samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-06 Arvoisa puhemies! Edustaja Paatero edellä hyvin kuvasi, että tämä valtakunnallinen yksi hankintayksikköhän oli siinä alkuperäisessä versiossa, maakuntalaissa, mutta onneksi siitä sitten luovuttiin. Nyt kuitenkin Hansel ollaan tekemässä tällaiseksi maakuntien valtakunnalliseksi mahdolliseksi hankintayksiköksi sen rinnalle, että meillä on maakunnallisia hankintayksikköjä. Tässä pitää todella pitää huolta, että ei käy niin, että kumminkin lähdetään keskittämään hankintoja Hanselille ja sitten — mitä olemme täällä pelänneet — alueelliset pienet yrittäjät ja yritykset eivät enää pysty olemaan mukana, kun nämä hankinnat muuttuvat niin valtavan suuriksi. Ymmärtäisin näin, että jos tässä Hanselin kohdalla halutaan käyttää näitä esimerkiksi vaikka joihinkin suuriin it-hankintoihin tai vastaaviin, missä nähdään, että että monien maakuntien edut yhdistyvät, niin tämä sillä näkökulmalla voi olla kannatettavaa. Mutta tässä on todellakin nyt oltava varovainen, että ei ikään kuin tuoda nyt toisessa muodossa tätä isoa valtakunnallista hankintayksikköä, joka tavallaan pystyttiin jo torjumaan siinä vaiheessa, kun maakuntalakia hahmoteltiin. maakuntalakia hahmoteltiin. Talousvaliokunnassa on jo nyt kuulemisissa tullut ilmi se, että kun me hankintalain uudistuksessa varoitimme opposition puolelta, että 5 prosentin in-house-hankintaraja tulee osoittautumaan ongelmalliseksi ja tulee olemaan hankala, johtamaan epätarkoituksenmukaisiin pilkkomisiin, niin tämä on nyt ihan täyttä totta, kun maakuntien
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-06 Arvoisa puhemies! Korostaisin edustaja Tuppuraisen tapaan sitä, että laissa tulisi edellyttää Hanselia kehittämään julkisten hankintojen ekologista ja sosiaalista vastuullisuutta ja toimimaan kestävien hankintojen edelläkävijänä. Muistuttaisin lisäksi myös siitä hallituksen tavoitteesta, että 5 prosenttia kaikista julkisista hankinnoista olisi niin sanottuja innovatiivisia hankintoja. Kun puhutaan nyt näin valtavista summista, se tarkoittaa sitä, että julkinen valta voi näin ollen olla todellakin innovaatioiden edelläkävijä. Suomesta nimittäin puuttuu tällä hetkellä taho, joka edistää kestäviä hankintoja, Ruotsissa näitä on valtionhallinnon monilla tasoilla. Hansel voisi ottaa tällaisen roolin Suomessa, jos sitä ohjattaisiin tämän lain avulla siihen suuntaan. Hanselissa on ollut jo kiinnostusta kestäviin hankintoihin. Tästä esimerkkinä yhdessä Finnwatchin kanssa toteutettu Vastuullisempaa elektroniikkaa valtiolle -hanke, joten täysin vierasta tämä ajattelu ei sielläkään ole. Kuten edustaja Essayah tuossa totesi, hankintalain kokonaisuudistuksessa ei tätä sosiaalista lauseketta implementoitu sitovana, ja siksi on nyt perusteltua käyttää muita keinoja
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-06 Arvoisa herra puhemies! Hallituksen perusesitys on hyvä, ja toivottavasti tätä vielä valiokunnissa sitten käsitellään, kuten tässä edustaja Paatero kertoi, että saisi maakunnista näkemystä ja myös kuntahankinnasta ja näistä. Edustaja Tuppurainen sanoi tuossa hyvän pohjan tähän asiaan: että hankintalaissa — sehän tuli voimaan jo tämän vuoden alusta — tulisi huomioida enemmän työllisyys-, ilmasto- ja myös sitten innovatiivisia toimenpiteitä, kuten Harakkakin tässä totesi. Tämä nyt vaan on oikeastaan meidän kunnista kiinni tällä hetkellä, julkisista toimijoista, millä tavalla me otamme näissä hankintayhtiöissä nämä asiat esille, kuinka me tulemme muuttamaan kunnissa omaa tapaamme hankkia julkisissa yhteisöissä. Eli sitten kun ollaan kuntavaalit käyty lävitse, näkisin, että meillä on aika paljon koulutettavaa, että me saamme nämä hankintayksiköt poisoppimaan pelkästään siitä, että meillä on ainoastaan euro tämä tekijä, millä hankintoja tehdään.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-06 Todellakin, on ihan olennaista, että nyt ei tehdä niin keskitettyjä järjestelyjä, että ne muodostuvat maakuntien järkevän toiminnan esteeksi. Tämä alkuperäinen suunnitelmahan on huikea Gosplan-ajatus, että kaikki hankinnat maakunnissa, jotka ovat miljardiluokassa, tuodaan keskitetysti yhdestä pisteestä hoidettavaksi. Jokainen tietää, mitä semmoinen merkitsee sitten kykyyn ottaa huomioon niitä alueellisia tarpeita ja ja kokemukseen perustuvia haluja määrittää sitä, mitä tilataan, joten tässä täytyy olla lähtökohtana se, että Hanselin käyttö on luonteeltaan mahdollistavaa, ei pakollista. Yhdyn myös edustaja Essayahin esille ottamaan kokemusperäiseen huoleen siitä, mitä tämä 5 prosentin sääntö in-house-toiminnassa tarkoittaa. Siinä on pantu uusi pakkopaita, joka nyt sitten kohdistuu tulevaisuudessa maakuntapäätöksentekoon ja on uhkaamassa järkevää toimintaa, jossa se paikallinen työ voitaisiin pitää tehokkaana ja huolehtia siitä, että nyt toimivat käytännöt julkisen sektorin yhteisöjen keskinäisessä yhteistyössä olisivat jatkossakin mahdollisia. Kiinnitän huomiota siihen, että ei ole ollut näkyvissä kunnollista perustetta sille, miksi tämä Euroopan unionin sallima raja, 20 prosenttia, tuotiin 5 prosenttiin. Mikä oli se syy, miksi tämä tehtiin? Ja lopuksi, pyydän yhtyä edustaja Tuppuraisen korostamaan näkökohtaan Hanselin toiminnassa muutoin.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-06 on veitsen terällä, miten tässä pystytään asetetussa aikataulussa etenemään. Maakuntien hankintayksiköiden lisäämisellä Hanselin asiakkaiksi voidaan sinänsä saada merkittäviä hyötyjä, ja tämä esitys on lähtökohtaisesti tarkoituksenmukainen siinä mielessä, että voidaan ajatella, että tällaisella keskittämisellä saadaan kustannussäästöjä, parannetaan hankintojen laatua ja myös voidaan minimoida hallinnollisia kustannuksia. Mutta kyllä jaan sen huolen, minkä täällä useat edustajat ovat esittäneet, ja aivan erityisesti kiinnitän huomiota pienten ja keskisuurten yritysten edellytyksiin olla mukana näissä tarjouskilpailuissa. Tämä on seikka, jota kannattaa nyt aivan erityisesti mielestäni myös valiokunnan pohdinnoissa
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-06 asian lähettämisessä valiokuntaan, ja näitä asioita on hyvä ottaa esille, kun maakuntien tulevaisuutta nyt pohditaan tämän hankintayksikön kautta. Muutamissa puheenvuoroissa on hankintaosaaminen noussut esille, ja aika usein näissä asioissa on kyse myös siitä, että osataan kilpailuttaa oikealla tavalla, ei pelkästään rahalla, hinnalla, vaan myös laadulla. Se on oma osaamisen alansa, ja sitä varmasti pitää vahvistaa niin kunnissa, maakunnissa kuin valtionkin tasolla. On tiettyjä asioita, missä on hyvä mennä suurempiin kokonaisuuksiin, esimerkiksi ict-järjestelmissä. Tässä vaiheessa, kun nyt luodaan uutta, on hyvä tehdä järjestelmiä niin, että ne keskustelevat toisien kanssa ja ei enää olla siinä tilanteessa, että jokaisella yksiköllä tai jokaisella kunnalla tai välttämättä edes jokaisella maakunnalla on aivan oma järjestelmänsä, vaan niin, että ne keskustelevat jouhevasti toistensa kanssa. Mutta sitten tämä, minkä edustaja Räsänen nosti esille, pienet ja keskisuuret yritykset: se on oma kohta, mikä pitää pitää mielessä tarkasti, että emme tee toisaalta sellaista järjestelmää, missä kilpailutus toimii ainoastaan isojen ehdoilla, vaan meillä pitää olla mahdollisuus, että mukaan saadaan
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-06 esityksessä on kyllä aika paljon avoimia kysymyksiä ja sellaisia arvioita, joista olisi hyvä varmistaa, mihin ne pohjautuvat. Tämäkin lakiesitys liittyy sote-uudistukseen ja erityisesti sen valinnanvapausosioon, jossa nyt sitten laajennetaan tätä valinnanvapautta ja vahvistetaan myös rajat ylittävää terveydenhuoltoa itse asiassa kaksisuuntaisesti, sekä niin, että Suomessa asuvat voivat hakea ulkomailta tiettyjä palveluja, että niin, että sitten taas ulkomailla asuvat voivat käyttää terveyspalveluja Suomessa nykyistä helpommin. Tässä on arvioitu, että tämä ehdotus lisäisi kustannuksia — sekin on syytä huomioida — eli nettomenoja vuosittain aina vuoteen 2022 mennessä, vuonna 2019 jo 8,6 miljoonaa euroa. Sitten tässä on arvioitu, että että tämä henkilöille maksettava korvausten euromääräinen kasvu voisi lisätä halukkuutta terveysmatkailuun, mutta ei kuitenkaan oleteta, että se olisi kovin suurta. Näistä arvioista olisin halunnut kuulla tarkemmin, samoin kuin siitä, että tässä on arvioitu, ettei ulkomailla asuvien halukkuus hakeutua Suomeen käyttämään terveyspalveluja lisääntyisi.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-06 Se, että Ruotsissa se on ollut mahdollista jo pian 15 vuotta, on helpottanut sitä, että ruotsalaiset olisivat, vaikka rajaseudulla tai sitten taas Suomen ja Norjan välillä, pystyneet hakeutumaan myös tarvittaessa Suomeen hoitoon silloin kun se hoitolaitos on lähempänä. Tällä hetkelläkin jo meillä pitäisi olla EU:n puitteissa nykyisen potilasdirektiivin puitteissa ja Pohjoismaiden neuvoston linjausten puitteissa se mahdollisuus olemassa, mutta käytännössä se on ollut erittäin monimutkaista ja vaikeaa. Aluehallintovirasto on jopa kieltänyt yhteispäivystysten järjestämisen Suomen ja Ruotsin, kahden EU-valtion, rajalla. Toivon, että tämä lainsäädäntö osaltaan toisi myös tähän nyt helpotusta, että ihminen hädän hetkellä halutessaan voi kulkea siihen fyysisesti lähimpään paikkaan, vaikka se olisikin valtakunnanrajan toisella puolella. Ongelma on useasti ollut se, että näissä meidän naapurimaissamme on jo varsin pitkään ollut tällainen maakuntapohjainen järjestelmä, pitkälti yli sata vuotta. Mutta nyt kun Suomikin vihdoin siihen astuu, neuvottelu on paljon helpompaa, kun se vastinpari on samankaltainen. Suomessa se tulee olemaan maakunta, Ruotsissa se on maakäräjät, Norjassa se on fylke. Elikkä etenkin näille pohjoisen rajaseuduille toivottavasti tämä tuo paljon uusia mahdollisuuksia, ja kyllä se liike toivon mukaan on tietenkin molemminpuolista, mitä tässäkin aikaisemmissa puheenvuoroissa on
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-06 Meidän on hyvä muistaa rajat ylittävistä palveluista kuitenkin tuommoiset äkkinäiset palvelut, umpisuolen puhkeaminen tai raskaus — se ei ole hyvin äkkinäinen, mutta joka tapauksessa raskaus kuuluu siihen — ja tarttuvat taudit, niin että silloin joka tapauksessa saa hoitoa, olipa sitten missä maassa tahansa. On erittäin pelottavaa, jos Kela rupeaa päättämään tästä asiasta ennen kaikkea sen takia, että Kelalla on tällä hetkellä hirvittävät jonot. Muun muassa sairauspäivärahoissa Seinäjoen suunnalla huhtikuunkaan maksuja ei ole vielä kyetty maksamaan. Se on aikamoinen puute. Sitten minua huolestuttaa se, että jos maakunnat joutuvat maksamaan tätä, niin miten maakunnat budjetoivat tämän, jos ei ole tietoa siitä hinnasta. Onko se kapitaatiomalli? Jos on, niin mikä on kapitaation hinta? Onko se palvelusetelimalli? Jos on, niin mikä on palvelusetelin hinta? Vai onko se totaalisumma, mikä maksetaan? Se, missä tämä olisi hyvä asia, on ilman muuta pohjoisessa, pohjoismaisen yhteistyön alueella. Sitä on yritetty siellä monta vuotta saada aikaan, poistaa erilaisia rajaesteitä, siinä kuitenkaan onnistumatta. Mutta pohjoismainen yhteistyö ja Pohjoismaiden yhteistyö on niin omaa luokkaansa, vaikka kaikki eivät ole EU-maita, että siellä kannattaisi ehkä jollakin tavalla kokeilla tätä, nimenomaan rajaseudulla. Siellä se voisi olla hyvä asia.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-06-06 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Kulmuni nosti täällä esiin rajaseudun asukkaiden näkökulman. Ajattelen myös, että heidän kannaltaan tämä esitys todellakin joustavoittaa palvelujen saamista ja mahdollistaa mahdollistaa entistä paremmat palvelut myös kustannustehokkaasti henkilöille, jotka rajan tuntumassa asuvat — samoin tietysti niiden kansalaisten kannalta, jotka haluavat panostaa terveysmatkailuun. Mutta samalla on huomioitava, että kun ihmiset joutuvat itse kustantamaan matkakustannukset, niin siihen täytyy olla sitten myös varaa. Eli esimerkiksi kerran kuussa ulkomailla hoitojen hankkimiseksi henkilöllä täytyy olla sitten varallisuutta myös ne matkakustannukset tältä osin hoitaa, koska niitä ei toki tässä korvata. Mutta kyllä tämä koko esitys asettaa meidät sen kysymyksen eteen, miten suomalainen terveydenhuolto kykenee myös tulevaisuudessa säilyttämään hyvän maineensa, kansalaisten luottamuksen, kilpailukyvyn ja korkean tason. Se on erityisen suuri kysymys
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-06 Arvoisa herra puhemies! Vielä yksi pieni tämmöinen, voisiko sanoa, kommentti, joka tätä kokonaisuutta ainakin omalta osaltani vielä häiritsee. Kun sote-uudistusta viedään nyt eteenpäin, niin en tiedä, ovatko perussuomalaiset ymmärtäneet sitä, että hallitus on viemässä meidän sosiaali- ja terveyspalveluitamme Euroopan unioniin ja laajemmille kansainvälisille markkinoille. Tämä lainsäädäntö tulee myös sitä osaltaan tukemaan. Jos ajatellaan vaikka, että kun ihmiset hakevat palvelunsa täältä sote-keskuksista tai Suomesta, niin heillä on myös mahdollisuus hakea palveluita entistä helpommin ja joustavammin myös Euroopan unionista. Samalla me viemme markkinat kansainvälisille markkinoille ja Euroopan unionin
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-06 muuttaa alusten purkamisen ongelmia Kaakkois-Aasiasta ja Turkista enemmän Euroopan suuntaan siten, että päästään myös niistä ongelmista eroon, koska näiden alusten purkaminen aiheuttaa esimerkiksi kolmea haittaa. Vaaralliset aineet pääsevät ympäristöön, ja lisäksi näissä purkutöissä on todella vakavia ongelmia työsuojelun osalta: haittoja, vammoja ja jopa kuolemia. Lisäksi aluspurkamoiden päästöt leviävät myös ympäristöön siellä asuvien ihmisten sairauksiksi. Nämä ongelmat ovat nimenomaan tällä hetkellä siellä, missä niitä puretaan, eli tuolla Bangladeshissa, Pakistanissa, Intiassa ja Turkissa muun muassa. Haitallisia aineita ovat teräksen lisäksi muun muassa asbesti, raskasmetallit, lyijy ja elohopea. Tämä Euroopan unionin tänne edistää sitä, sitä, että alusten purkamista sitten täällä meidän unionin jäsenmaissa tultaisiin toteuttamaan enemmän. Suomessakin nyt tutkitaan, voisiko se olla täällä meillä maassamme jopa kannattavaa.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-06 puhemies! Edustaja Kosonen hyvin perustelikin tämän asetuksen tarpeellisuutta. Taustaksi haluan vielä todeta sen, että laivanvarustajathan ovat vuosikymmenien ajan kiertäneet kansainvälisiä sopimuksia ja myös kansallista ja EU-lainsäädäntöä, joka kieltää ongelmajätteiden viemisen kehitysmaihin eli sellaisiin maihin, joissa ei ole asiallista käsittelykapasiteettia ongelmajätteille. Laivojen osalta tätä on kierretty siten, että laiva tekee muka tällaisen normaalin rahtimatkan jonnekin kehitysmaahan, esimerkiksi Bangladeshiin, jossa se sitten romutetaan, usein aivan järkyttävissä oloissa. Asbestia ja ongelmajätemyrkkyjä käsittelevät
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-06 Arvoisa puhemies! Ihan lyhyesti. Kuten täällä on mainittu, Puolustusvoimat saa uuden tehtävän eli kansainvälisen avun antamisen ja vastaanottamisen. Ja edelleen täällä edustaja Kanerva mainitsi, että meidän kaikkien päämäärä on tietysti Suomen pitäminen sotilaallisten konfliktien ulkopuolella. Se on hyvin tärkeätä. Kansainväliseen toimintaan käytetään ensisijaisesti sellaista Puolustusvoimain henkilöstöä, joka on todella sitoutunut näihin kansainvälisiin toimintoihin, mutta henkilöstöä voidaan kuitenkin määrätä muuhun kuin kansainvälisyyteen liittyviin tehtäviin, jotta varmistetaan riittävät henkilöstövoimavarat ja osaaminen. Mutta puolustusvaliokunta toteaa myös, että tässäkin asiassa pitäisi aina ottaa mahdollisesti huomioon henkilökohtaiset syyt ja perhesyyt. Mielestäni aina niitä vapaaehtoisia löytyy, kuten asiantuntijoiden puheenvuoroistakin on käynyt ilmi. Palveluehtojen on oltava kunnossa, vakuutusten ynnä muiden, ja kun ajatellaan esimerkiksi tätä Afganistan-operaatiota, joka on kestänyt kymmenen vuotta jo, niin siihen on kyllä löytynyt aina helposti halukkuutta. Laki tapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta kriisinhallintatehtävässä tuli voimaan tämän vuoden alussa, ja sitähän sovelletaan kaikkiin kriisinhallinta- ja muihin kansainvälisiin tehtäviin.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-06 On todellakin äärimmäisen tärkeätä se, että me pystymme puuttumaan terrorismitoimintaan ja pystymme vaikuttamaan siihen siten, että sitä voitaisiin estää. Ovat todella harmillista nämä tapahtumat, joita nyt juuri on Euroopassa taas tapahtunut, ja me tiedämme kaikki, että pelolle ei saa antaa valtaa, mutta toisaalta tulee tuolta takaraivosta sellainen, että pitääkö terroristeille sitten antaa henki? Tämä on todella vakava kysymys ja vakava asia, ja toivon, että me voimme osallistua terrorismiuhkien vähentämiseen ja pienentämiseen ja sen lisäksi voimme saada myös itse apua silloin, kun sitä tarvitsemme. Toinen asia, mikä tässä nyt on esillä, on rahanpesu ja rahanpesulain rahanpesu ja rahanpesulain mahdollistaminen. Ensin tutkitaan, mitä voitaisiin tehdä. Se on todellakin varmasti erittäin tärkeää Suomelle sen takia, että meidän lainsäädäntömme esimerkiksi laista konserniavustusten verotuksesta on ajalta ennen pääomien vapaata liikkuvuutta Euroopassa. Se täytyy nyt kerta kaikkiaan jokaisen ymmärtää, että jos laki on ajalta ennen pääomien vapaata liikkuvuutta Euroopassa, niin se ei ole voinut ottaa huomioon tämän päivän asioita eikä tämän päivän systeemeitä, vaan nyt siellä on olemassa todella isoja porsaanreikiä. Tämä koko
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-06 Jäin pohtimaan terrorismin vaaroihin ja rahoittamiseen liittyviä ongelmia, ja kun meillä oli tämä rahanpesulaki esillä, niin jäin miettimään, että nythän olisi ollut hallituksella paljon suuremmat mahdollisuudet tarkastella rahanpesua ja tiukentaa sitä, ettei tällaista harmaata taloutta eikä rikolliseen viittaavaa rahanpesua pystyttäisi tekemään, kun olisi pidetty siitä EU:n komission 10
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-06 puuttua myös tähän toimintaan. Itse asiassa yksi sellainen brexitin tuoma iso haaste on varmasti sekin, että Britannia on tässä keskeinen toimija. Täytyy toivoa, että se yhteistyö Britannian ja EU:n välillä jää toimivaksi, sillä nämä terroristisolut ja -henkilöt toimivat usein maiden rajoista välittämättä, ja sen takia pitää pystyä yhdessä toimimaan myös tiedustelupuolella.
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-06 puhemies! Täällä on käyty erittäin hyvää keskustelua tästä hyvin tärkeästä ja ajankohtaisesta aiheesta. Se on aivan totta, että maailma on ympärillämme muuttunut täydellisesti, ja yksi suurimpia haasteita on juuri terrorismi ja siihen liittyvät erilaiset hyökkäykset ja vastaavat. Täällä on todettu ihan oikein, että tiedustelulainsäädäntö on tärkeä. Se olisi pitänyt jo tehdä, valitettavasti. Parempi kuitenkin, kun nyt tehdään se. Se tarvitaan. Mutta sitten itse haluaisin entistä enemmän puhua myöskin siitä, mitkä ovat juurisyyt, että me olemme tässä tilanteessa,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-06 valokuidulla toteutettuna on oikea ratkaisu joihinkin paikkoihin, ei tarkoita, että se olisi taloudellisesti mielekästä tai teknisesti järkevää toteuttaa kaikkialle. Eli on olemassa myöskin sellaisia langattomia ratkaisuja, joilla voidaan toteuttaa riittävän nopeat ja riittävän luotettavat laajakaistayhteydet suomalaisiin koteihin tasa-arvoisesti niin, että niitä digitaalisen yhteiskunnan palveluita voidaan käyttää joka tapauksessa, vaikkei sitä valokuitua välttämättä olisikaan voitu aivan jokaiseen kotiin rakentaa. On myös huomioitava se, että vaikka tässä puhutaankin haja-asutusalueiden laajakaistoista, niin nyt markkinaehtoinen operaattoritoiminta ei tuota läheskään kaikille kaava-alueillekaan laadukkaita ja riittävän nopeita laajakaistapalveluita.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-06 Toimivat tietoliikenneyhteydet ovatkin meille kaikille äärettömän tärkeitä. Monet hankkeet varmaankin odottavat tätä lakimuutosta. Toivotaan, että tämä etenee hyvässä yhteisymmärryksessä ja nopeasti eteenpäin. Kun tämä hallituksen esitys saa lainvoiman, niin varmaan seurauksena tulee olemaan, että vielä käytettävissä olevat tukieurot, elikkä noin 20 miljoonaa euroa, eivät tule riittämään kaikkiin mahdollisiin hankkeisiin, mitä kaavaillaan jo tällä hetkellä. Itse olen koko ajan pohtinut, kun puhutaan laajakaistarakentamisesta, että on hyvä asia, että kiinteisiin ja pysyvän asumisen taloihin saadaan laajakaistarakentamista, mutta itse kyllä jatkoissa haluaisin, että sitä laajennettaisiin koskemaan myöskin vapaa-ajanasuntoja. Sillä voitaisiin myöskin saada useampia hankkeita liikkeelle. Meillä on myöskin astunut voimaan maakäyttö- ja rakennuslain muutos, jossa on helpotettu vapaa-ajanasuntojen muuttamista pysyviksi asunnoiksi. Olisi tärkeää, että tukieuroja saataisiin myöskin Ja sitten, kuten edustaja Mäkelä otti jo tuossa aikaisemmin esille, niin liikenne- ja viestintävaliokunta on painottanut omassa mietinnössään myöskin sitä, että mikäli viestintäverkkojen rakentamisen tukemista pohditaan myös jatkossa, niin on tärkeää arvioida, millä kaikilla teknologioilla verkkojen saatavuutta on tarkoituksenmukaista edistää. Tässä nämä teknologianeutraalit
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-06 valmistelusta, ja nyt se on täällä käsittelyssä. Digitalisaatiohan on tätä päivää, ja se on se keino, jolla me lyhennämme välimatkoja ja saatamme erilaiset ihmiset samojen mahdollisuuksien piiriin. Täällä jo mainittiin aivan oikein, että meillä on elinkeinoja, joitten toiminnassa esimerkiksi digitalisaatio, tietojärjestelmät, ovat aivan olennaisia, ja yksi niistä on maa- ja metsätalous, erityisesti maatalous ja siihen liittyvät EU-tukijärjestelmät. on ollut ongelmia niiden ohjelmien kanssa siltä osin, että kun ne tietyt hakemukset jätetään tiettyyn päivämäärään mennessä, niin yleensä sitten ne järjestelmät kaatuvat juuri sopivasti ennen sitä. Tässä pitää vielä tätä kehittää, jotta ne toimivat varmasti myöskin silloin, kun on tarkkoja aikarajoja, koska siitä aikarajojen ylittymisestä helposti koituu sitten esimerkiksi viljelijälle tiettyjä sanktioita. Samalla on annettava kiitokset siitä, että tässä on tosiaan ehtoja väljennetty ja byrokratiaa vähennetty, jotka molemmat ovat olleet esteenä sille, että tämä ei ole saavuttanut sitä suosiota, mikä olisi ollut toivottava. Ja myöskin tämä matkan muuttuminen 2 kilometristä 100 metriin ja siihen liittyvät erilaiset takaus- ja muut maksujärjestelmät Kaiken kaikkiaan Suomi on, ja sen on mahdollisuus olla, digitalisaation suuri hyödyntäjä, jos me vain itse niin haluamme. Lopuksi puutun siihen, kun täällä aivan oikein todettiin, että myöskin vapaa-ajanasuntoihin, joita nyt enenevässä määrin voidaan muuttaa myöskin ympärivuotisiksi asunnoiksi, voitaisiin nämä palvelut saada.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-06-06 siinähän on keskeistä se, että ymmärretään perusasiat, mistä ollaan puhumassa, ja se, mistä teknologiasta on kysymys. Esimerkiksi kun puhutaan kaupallisesta 4G:stä, se on asiana aivan eri kuin se, että laajakaista jaellaan loppupäässä langattomasti tiedetylle joukolle tilaajia. Eli se ei ole sama palvelu — me tiedämme, ketkä siellä ovat käyttäjiä, voidaan laskea kapasiteettitarpeet. Operaattoripohjaisessa 4G:ssä taas käyttäjämäärät voivat vaihdella suurestikin tilanteen mukaan. Valokuitu ei ole mikään synonyymi laajakaistalle, se on vain keino siirtää nopeasti dataa. Yleensäkin näissä ratkaisuissa pitäisi huomioida se, että datasiirto toteutetaan tarpeen mukaan, ei rakenneta ylikapasiteettia. Minkälainen kapasiteetti tulevaisuudessa tarvitaan? Sen ennustamiseen tarvittaisiin todella ennustajan lahjoja. Nyt kun kuulemme valiokunnassa tähän asiaan liittyen asiantuntijoita, lähes kaikilla heillä on jonkinnäköinen intressi, kaupallinen intressi, tämän asian suhteen. Eli siellä on kenties haluakin esittää ne datamäärät ja niiden kasvu suurempina kuin ne mahdollisesti tulevat tulevaisuudessa olemaan. Kysehän tässä on siitä, miten lähelle se valokaapeli tuodaan. Viime kädessä langatonta yhteyttä käyttävään tablettiin sitä valokuitua ei voida tuoda vaan se käyttää viimeistään siellä talouden päässä sitten normaalia langatonta verkkoa. Myös kaapeli voi katketa, eli ei sekään ole mikään sataprosenttisen luotettava datansiirtoratkaisu, vaikka se onkin ehkä luotettavampi kuin operaattoripohjainen 4G, joka sekin on nykyään aika luotettava. Kysymys on lähinnä siitä, miten saavutetaan veronmaksajien näkökulmasta tasapuolinen kohtelu, ettei tueta liikaa joitakin alueita suhteessa toisiin.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-06-06 paitsi että se on menestyksekkäimmin toteutuneita kansainvälisiä ympäristösopimuksia, myöskin havainnollinen esimerkki siitä, mitä ympäristönsuojelu on tai ei ole. Silloin aikoinaan, kun havahduttiin siihen, että niin sanotut freonit tuhoavat otsonikerrosta yläilmassa, joka otsonikerros puolestaan suojaa meitä kaikkia muun muassa syöpää aiheuttavalta ultraviolettisäteilyltä, luonnollisesti ne teollisuuden alat, jotka käyttivät ja valmistivat näitä CFC-aineita eli freoneja, jyrkästi vastustivat rajoituksia ja pelottelivat valtavilla taloudellisilla kustannuksilla, työttömyydellä ynnä muulla. Nämä taloudelliset kauhumaalailut eivät koskaan käyneet toteen, sen sijaan hyvin nopeasti erityisesti teollisuusmaissa poistuivat nämä aineet käytöstä. Tällä hetkellä tilanne on se, että koko maailmassa näiden aineiden käyttö on vähentynyt 98 prosenttia. Aivan uusimmat tiedot kertovat, että otsonikerros on alkanut elpyä. Tämä kertoo toisaalta siitä, että ympäristöongelmia aiheutettaessa on viive siinä, ennen kuin ongelmat näkyvät ja ennen kuin ne havaitaan, mutta korjaustoimenpiteiden, hyvin ripeidenkin, jälkeen on myös viive siinä,
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-27 Arvoisa rouva puhemies! Tämä valtuutetun kertomus eduskunnalle on todella tärkeä. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on esittänyt hyvin tärkeitä suosituksia ja myös tehnyt niitä havaintoja, että meidän ihmisoikeustilanteemme tällä hetkellä on todella haastava. Esimerkiksi maahanmuuttajien oikeusturvassa, erityisesti turvapaikanhakijoiden oikeusturvassa, on paljon puutteita. Yhdenvertaisuusvaltuutettu nostaa esiin muun muassa perheenyhdistämisen tarpeen lapselle tärkeänä oikeutena. Edustaja Biaudet edellä puhui vakuuttavasti ihmiskaupan uhrien auttamisesta ja ihmiskaupan vastaisen työn tehostamisesta. Yhdenvertaisuusvaltuutettu nostaakin esiin hyvin paljon korjattavia asioita, kuten sen, että uhrit eivät nyt ohjaudu riittävästi auttamisjärjestelmään, etenkään kunnissa, ja yhdenvertaisuusvaltuutettu nostaa esiin sen, että auttamisen tulisi olla erillinen prosessi rikosoikeusprosessista ja että myös kansalaisjärjestöillä tulisi olla paremmat toimintaedellytykset ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen ja auttamiseen. Edustaja Biaudet tuossa edellä teki esityksen, että nyt esitettyjen lausunnonantovaliokuntien lisäksi pyydettäisiin lausunto myös sosiaali- ja terveysvaliokunnalta, ja kannatan tätä edustaja Biaudet’n tekemää ehdotusta. esteettömyyden täytyy olla todella sujuvaa. On tärkeää, että joka paikkaan, kaikkiin kokoushuoneisiin on esteetön pääsy. Näihin asioihin täytyy saada parannusta. Vammaisten oikeuksiin liittyen yhdenvertaisuusvaltuutettu on nostanut esiin, että osallisuus ei toteudu esimerkiksi työelämässä riittävällä tavalla ja joukkoliikenteen esteettömyys ei toteudu niin kuin YK:n vammaisten oikeuksien sopimus edellyttää. Valtuutettu tekee senkin havainnon, että kun YK:n vammaisten oikeuksien sopimus astui voimaan, niin samaan aikaan hallitus antoi esityksen, jossa heikennettiin esteettömyysmääräyksiä. Tässä esteettömyysasetuksessa muun muassa opiskelija-asumisen esteettömyyttä on heikennetty. Ja valtuutettu kiinnittää huomiota myös siihen, että kun vammainen henkilö osallistuu kulttuuritapahtumiin, niin hänen ei pitäisi voida joutua ostamaan henkilökohtaiselle avustajalle lippua. Paljon tärkeitä ihmisoikeuskysymyksiä tässä raportissa.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-27 Ilmeisesti Pikkuparlamentin puolella tilanne on parempi ja nämä ongelmat koskevat nyt erityisesti tätä päätaloa. Esteetön, saavutettava ja yhdenvertainen yhteiskunta ei vielä toteudu, vaikka pieniä askelia kenties ollaan otettu oikeaan suuntaan, ja nyt meidän täytyy muistaa, että kysymyshän ei ole vain liikuntaesteettömyydestä vaan tavoitteena tulee olla kaikkien aistien esteettömyys, ja yksi keskeinen kehittämiskohde on nämä digitaaliset palvelut, jotka edustaja Heinonen myöskin mainitsi. Meillä on tällä hetkellä noin miljoona henkilöä, joilla ei ole mahdollisuutta käyttää digipalveluja lainkaan, ja osalla tähän syynä on se, etteivät digipalvelut ole esteettömiä. Näkö- ja kuuloaistien huomioimisen lisäksi pitäisi huomioida myöskin esimerkiksi hahmottaminen paremmin, esimerkiksi siis selkokielen käyttö digipalveluissa. Tässä kertomuksessa sivulla 37 sanotaan minusta oikein hyvin, että ”vammaisten henkilöiden oikeudet ovat Suomessa muodollisesti hyvät, mutta oikeuksiin pääsyssä on ongelmia”,
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-27 Todellakin yhdenvertaisuusvaltuutettu nostaa vammaisten oikeuksien toteutumisen kannalta asenneilmapiirin yhtenä merkittävänä tekijänä. Meidän täytyy itse kunkin, ihan jokaisen, parantaa omia asenteitamme, jotta voimme suhtautua kanssaihmisiin tasaveroisemmin. Edustaja Toivola nosti esiin translain uudistamisen tarpeen. Toden totta, olemme kaukana muiden Pohjoismaiden ihmisoikeutta kunnioittavasta translaista, joka ei vaadi esimerkiksi henkilöltä sterilisaatiota, jotta hän voi olla juuri sitä sukupuolta kuin miksi hän itsensä kokee. Mutta palaan vielä näihin vammaisten oikeuksiin, koska on todella huolestuttavaa, että vaikka meillä on voimassa vammaisten oikeuksia turvaavaa lainsäädäntöä, vammaisten oikeuksia työelämässä turvaavaa lainsäädäntöä ja vammaisten oikeuksien sopimus, niin siitä huolimatta valtuutettu nostaa esiin lukuisia sellaisia työelämässä, liikenteessä, digitaalisessa ympäristössä, missä oikeudet eivät pääse toteutumaan. Edustaja Mäkisalo-Ropponen puhui hyvin juuri näistä digitaalisista oikeuksista. Tänä päivänä niin moni palvelu siirtyy verkkoon, että on suorastaan perusoikeus, että turvataan myös niille henkilöille, jotka eivät pysty siellä verkossa toimimaan esimerkiksi aistivammojen vuoksi, se, että heille on aina vastaava palvelu järjestettynä toisella tapaa, ja myös pankkien on pystyttävä tarjoamaan pankkipalveluita esimerkiksi näkövammaisille. Yhdenvertaisuusvaltuutettu nostaa esimerkiksi sen, että kun kuntayhtymä toteutti joukkoliikennejärjestelmäuudistuksen, niin silloin otettiin käyttöön sellaiset lipunostolaitteet, joita näkövammaiset henkilöt eivät voineet käyttää. No, tilannehan ratkaistiin sitten sillä tavalla, että näkövammaiset henkilöt saivat luvan matkustaa maksutta joukkoliikenteessä. Mutta on tärkeää, että jo suunnitteluvaiheessa otetaan huomioon esteettömyys ja tehdään sellaista ympäristöä, että kaikkien on hyvä siellä toimia. Yhdenvertaisuusvaltuutettu nostaa esiin myös asumispalvelut ja sen, että haavoittuvien ihmisryhmien asumispalveluja, vammaisten henkilöiden elinikäisiä tärkeitä palveluita, ei
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-27 että ei voi tehdä esteetöntä siksi, että se tulee kalliimmaksi, mutta tämähän ei pidä suinkaan paikkaansa. Mutta syy siihen, miksi pyysin vielä puheenvuoron tässä yhteydessä, on se, että haluan muistuttaa mieleen, että teimme edustaja Karimäen kanssa ennen joulua keskustelualoitteen vammaisten oikeuksien toteutumisesta Suomessa ja sen allekirjoitti reilusti yli sata kansanedustajaa. Se keskustelu olisi ollut kyllä tarpeellista käydä täällä eduskunnassa, mutta se nyt ei ole edennyt tänne asti. Sen takia minä nyt toivon, että jos se keskustelualoite ei sitten etene tänne saliin asti, niin voisimme edes tässä yhdenvertaisuusvaltuutetun kertomuksen yhteydessä käydä perusteellista, laajaa ja hyvää keskustelua tästä asiasta. Sen takia tämä edustaja Biaudet’n ajatus siitä, että tämä menisi lausunnolle myöskin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, on minusta kannatettava, koska se toisi tähän keskusteluun vielä lisää ponnekkuutta ja laajempaa näkökulmaa. Sen takia minusta olisi erittäin perusteltua, että myös sosiaali- ja terveysvaliokunta lausuisi tästä yhdenvertaisuusvaltuutetun kertomuksesta.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-04-27 yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakuntaan käsiteltäväksi asiaa ilman, että uhri nimetään, on mielestäni kohtuutonta, koska on hyvin useasti niin, että uhri ei halua hirveästi tuoda esille omaa asiaansa tai se tuntuu kiusalliselta. Tämä aliraportointi on hyvin tavallista. Olisi tärkeää, että nämä asiat voitaisiin käsitellä asioina. Kolmanneksi se, että yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnalle
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2016-12-12 ettei hoidon laadun mittareilla ole kokonaisuudessaan osoitettavissa eroa keskussairaaloiden välillä. Se, joka on perehtynyt Auvo Rauhalan lähettämään paperiin, huomaa, että Vaasa pärjää tässä hyvin. Vaasassa on kymmenen erikoisaluetta niin kuin Seinäjoellakin, ja Vaasassa on myös erikoistuttu syöpä- ja sydänsairauksiin laajemmin kuin Seinäjoella. Arvioitaessa lisäksi päivystyspalveluiden saavutettavuutta tulee kiinnittää huomiota siihen, että saavutettavuus heikentyy merkittävästi Pohjanmaan alueella. Lisäksi on todettava, että muun muassa Sitra on katsonut, että Vaasa olisi optimaalinen paikkakunta laajan ympärivuorokautisen päivystyksen sairaalalle. Myös THL:n tutkimukset tukevat sitä, että Vaasan keskussairaalalla pitäisi olla laaja ympärivuorokautinen päivystys. Näin ollen ei ole perusteita väitteelle siitä, että laajan päivystyksen yksikön sijoittaminen Vaasaan ei ole yhdenvertainen vaihtoehto sille, että se sijoitettaisiin Seinäjoelle, mutta se pitäisi sijoittaa molempiin. Se olisi kyllä se kaikkein paras ja oikeudenmukaisin ratkaisu. Arvoisa puhemies! Perustuslakivaliokunta on myös omassa lausunnossaan lausunut seuraavaa: Se pitää saamansa selvityksen perusteella selvänä, että kielellisten oikeuksien toteutumisen näkökulmasta Vaasan keskussairaala palvelisi ruotsinkielisiä asukkaita paremmin kuin ehdotettu järjestely. Hallituksen esityksen perustana olevaa 12 sairaanhoitopiirin määrää ei asiallisesti perustella muuten kuin vetoamalla hallituksen sote‑ ja maakuntauudistuksen yhteydessä tekemiin linjauksiin. Näin ollen perustuslain 17 §:n kielelliset perusoikeudet parhaiten toteuttavana ratkaisuna voidaankin valiokunnan mielestä pitää sitä, että laajan päivystyksen yksikkö sijoitettaisiin sekä Vaasaan että Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriin. Perustuslakivaliokunnan lausunto on siten selkeä kannanotto 12+1‑mallin puolesta sen, että sekä Vaasan että Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirille myönnettäisiin oikeus täyteen ympärivuorokautiseen sairaalaan. Arvoisat kollegat, tämän takia on hämmästyttävää, että tänään sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelystä tuodaan esitys, jossa vain rivillä noteerataan, että päivystyspalvelut pitää saada Seinäjoella ruotsiksi ja suomeksi.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-12-12 skull inleda med att understöda riksdagsledamot Mats Nylunds förslag om att bordlägga det här ärendet eftersom riksdagsledamot Henriksson glömde att göra det. Jag förenar mig med dem som här har yttrat sin oro och sagt att de inte accepterar och godkänner att Finlands riksdag på det här sättet ämnar trampa ner på de grundläggande rättigheter som vi tillsammans och våra tidigare generationer har valt att befästa i grundlagen. Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Nylundin tekemää pöydällepanoesitystä, koska yhdyn niihin edustajiin, jotka täällä ovat käyttäneet puheenvuoroja, ja niihin vastalauseisiin ja siihen käsittelyyn, mikä perustuslakivaliokunnassa ja sosiaali- ja terveysvaliokunnassa on käyty, jossa on esitetty aivan perusteltu huoli ja näkemys siitä, että me emme Suomen eduskuntana voi tällä tavalla kävellä perusoikeuksien yli. Hyvät kollegat! Perusoikeudet, myös kielelliset perusoikeudet, eivät ole mielipide. Perusoikeudet joko on tai sitten niitä ei ole. Grundläggande rättigheter, också de språkliga rättigheterna, är inte en åsiktsfråga. Ettdera finns grundrättigheterna eller så finns de inte. 2009—2010 försökte den dåvarande regeringen trampa över de språkliga rättigheterna. Då handlade det om förvaltning. att det måste göras en ordentlig konsekvensbedömning innan man ändrar på det här. Enligt min uppfattning uppfylls inga av de här tre kriterierna som grundlagsutskottet tidigare har slagit fast. Arvoisa puhemies! Vuosina 2009—2010 silloinen hallitus yritti kävellä perusoikeuksien, kielellisten oikeuksien, yli. Silloin oli kyseessä hallinnollinen asia. Nyt meillä on käsittelyssä asia, jossa puhutaan elämästä, kuolemasta, ihmisten oikeudesta saada hoivaa, hoitoa, apua vaikeissa sairaustilanteissa. Silloin perustuslakivaliokunta, ja tämä edeltävä eduskunta, otti kannakseen sen, että kaikkia on kohdeltava yhtäläisin perustein — yhtäläisin perustein. Eduskunta päätti ja perustuslakivaliokunta päätti silloin myös, että jos eduskunnalla on useampia vaihtoehtoja, niin silloin tulee valita se vaihtoehto, joka paremmalla tavalla turvaa kielelliset perusoikeudet. Eduskunnan perustuslakivaliokunta silloin myös löi kiinni kaikkien tällaisten hallinnollisten ja palvelu-uudistusten yhteydessä on tehtävä kunnolliset vaikutusarvioinnit. Nyt mielestäni mikään näistä kolmesta perustuslakivaliokunnan kiinnilyömästä seikasta ei toteudu tämän uudistuksen osalta. Siitä syystä siis kannatan edustaja Nylundin tekemää pöydällepanoesitystä. Jag stöder det här bordläggningsförslaget och jag hoppas verkligen att alla riksdagsledamöter som här företräder Finlands folk funderar ganska noggrant innan man trampar på de grundläggande rättigheterna som befästs i vår grundlag. Eli tuen tätä pöydällepanoesitystä ja toivon todella, kollegat, meidän kaikkien puolesta, että jokainen täällä panee käden sydämelleen ja miettii, onko tämä se eduskunta, joka ensimmäisenä kävelee näiden perusoikeuksien yli.
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-21 Tätä päätelmää pidetään lausunnossa sillä tavoin selvänä, että lakiehdotusten perustuslainmukaisuudesta ei tällä perusteella ole tarpeen pyytää perustuslakivaliokunnan lausuntoa. Lakiehdotuksiin ei katsota liittyvän muutakaan sellaista perusoikeuksiin liittyvää sisältöä, että perustuslakivaliokunnan lausunnon pyytäminen olisi aiheellista. Lisäksi lausunnossa katsotaan, ettei perustuslakivaliokunnan lausunnon pyytäminen ole tarpeen myöskään ihmisoikeussopimukseen liittyvällä perusteella. Tältä osin lausunnossa kiinnitetään huomiota edellä käsiteltyihin sijaissynnytysjärjestelyjä koskeviin ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuihin ja arvioidaan, että aloitteen perusteluissa esitetyt mahdollisuudet ihmisoikeustuomioistuimen päätöksissä tarkoitetun ihmisoikeussopimuksen loukkaamisen torjumiseksi ovat tässä kohden riittäviä. Eli näin on sanonut valtiosääntöoikeuden asiantuntija — joskin jotkut muut juristit, jopa professoritasoiset, ovat esittäneet arveluja, pitääkö asia lähettää perustuslakivaliokuntaan, mutta he eivät ole valtiosäännön asiantuntijoita. Ja lakivaliokunta on huolellisesti tutkittuaan käyttänyt sitä harkintaa, minkä eduskunnan työjärjestys antaa mahdolliseksi, ja tehnyt vakaasti harkittuaan tämän päätöksen, että asiaa ei lähetetä perustuslakivaliokuntaan. Arvoisa puhemies! Vielä sanoisin lopuksi, että tätä kansalaisaloitetta on käsitelty lakivaliokunnassa laajasti. Me olemme kuulleet 30:tä asiantuntijaa ja pyytäneet 16 kirjallista lausuntoa, ja lapsivaikutusten arviointiakin on tehty ja selvitetty myös vaikutuksia muuhun lainsäädäntöön, kuten tuossa mainitsin. on myös selvitetty, kuten tuossa mainitsin äsken, sitä, voidaanko tätä kansalaisaloitetta laajentaa, koska valiokuntakäsittelyssä on tullut esityksiä sen laajentamiseksi. Mutta lakivaliokunta ei tähän laajentamiseen päätynyt, joskin teki selkeän ja laajan perustuslaillisen selvityksen yleensä kansalaisaloitteiden käsittelystä valiokunnissa, ja se kannattaa lukea lakivaliokunnan mietinnöstä. Eli nämä kaikki seikat ovat aiheuttaneet sen, että tämä aloitteen käsittely on kestänyt, koska haluamme tehdä lakivaliokunnassa hyvää työtä ja niin olemme tehneet. Haluan kiittää kaikkia lakivaliokunnan jäseniä tästä pitkäkestoisesta työstä,
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-21 Hedelmöityshoitolaissa ei ole puhuttu alaikärajoista, koska yhtä selvää kuin se, että synnyttänyt nainen on lapsen äiti, on ollut myös se, ettei alaikäinen tarvitse vielä lapsettomuushoitoja. Mietinnössä on myös todettu, että ikärajojen asettamisessa äitiyden tunnustamiseen tulisi ottaa isyyslain isyyden tunnustamista koskevat säädökset huomioon. On kuitenkin itsestäänselvää... — Arvoisa puhemies, jos hieman voisin jatkaa, yhden pienen kappaleen. — On kuitenkin itsestäänselvää, niin on sattunut monia kertoja, että jo nuori poika voi olla biologinen isä. Hän on sitä, tunnustipa tai ei, ja se voidaan todentaa isyystestein. On kuitenkin aivan eri asia, kun puhutaan nuoren tytön lähtemisestä mukaan lapsettomuushoitoihin ja tilanteesta, jossa hänet voidaan vaikka kanteen kautta saattaa toiseksi äidiksi ja myös sen mukanaan tuomiin vastuisiin. Alaikäisten suhteen pitäisi jo lastensuojelullisesta näkökulmasta arvioida tätä ja mielestäni asettaa täysi-ikäisyysraja. Mietinnössä ei lainkaan olla käsitelty tätä asiaa. Tulen esittämään ja kannattamaan ja äänestämään tämän esityksen hylkäämistä. Mutta pyydän vielä toisen puheenvuoron, koska sekä kannerajoitteisiin, sijaissynnytyksiin että myös lain selkeyteen liittyen on vielä monia epäkohtia, joita on nostettava esiin.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-21 Kysymys on aika marginaalisesta asiasta, näitä on 100—200 lasta vuosittain, mutta sillä, kuinka paljon näitä tapauksia on, ei kuitenkaan ole merkitystä, vaan yksikin tapaus on riittävä. Mielestäni tämä lähtökohta on tärkeä, että lapsella on oikeus tuntea vanhempansa ja lapsen identiteettiä on kunnioitettava. Tämä lainsäädäntö ei kuitenkaan riitä. Meidän pitää katsoa myös tulevaan.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-21 Arvoisa rouva puhemies! Tämä nyt käsiteltävänä oleva kansalaisaloite on YK:n lapsen oikeuksien julistuksen mukainen. Se tulee turvaamaan tosiasialliset perhesuhteet alusta saakka jokaiselle lapselle. Haluan myös muistuttaa tätä salia siitä, että kaikki, aivan kaikki, suuret perhejärjestöt tukevat tätä aloitetta.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-21 että lapsi saa oikeuden molempiin vanhempiin jo ennen syntymää. Olen kuunnellut tätä keskustelua, enkä tässä keskustelussa ole löytänyt yhtään syytä, miksi me emme tätä lakia voisi hyväksyä. Tämä on ennen kaikkea lasten etu, ja arvostan sitä, että lapsivaikutukset on käyty läpi. Tässä valiokunnan puheenjohtaja nosti sen esille. Kaikki keskeiset perhe- ja lapsijärjestöt ovat
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-21 Arvoisa puhemies! On käsittämättömän hienoa, kuinka kansalaisyhteiskunta on 55 707 allekirjoittaneen voimin tuonut eduskunnan eteen aloitteen, joka koskee niin monen suomalaisen arkea mitä merkittävimmällä tavalla. Äitiyslaki tarvitaan ennen kaikkea siksi, että lapselle turvataan perhesuhteet heti syntymästä lähtien. Vihreät näkevät erittäin tärkeänä, että laki turvaa naisparin
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-21 Arvoisa rouva puhemies! Minäkin haluan kiittää kansalaisaloitteen tekijöitä siitä, että tämän kautta meillä on mahdollisuus ottaa taas pieni askel kohti yhdenvertaisempaa yhteiskuntaa. Minä kannatan tätä kansalaisaloitetta, koska se on selvästi, niin kuin mietinnöstä käy ilmi, lapsen etu. Lapsen etu on se, että hänen tosiasialliset vanhempansa ovat hänen vanhempiansa heti syntymästä. tärkeää, että myös näillä vanhemmilla on heti ne velvollisuudet ja oikeudet, mitkä vanhemmille kuuluvat, liittyen siihen omaan lapseensa. Aiemmista puheenvuoroista on saanut semmoisen kuvan, että ainoa tapa olla äiti on synnyttää oma lapsensa. Minä pidän sitä hyvin loukkaavana. Meillä on tälläkin hetkellä lukuisia, lukuisia lapsia, jotka elävät adoptioperheissä. Ne voivat olla
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-21 Arvoisa puhemies! Tulin tänne tänään avoimin mielin ja olin aika hämmentynyt siitä, että eduskunta ei halua kuitenkaan näinkään heppoisin perustein lausuttuja perustuslakiasiantuntijoiden näkemyksiä vastaan tuoda tätä perustuslakivaliokuntaan, jonka jäsen olen. Olisin erittäin mielelläni katsonut muun muassa lapsen näkökannalta tätä, että voi voi antaa suostumuksen alle 18-vuotiaana hedelmöityshoitoon ja tulla sitä kautta toiseksi äidiksi. Sitten tämä äitiyden tunnustamisen peruuttaminen ja se, että tulla äidiksi, että lastenvalvoja nostaa kanteen. Mietitäänpä nyt vaikka, että on alle 18-vuotias lapsi ja sitten nostetaan äitiyskanne häntä vastaan. Onko se lapsen edun mukaista, että tulee vahvistetuksi ei-biologinen äiti lapsen äidiksi kanteen perusteella ja hän on vastahakoinen? Tämmöiset asiat ovat kokonaan jääneet miettimättä lakivaliokunnassa. Minä olisin halunnut nähdä, onko tässä perustuslaillisia ongelmia. Minä olen tosi pettynyt. Miksi tämä ei voinut käydä perustuslakivaliokunnassa?
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-21 Aina on katsottu, että lainsäädännössä heikommassa asemassa olevalla eli lapsella on pääsääntöisesti oikeus myöskin sitten vahvistettuun vanhempaansa. Ihan tuore hovioikeuden päätös jopa määräsi isyyden selvittämistä koskevan dna-näytteen otettavaksi parikymmentä vuotta sitten haudatusta miehestä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön pohjalta. Miettikää, miten valtavan suuri suunnanmuutos
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-21 Täällä edellä olevissa puheenvuoroissa tuli esille, että lapset ovat lainsäädännön armoilla, ja todellakin siitä tässä on kysymys ja sen vuoksi tämä laki äitiyslaista on tärkeä. Täällä on otettu esimerkiksi, kuinka vähän synnytyskuolemia on, ja tällä tavalla yritetty perustella lapsen oikeusturvattomuutta, mitä te edustatte muun muassa siellä vastustajien joukossa. On hyvä, että Suomessa on vähän synnytyskuolemia, mutta nämä perheensisäiset adoptioprosessit tällä hetkellä vievät vähimmilläänkin viikkoja, jopa pidempiä aikoja. Me emme tiedä, mitä sillä välillä voi tapahtua, ei ole tilastoja. Voi tulla autokolareita ja muita, ja silloin näillä lapsilla ei ole enää huoltajaa. He jäävät vaille oikeusturvaa ja yhdenvertaista asemaa siinä.
Puhuja: Jani Toivola
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-21 puhemies! Haluan yhtyä aikaisempiin puhujiin ja kiittää kansalaisaloitteen tekijöitä. Tuen ehdottomasti tätä äitiyslakia. Minä itse ajattelen, että tässä on vähän niin kuin kaksi suuntaa. Toisaalta me voimme katsoa sitä yksinkertaista juridiikkaa, joka tekee näiden olemassa olevien perheiden arjesta turvallisempaa, helpompaa ja yhdenvertaisempaa. Mutta samalla tätä lakia on mielestäni katsottava myöskin osana sitä jatkumoa, mikä on näiden perheiden asema tässä yhteiskunnassa, ja miettiä sitä arkea, missä he elävät tänä päivänä ja miten monessa kohtaa vielä nämä perheet kamppailevat ennakkoluulojen, asenteiden, syrjinnän, erilaisten leimaamisten keskellä. Näen ehdottomasti, että tämä äitiyslaki on osa sitä jatkumoa, missä me tuomme näitä perheitä tasavertaiseen asemaan, poistamme sitä stigmaa yhteiskunnasta, poistamme luvan asettaa ihmisiä eriarvoiseen asemaan, ja se pakottaa meidät pohtimaan uudella tavalla, miten me puhumme perheistä, minkälaisia kaikkia perheitä meidän yhteiskunnassa on ja mikä on kenenkin asema. Jos ajattelen sitä kiivautta, millä tätä esitystä vastustetaan, ja niitä perheitä, jotka elävät tällä hetkellä arkea,
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-21 Arvoisa rouva puhemies! Tässä salissa on aika vähän puhuttu siitä tilasta, mikä tällä hetkellä on, eli voi mennä vuosikin aikaa, kun adoptioprosessi on kesken ja lapsella ei ole sitä toista vanhempaa. Tämä on hyvin turvaton jakso lapsen elämässä, jos sitten tälle synnyttäneelle vanhemmalle jotakin tapahtuu. Tämä hyvä äitiyslakiehdotus selkeyttää oikeustilaa, kuten useimmat asiantuntijalausunnot lakivaliokunnassa ovat todenneet, ja lisää vanhempien oikeusturvaa, kun neuvolassa voidaan jo tunnistaa lapsen vanhemmuus. Tämä vähentää byrokratiaa
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-21 Suomen perustuslain 6 §:ssä on ensimmäisenä lauseena, että ”ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä”. Samassa pykälässä on, että ”lapsia on kohdeltava tasa-arvoisesti yksilöinä, ja heidän tulee saada vaikuttaa itseään koskeviin asioihin kehitystään vastaavasti”. No, toteutuuko tämä oikeus lapsien kohdalla, jos tämä laki astuu voimaan? Minun käsitykseni mukaan ei.