Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-02-15 Arvoisa puhemies! Sinänsä kertoo ehkä Suomen roolista myös tässä Agenda 2030 ‑YK-tavoitteiden luomisessa ja Suomen hallituksen sitoutumisesta ja suomalaisesta omistajuudesta tässä, että tämä on itse asiassa aivan ensimmäisiä OECD-maiden toimeenpanoasiakirjoja, jonka tässä ministeri Tiilikainen äsken esitteli, eli olemme olleet ensimmäisinä viemässä täytäntöön niitä yhteisiä lupauksia nyt tämän asiakirjan kautta, ja se ei varmasti ole sinänsä sattumaa. Nostan tässä esiin muutamia erityisesti kehityspolitiikan puolella olevia painopisteitä, joilla me viemme eteenpäin nimenomaan näitä Agenda 2030 ‑tavoitteitamme. Tämä itse asiakirja tietysti ennen kaikkea keskittyy Suomen muuttamiseen, Suomen Agenda 2030 ‑toimintaan, mutta osana sitä painotan itse tietysti roolini mukaisesti nyt tätä kehityspoliittista näkökulmaa, globaalivastuuta. Ensinnäkin, niin kuin ministeri Tiilikainen mainitsi, ne kaksi erityistä painopistettä, jotka hallitus on tässä valinnut, ovat "Hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi" ja toisaalta "Yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi", ja molemmat näistä ovat painopisteitä myöskin meidän kehityspolitiikassa. Ehkä aivan erityisesti juuri tässä maailmantilanteessa, missä tänä talvena elämme, tämä yhdenvertaisuuden, tasa-arvon, sukupuolten välisen tasa-arvon edelläkävijyyden kääntäminen meidän vaikutusvallaksi samojen asioiden puolesta ja näiden arvojen puolesta maailmanlaajuisesti on nyt aivan erityisesti keskiössä, ja on oleellinen asia, että me nostamme tässä asiassa voimakkaasti lippuamme. Jo viime syksynä, kun Pohjoismaiden kehitysministerien kanssa tapasimme, sovimme puheenjohdollani, että tiivistämme yhteistyötä sukupuolitasa-arvon, seksuaali- ja lisääntymisterveysoikeuksien puolestapuhujina, koska jo silloin oli tiettyjä synkkiä pilviä myöskin Euroopan sisällä näiden asioiden ympärillä, ja nyt tietysti Yhdysvaltain uuden hallinnon myötä on vääjäämättä uudenlainen haaste, erityisesti YK-järjestelmän sisällä mutta muutoinkin, näiden asioiden puolesta tehtävälle työlle. Suomen pitkäjänteistä työtä naisten ja tyttöjen oikeuksien eteen ajamme voimakkaasti. Pelkästään marras—joulukuun aikana olen hyväksynyt yli 20 miljoonan euron edestä hankkeita meidän kahdenvälisessä kehitysyhteistyössä tyttöjen oikeuksien, naisten oikeuksien, lisääntymisterveyden eteenpäinviemiseksi. Kun me olemme avaamassa esimerkiksi uutta maaohjelmaa nyt Somaliassa, niin siitä yli puolet tulee koskemaan naisten, tyttöjen lisääntymisterveyttä, seksuaalisia oikeuksia, heidän voimaannuttamistaan. Nyt parhaillaan, kun meillä käydään kansainväliseen toimintaan tähtäävien kansalaisjärjestöjen avustuskierrosta, sitä valmistellaan, siinä olemme nyt aivan erityisesti reagoimassa tähän maailmanpoliittiseen tilanteeseen, niin että me käytännössä kolminkertaistamme absoluuttisesti ottaen edelliseen kierrokseen nähden naisten ja tyttöjen lisääntymisterveyden, seksuaalioikeuksien parissa työskentelevien järjestöjen osuuden, siis absoluuttisesti, suhteellisesti vielä enemmän kuin kolminkertaistamme. Eli me olemme tehneet selkeän valinnan tietysti jo pidemmän aikaa sitten — naisten ja tyttöjen oikeuksien puolesta, se vahvistettiin täällä eduskunnassa vuosi sitten kehityspoliittisessa selonteossa, ja nyt reagoimme tähän maailmantilanteeseen määrätietoisesti niin, että aivan erityisesti nostamme naisten ja tyttöjen seksuaalioikeuksien, lisääntymisterveyden kysymykset meidän omassa kehityspolitiikassamme esiin. No, sitten toinen puoli: kestävät ratkaisut, hiilineutraalisuus. Tässä tietysti Suomen hallitus itse esimerkkiä näyttämällä on etenemässä ehkä kunnianhimoisemmin kuin Suomessa on kertaakaan koettu — ja itse asiassa kunnianhimoisemmin kuin juuri missään muussa länsimaassa ollaan tekemässä — luopumalla kivihiilen käytöstä, puolittamalla tuontiöljyn käytön. Itse asiassa se on oleellista kehitystyötä myös sitä kautta, että sillä tavalla me saamme aikaan ratkaisuja, joiden merkitys syntyy itse asiassa silloin, kun me monistamme ne tuonne kehitysmaihin. Ja tästä syystä me olemme lisäämässä nyt uudentyyppistä investointimuotoista rahoitusta kehitysmaiden julkisen sektorin investointihankkeisiin. Viime viikolla olin Myanmarissa keskustelemassa heidän aurinkopaneelihankkeistaan, joissa Finnfund on alustavasti mukana, heidän jätevesihankkeistaan, joihin liittyen käytetään näitä korkotukiluotto-, Finnfund-elementtejä, ja niiden resurssit onneksi kasvavat. Kolmanneksi nostaisin työlinjan, myös kehityspolitiikassa. Siihen olemme tuomassa uutta riskijakorahoitusta, neuvottelemme Maailmanpankin kanssa yhteisestä rahastoikkunasta, jolla voimaannutettaisiin yrittäjyyttä, erityisesti itäisessä Afrikassa.