Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-06-07 Muutos postimarkkinoilla on tällä hetkellä huimaa palveluiden sähköistymisen ja digitalisaation vaikutusten myötä. Jakeluvolyymit ovat jo vähentyneet 60-luvun tasolle, ja sanomalehtien jakelumäärät ovat vähentyneet 50-luvun tasolle. Tässä ei ole kyse lainsäädännöstä, EU:n avaamasta postimarkkinoiden kilpailusta, Posti Oy:stä taikka postin jakelijoista vaan kansalaisten toimintatapojen muutoksesta. Paperisten kirjeiden sijasta yhteydenpitoa tehdään sähköisesti ja lehdet luetaan netistä. Kysymyshän meillä on käytännössä siitä, että tällä hetkellä postia jaetaan kaupungeissa seitsemänä päivänä viikossa. Meillä on tällä hetkellä kaupungeissa noin 14 jakelukertaa alueilla. Haja-asutusalueilla me pääsemme vain joissakin paikoissa viiteen jakelukertaan viikossa. Ja nyt kysymys on siitä, että postilaissa pyritään turvaamaan minimitaso ja huolehtimaan siitä, että voidaan keventää Postin rasitteita yleispalveluvelvoitteen osalta, jossa volyymit laskevat 10 prosenttia vuodessa ja joka muodostaa todellakin 5 prosenttia postin kokonaisvolyymistä mutta joka asettaa kuitenkin Postin eriarvoiseen asemaan. Näitä kansalainen Näitä kansalainen saa keskimäärin yhden viikossa, ja silloin voidaan huolehtia siitä, että kiertonopeus voi olla näiden osalta hitaampi. Tämä tarkoittaa sitä, että tällä pyritään vastaamaan Postin haasteisiin. Mutta samanaikaisesti, kun kaupungeissa on olemassa seitsemän päivää viikossa oleva jakelu, pyritään huolehtimaan siitä, että tämä toteutuu myös haja-asutusalueilla, mutta siihen vaaditaan erillinen velvoite. Se tarkoittaa sitä, että kaupungeissa ei tarvitse tätä jakelua turvata erillisillä kilpailuttamisvaatimuksilla, mutta sen sijaan haja-asutusalueilla tämä on tehtävä, jotta siellä säilyy viisipäiväinen jakelu. Tällä pyritään nimenomaan huolehtimaan siitä, että koko maassa säilyy viisipäiväinen jakelu, mikä nimenomaan tuo tasa-arvoa. Tätä samaa kysymystä itse asiassa PAUn edellinen puheenjohtaja vuonna 2014 nosti esille ja totesi silloin, että valtion tulee huolehtia siitä, että jakelua hankitaan myös ostopalveluna. Toinen näkökulma, joka tässä on, on se, että pyritään myöskin huolehtimaan siitä, että että postilakiesitys on arvioitu laajasti, ja esitys oli arvioitavana myös lainsäädännön arviointineuvostossa, ja neuvoston arvion mukaan esityksen työllisyysvaikutuksia on selvitetty riittävästi, joskin myöskin todettiin, että suuntaa antavat määrälliset arviot työllisyysvaikutuksista tulisi mahdollisuuksien mukaan esittää. Tässä on pyritty huolehtimaan siitä, että jakelupalveluita turvataan koko maassa, ja sitä kautta myöskin huolehditaan, että syntyy työllisyyttä myös haja-asutusalueiden yhteydessä. Osoiterekisterin hinnoittelua me olemme esittäneet muutettavaksi siten, että kustannusvastaavasta osoitetietojen hinnoittelusta siirryttäisiin irrottamiskustannuksin tehtävään osoitetietojen luovutukseen. Tällä pyritään nimenomaan huolehtimaan siitä, että kaikilla on ajantasaiset osoitetiedot, mikä parantaa myöskin postiyritysten postipalveluiden laatua, ja lähetykset löytävät laadukkaammin vastaanottajat. Tässäkin on pyritty lähtemään nimenomaan kansalaisten edusta. Perustuslakivaliokunta ei nähnyt, että esityksessä olisi tietosuojahaasteita. Kuka tahansa ei voi saada Posti Oy:n osoiterekisteritietoja haltuunsa, vaan näihin tietoihin ovat oikeutettuja vain postiyritykset, jotka harjoittavat kirjelähetyksiä koskevaa postitoimintaa. Näin on jo nytten. Tämä ei ole uusi asia tässä laissa, vaan näin on jo tällä hetkellä. Postiyritystä koskevat erilaiset velvollisuudet vastuusta, vaitiolosta ja luottamuksellisen viestin salaisuudesta. Tälläkin hetkellä näin on tehtävä. Lopuksi minä haluaisin myöskin todeta, että laki liikenteen palveluista ja postilakiesitys yhdessä mahdollistavat sen, että me pystymme huolehtimaan uudenlaisista postipalveluista, jotka hyödyttävät postin saajia, jakelupalveluita käyttäviä kansalaisia ja jakelupalveluita tuottavia yrityksiä mutta myöskin Posti Oy:tä. Ja tätä kokonaisuutta on pyritty rakentamaan niin, että aidosti tässä