Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-02-15 Vasemmistoliitto on järjestelmällisesti pyrkinyt edistämään esimerkiksi yritysten tilinpäätösten ja muun taloudellisen tilinpidon avoimuutta ja kattavuutta. On ilahduttavaa ja tervetullutta, että edustaja Harkimo on kiinnostunut edistämään avoimuutta tilinpäätöstietojen osalta. Johdonmukaisuuden nimissä edustaja Harkimo ja kokoomus ajavat varmasti avoimuutta yhtä suurella tarmolla myös maakohtaisen veroraportoinnin, automaattisen verotietojen vaihdon ja esimerkiksi hallintarekisterin osalta. On varmasti myös syytä pohtia, tulisiko yleishyödyllisten yhteisöjen kirjanpitoa vaatia nykyistä avoimemmaksi. Mielestäni tämä kysymys on täysin perusteltu. Mutta tällöin sama julkisuusvaade olisi kuitenkin syytä ulottaa kaikkiin yleishyödyllisiin yhteisöihin. Se olisi tasavertaista lainsäädäntöä. Sen sijaan tässä edustaja Harkimon aloitteessa keskitytään vain työmarkkinajärjestöjen tilinpäätösten avoimuuteen. Tämä rajaus on monella tapaa keinotekoinen, joten miksi aloitteen tekijä Harkimo sitten on tehnyt näin? Minun tulkintani on, että hänen aloitteensa, rivien välistä ja tässä hänen puheenvuorossaan myöskin aivan suoraan kuultavissa oleva, todellinen pyrkimys on heikentää ammattiyhdistysliikkeen asemaa kyseenalaistamalla työmarkkinajärjestöjen yleishyödyllisyyttä — se tuli varsin selväksi tässä aikaisemmassa puheenvuorossa — sen jälkeen poistaa jäsenmaksujen verovähennyskelpoisuus ja tästä seuraten nostaa liiton jäsenyyden kustannuksia suomalaisille palkansaajille. Tämä on oikein klassista ja monella tapaa myöskin hyvin perinteistä porvaripolitiikkaa, jota on toteuttanut... — Ei, vaan liiton jäsenyyden kustannuksen nostamista palkansaajille. — Sitä on toteuttanut muun muassa Ruotsin entinen oikeistohallitus, joka nostamalla liittojen jäsenyyden hintaa sai aikaiseksi merkittävän järjestäytymisasteen laskun. — Tässä kuultiin taas kerran salista suoraan, kun perussuomalaisten edustaja kommentoi, että "hyvä", eli hallituspuolueen edustajan näkemyksen mukaan on siis tosiaan niin, että tavoite on järjestäytymisasteen laskeminen, ay-liikkeen heikentyminen, joka tekee entistä helpommaksi hallituspuolueille ja esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliitolle ajaa läpi työntekijöiden asemaa ja työehtoja heikentäviä uudistuksia. Tässä edustaja Harkimo puheenvuorossaan taisi jopa kyseenalaistaa työntekijöiden lakko-oikeuden. Arvoisa puhemies! Harkimon aloitteen ongelma on pyrkimys kyseenalaistaa työmarkkinajärjestön yleishyödyllisyys. Aloitteessa luotaisiin erillinen rekisteröintivelvoite, joka ei koskisi kaikkia yleishyödyllisiä toimijoita vaan ainoastaan työmarkkinajärjestöjä. Miksi tällainen valikoiva suhtautuminen avoimuuteen? Aloitteen mukaan tämä muutos lisäisi työmarkkinajärjestöjen saaman julkisen tuen avoimuutta ja helpottaisi arviointia jäsenmaksujen verotuen tosiasiallisesta merkityksestä työmarkkinajärjestön edunvalvontatyölle. Lakialoite menee metsään rinnastaessaan ammattiliittojen jäsenmaksun julkiseksi työmarkkinajärjestöille annettavaksi tueksi. Ammattiliittojen jäsenmaksujen verovähennysoikeus on tällä hetkellä osa henkilöverotusta eikä järjestötuki. Sen on siis ajateltu tukevan yksilön mahdollisuuksia yrittää parantaa työntekonsa edellytyksiä ja työehtoja. Tältä osin se on verotuksellisesti rinnasteinen tulonhankkimisvähennykseen, ja painotan myöskin, että työmarkkinajärjestöt eivät voi verotuksessa vähentää jäsenmaksutulojaan, kuten eivät myöskään esimerkiksi maksamaansa arvonlisäveroa. Arvoisa puhemies! Suomessa on 135 000 yhdistystä. Niistä tuhannet saavat toimintaansa tukea kunnilta ja valtiolta ja harjoittavat elinkeinotoimintaa hankkiakseen varoja yleishyödyllisen toimintansa edistämiseksi. Yleisen oikeustulkinnan mukaan verrattain laajaakaan sijoitustoimintaa ei katsota elinkeinotoiminnaksi, ellei varsinaisen yleishyödyllisen toiminnan osuus jää selvästi sekundaariseen asemaan. Yhdistysten jäsenmaksut ja lahjoitukset on usein mahdollista vähentää verotuksessa. Tässä mielessä työmarkkinajärjestöt eivät ole poikkeus, samat säännöt pätevät vaikkapa vapaaehtoista maanpuolustusta edistävään yhdistykseen. Tällä hetkellä yhdistysten taloutta valvotaan verrattain tarkasti. Tilinpäätökset eivät nytkään ole salaisia, ja niihin voi tutustua myös esimerkiksi vuosikokouksissa. Monet yhdistykset, myös työmarkkinajärjestöt, julkistavat tilinpäätöksensä esimerkiksi verkkosivuillaan, ja pidän itse äärimmäisen tärkeänä, että ammattiliittojen 2,2 miljoonaa jäsentä myöskin saavat tietoa siitä, miten oma liitto käyttää jäsenmaksujen kautta saatuja tuloja. Suurimpien yhdistysten osalta tilinpäätösten nykyistä laajempi julkisuus voisi olla perusteltua, mutta tällöin sääntöjen tulisi kohdella yhdenvertaisesti kaikkia yleishyödyllisiä yhteisöjä, joiden toiminnan mittakaava ylittää tietyn rajan. Kirjanpitolain mukainen kirjanpitovelvollisuusraja voi tässä valmistelussa olla hyvä lähtökohta, joskin itse voisin olla valmis harkitsemaan rekisteröintivelvollisuutta myös tätä pienemmille yhteisöille.