Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-04-28 itsenäisyyden juhlavuoden kansallispuiston perustamisesta. Suomessahan on kaiken kaikkiaan tällä hetkellä 39 kansallispuistoa ja tämä Suomi 100 -juhlakansallispuisto on järjestyksessään siis 40. Hossan alue on Suomussalmen, Kuusamon, Taivalkosken kuntien alueelle tuleva hieno kansallispuisto. Itse olen ympäristövaliokunnassa aikanaan saanut kuutisen vuotta olla, ja myös niinä vuosina useampi kansallispuisto perustettiin. Ne olivat mielenkiintoisia kuulemisia ja merkittäviä juttuja, niin myös tämä kansallispuisto, joka nyt kesäkuussa avataan Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi. Tämä aluehan on erittäin upea harjukankainen alue, missä on aarniometsää, Julman-Ölkyn upea kanjonijärvi, missä pienenä poikana muistan myös itse olleeni, ja siellä myös on ihmisiä aiemminkin ollut, sillä nuo vanhimmat kalliomaalaukset alueelta ajoittuvat jopa 4 000 vuoden taakse. Näiden kansallispuistojen kiinnostus on kasvanut merkittävällä tavalla. Vetovoima on kasvanut jo täällä Hossan alueella itse asiassa ennen kuin alue on edes saanut kansallispuistoarvon. Viime vuonna Hossan retkeilyalueen käyntimäärä oli yli 63 000 ja kasvua oli noin viidennes, lähes 20 prosenttia edellisvuoteen. Suurin osa kasvusta selittyy uusien kävijöiden tutustumisretkinä tulevaan Suomi 100 -juhlakansallispuistoon. Kokonaisuudessaankin kansallispuistojen käyntimäärät ovat kasvaneet viime vuosina: vuodesta 2012 vuoteen 2015 esimerkiksi 26 prosenttia eli neljänneksen. Eli erittäin hyvä suosio näillä meidän hienoilla kansallispuistoilla on. Monet suosikit — Repovesi, Pallas, Ylläs, Oulanka, Nuuksio — ovat kasvattaneet suosiotaan, ja samalla on tullut myös uusia mielenkiintoisia kohteita, joihin myös ympäristövaliokunnan kanssa viime kaudella tutustuimme, esimerkiksi Örön saari Helsingin edustalle avattu Vallisaari, johon tehtiin esimerkiksi viime kesänä peräti 85 000 käyntiä. Kaikkiaan näiden 39 kansallispuiston kävijöiden kokonaistulot ja työllisyysvaikutukset olivat viime vuonna lähes 180 miljoonaa euroa ja melkein 1 800 henkilötyövuotta sekä kaikkien kuuden retkeilyalueen vastaavasti reilu 13 miljoonaa ja reilu 140 henkilötyövuotta. Paikallistaloudellisesti merkittävimmät puistot meillä on Pallas-Yllästunturin kansallispuisto, Urho Kekkosen kansallispuisto, Kolin kansallispuisto, Oulangan kansallispuisto ja Pyhä-Luoston kansallispuisto. Rahaa virtaa paikallistalouteen matkailualueilta, joissa kävijöiden viipymä on siis pidempi ja matkailupalvelujen tarjonta suurempi. Esimerkiksi Nuuksion kävijämäärä oli lähes 340 000 ja Kolin vastaavasti 180 000, mutta Kolin kävijöiden rahankäytön kokonaistulovaikutus paikallistalouteen oli huomattavasti suurempi kuin Nuuksiossa. nämä ovat rahaa ja rahalukemia, tärkeämpiä ovat kuitenkin ne isot luontoarvot, mitä näissä on, eli ihmiset haluavat olla kauniissa luonnossa ja nauttia, ja sen takia on ollut hyvä, että viime kaudella näitä kansallispuistoja tuotiin myös tänne Ruuhka-Suomeen, missä ihmisiä on paljon. Tämä on merkittävä asia tässä. Itse oikeastaan eniten olen huolissani kansallispuistojen kohdalla siitä, että luontopalveluiden rahoitus pitää pitää vakaalla tasolla — itse asiassa tarvitaan kasvavaa tasoa siinä, että me pystymme huolehtimaan siitä, että näillä alueilla fasiliteetit pysyvät ajanmukaisina, opasteet ovat ajanmukaisia ja ihmiset niiden mukaisesti siellä liikkuvat. Sillä kun puhutaan kymmenientuhansien, jopa satojentuhansien ihmisten retkeilystä, niin sillä on myös merkittävä kuluttava vaikutus sille ympäristölle, ja silloin on tärkeää, tästä kokonaisuudesta pidetään huolta. Ja näin olen ymmärtänyt: nykyinenkin ympäristövaliokunta on asiaa esillä pitänyt, ja myös me valtiovarainvaliokunnan asunto- ja ympäristöjaostossa olemme tästä huolta kantaneet. Kiitosta, arvoisa puhemies, haluan antaa myös nykyiselle hallitukselle siitä, että luonnonsuojelun parissa tehdään myös hyvää työtä tällä hetkellä: Metso-rahoitusta on päätetty lisätä, ja se on tällaisena talouden tiukkana aikana tärkeä asia, sillä 5 miljoonalla, joka nyt päätettiin lisätä, pystytään suojelemaan hyviä luontoalueita, ja ne ovat myös vastaavantyyppisiä, mitä ihmiset retkeilyyn käyttävät. Arvoisa puhemies! Kun luonto on lähellä sydäntäni ja se on arvokas asia, niin haluan nostaa aivan loppuun esille myös hienon ajatuksen, jonka lehdestä huomasin: Suomen Latu hakee jokamiehenoikeuksia Unescon elävän kulttuuriperinnön kansalliselle listalle. Se on jollain tavalla vähän sukua tälle, että me olemme halunneet Suomessa pitää myös tämän luonnon meidän kaikkien yhteisenä siitä huolimatta, kuka sen maan omistaa. Ja annan vahvan tuen sille, että Suomen Ladun jokamiesoikeuksien