Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-10-17 Esityksen taustalla on luottolaitosdirektiivi. Valtaosa direktiiviin sisältyneistä velvoitteista laitettiin toimeen vuonna 2014 säädetyllä luottolaitoslailla. EU-lainsäädäntöön sisältyy optiona niin sanotun harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen asettaminen pankeille ja sijoituspalveluyrityksille. Tätä esitystä on valmisteltu valtiovarainministeriössä jo vuoden päivät, ja huolellisen valmistelun jälkeen olemme nyt tuoneet tämän teidän eli eduskunnan käsittelyyn. Minä pidän esityksen antamista hyvin perusteltuna, sillä myös OECD ja Euroopan keskuspankki ovat nostaneet esille huomionsa siitä, että muut Pohjoismaat ja valtaosa unionin jäsenvaltioista ovat sisällyttäneet puskurin kansalliseen lainsäädäntöön. Ennen itse hallituksen esityksen sisällön käsittelemistä pari sanaa pankkijärjestelmämme tilasta. Tämä esityshän käsittelee ennen kaikkea niitä työkaluja, ja vakavaraisuus Suomen pankkijärjestelmässä on vahvaa. Pankit ovat hoitaneet asioitaan erinomaisesti, ja siitä kiitos heille. Tällä hetkellä vaarallisia epätasapainotiloja ei ole meidän pankkijärjestelmässämme nähtävissä. Meidän tehtävämme on kuitenkin varmistaa, että rahoitusjärjestelmämme säilyy vakaana tulevaisuudessakin ja että viranomaisillamme on riittävät vakaustyökalut käytössään. Kyse on viime kädessä suomalaisen veronmaksajan ja yritystemme tilanteen turvaamisesta, kun kansantaloutemme vakaus voidaan turvata parhaalla mahdollisella tavalla. Arvoisa puhemies! Luottolaitoslakiin lisättäisiin esityksellä tarpeelliset säännökset rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävästä lisäpääomavaatimuksesta eli järjestelmäriskipuskurista. Lakiin tuotavalla uudella lisäpääomavaatimuksella katettaisiin suhdannevaihteluista riippumattomien eli pitkäaikaisten rahoitusjärjestelmää tai kokonaistaloutta uhkaavien tekijöiden muodostamaa riskiä. Puskurin tavoitteena on vähentää tallettajien ja veronmaksajien riskejä pankkikriisien vaikutuksilta, sillä puskurilla pyritään kattamaan riskejä, joita pankkijärjestelmän rakenteesta voi aiheutua koko rahoitusjärjestelmälle ja kansantalouden vakaudelle. Meidän on huomattava, että ehdotetut vaatimukset eivät tule suoraan lain nojalla sovellettaviksi vaan Finanssivalvonnan johtokunta päättäisi mahdollisen lisäpääomavaatimuksen asettamisesta jokaisen luottolaitoksen osalta erikseen. Mikäli Finanssivalvonta päättäisi asettaa vaatimuksen voimaan, olisi luottolaitoksilla aikaisempien pääomavaatimusten lisäksi oltava ydinpääomaa 1—5 prosenttia järjestelmäriskin kattamiseksi. Jos Finanssivalvonta päättäisi myöhemmin asettaa lisäpääomavaatimuksen, olisi sillä kuitenkin valtiovarainministeriön arvion mukaan vähäinen vaikutus talouskasvuun sekä kotitalouksien ja yritysten luoton saantiin. Arvoisa puhemies! Vielä totean sen, että meidän järjestelmämme on siis tällä hetkellä vakaa eikä ole näkyvissä riskejä. Viime aikoina — Nordean kiitettävän päätöksen jälkeen, kun he päättivät siirtää pääkonttoritoimintonsa Suomeen — on käyty keskustelua pankkijärjestelmään liittyvistä riskeistä. Tämä esitys ei ole liitännäinen Nordean päätökselle. Tämä on ollut vuoden valmistelussa ja perustuu EU-lainsäädäntöön. Muutenkin voi yleisesti sanoa, että Nordean tulo Suomeen ei merkittävällä tavalla lisää meidän pankkisektorimme riskejä. Meillä on eurooppalainen pankkijärjestelmä kriisinratkaisumekanismeineen ja kriisirahastoineen