallisuuspoliittista merkitystä, semminkin kun me jaamme turvallisuusympäristön turvallisuusympäristön Nato-maiden kanssa. Baltian maat, Puola, Saksa, kaikki olemme samalla Itämeren alueella. Tätä yhteistyötä ja vakautta kannattaa edistää ja tietenkin pitää hyvät suhteet myös Venäjään. On hyvä muistaa, että samalla, kun me puhumme meidän omista puolustusmäärärahoistamme ja satsauksistamme puolustukseen, myös Suomen lähivaltiot ovat reagoineet turvallisuusympäristön muutoksiin parantamalla asevoimiensa valmiutta ja päättämällä uusista materiaalihankinnoista sekä korottamalla puolustusmäärärahojaan. Mutta kokonaisturvallisuutemme on kiinni kansainvälisestä vakaudesta, järkevästä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta yhdistettynä uskottavaan puolustukseen ja hyvään puolustuspolitiikkaan.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-21 Puolustusvoimat lienee Suomen paras lobbausorganisaatio, me kaikki varmaan olemme saaneet siitä maistiaisia. Mutta sanon, ettei kannata ihan kritiikittömästi ostaa kaikkia niitä tarpeita, mitä Puolustusvoimat pyrkivät meille myymään. Mieleen tulee vaikkapa taisteluhelikopterit, jotka oli aivan välttämätöntä ostaa Suomelle. Tätä hankintaa ei tehty, eikä sen vuoksi olla ongelmissa. Ilmatyynyalukset — kuinka välttämättömiä ja kuinka tehokkaita ne nyt ovatkaan. Jos samaan aikaan leikataan koulutuksesta, sosiaaliturvasta, tavallisten ihmisten toimeentulosta, herää monelle varmasti kysymys, mikä on se maa, jota puolustetaan niin että aseet laitetaan tavallisten ihmisten edelle. Sen vuoksi on tärkeää, että tässä vaiheessa emme sitoudu HX-hankkeessa mihin tahansa summaan vaan arvioimme huolellisesti todellisen tarpeen, niin määrältä kuin ostohinnoilta. Arvoisa rouva puhemies! Ruotsin — naapurimaan, sotilaallisesti liittoutumattoman maan — kanssa pitää tehdä läheistä yhteistyötä, mutta tavoitteena ei pidä olla sotilasliitto Ruotsin kanssa vaan yhteistyö, joka hyödyttää molempia, jossa saamme mahdollisesti myös taloudellisia voimavaroja paremmin meidän puolustusvoimille. EU:n militarisointi on liittovaltiokehitystä jos mikä. Kun täällä tietyt puolueet puhuvat liittovaltiokehitystä vastaan, niin loogisuuden nimissä heidän pitäisi erityisesti tätä EU:n militarisointia vastustaa, sitä, että EU:n budjettiin tuodaan myös puolustusmenoja. Jos tämä ei ole liittovaltiokehitystä, niin mikä sitten on?