Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-13 Tässä hallituksen esityksessä varsinainen pääpointtihan on se, että tietyt ympäristölupa-asiat pienemmissä kysymyksissä siirretään lupamenettelystä ilmoitusmenettelyyn. Suurin sellainen luparyhmä, jota tämä koskee, ovat eläinsuojat, ja muiden määrä on sitten aika pieni. Siinä on elintarvike- ja rehuteollisuuden toimintoja, vähäisiä kemikaalivarastoja, vähäisiä ampumaratoja, sahalaitoksia, varikkoja ja pienimuotoista kullankaivuuta. Sinänsä se, että tiettyjen asioiden aloittamislupa siirtyy varsinaisesta lupamenettelystä ilmoitusmenettelyyn, keventää niin sanotusti byrokratiaa ehkä vähän vähemmän kuin äkkipäätään äkkipäätään saattaisi kuvitella, koska viranomaisten on kuitenkin noudatettava asiasisällön puolesta sitä lainsäädäntöä, jota lupamenettelyssäkin, ja myös samoja menettelytapoja lausuntojen pyytämisessä. Asian käsittelyä voi nopeuttaa se, että ilmoitusmenettelyssä vähäinen ilmoitusasia voidaan antaa tiedoksi muullakin tavalla kuin kuuluttamalla, ja silloin, mikäli viranomainen ei ole lisätietoja vaatinut, toiminnanharjoittajalla olisi oikeus aloittaa toiminta 120 vuorokauden kuluttua ilmoituksen jättämisestä. Tiettyä väärinkäsityksen mahdollisuutta kenties sisältyy siihen, että luettelo asioista, jotka siirtyvät tähän kevennettyyn menettelyyn, sisältää myöskin pienimuotoisen kullankaivuun. Ympäristövaliokunta kuitenkin tähdentää, että sillä ei ole mahdollista käynnistää pienimuotoistakaan koneellista kullankaivuuhanketta valtion omistamilla mailla, koska niillä kaikki hankkeet edellyttävät kaivoslain mukaista lupaa. Arvoisa puhemies! Myös tähän hallituksen esitykseen ympäristövaliokunta esittää joitakin lähinnä teknisluontoisia muutoksia. Tällä lailla pannaan Suomessa kansallisesti toimeen EU:n uuden päästökattodirektiivin vaatimukset. Varmaan päästöistä ja päästökatosta nykypäivänä tulevat ihmisille mieleen ensisijaisesti ilmastonmuutosta aiheuttavat päästöt. Tässä lainsäädännössä ja EU:n päästökattodirektiivissä ei kuitenkaan ole kysymys niistä, vaan kysymys on meidän hengitysilmaamme pilaavista, hengitysilman laatua huonontavista päästöistä, kuten rikkidioksidi, typen oksidit, haihtuvat orgaaniset yhdisteet, ammoniakki ja pienhiukkaset. Terveytemme kannalta asia on tärkeä. Euroopassa arvioidaan edelleen noin 400 000 ihmisen vuodessa kuolevan ennenaikaisesti ilmansaasteiden takia, ja tietysti terveyttä heikentävä ja muun muassa työpäivien menetyksiä aiheuttava vaikutus koskee vielä suurempaa määrää ihmisiä. Suomi kuuluu hengitysilmaltaan maailman puhtaimpiin maihin. Esimerkiksi pienhiukkaspitoisuus, kun tarkastellaan maatasolla, on Suomessa pienin, eli siinä mielessä Suomessa on maailman puhtain hengitysilma. Silti Suomessakin on arvioitu, että vuonna 2013 noin 1 600 ennenaikaista kuolemaa on aiheutunut ilmansaasteista. Suomessa tämä direktiivi ei varsinaisesti edellytä uusia päästörajoituksia, sillä jo nykyiset rajoitukset toteuttavat uudenkin EU-direktiivin vaatimukset. Suomen erityiskysymys on puun pienpoltto ja sen aiheuttamat päästöt. Valiokunta korostaa sitä, että takat ja tällaiset varalämmönlähteet ovat edelleen, jatkossakin tarpeellisia ja päästöjä pitää ensisijaisesti vähentää polttoteknologiaa kehittämällä ja sillä, että uudet tulisijat olisivat polttotekniikaltaan aikaisempia parempia.