Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-30 Arvoisa rouva puhemies! Suomen valtiontalouden tilanteesta tuossa lisätalousarviokirjasessa kertovat tekstit ovat aivan paikkansa pitäviä ja erinomaisen kuvaavia nykyistä taloustilannetta peilaten. Edustaja Skinnari äskeisessä puheenvuorossa kysyi Itä-Suomen perään. Se kuuluu olennaisena osana, toivon mukaan, Suomen kehittämiseen, että myös Itä-Suomea kehitetään. Miksi Itä-Suomella menee keskimääräistä huonommin kuin muulla Suomella? Vastaus on kovin yksinkertainen: Itä-Suomi, Pohjois-Karjalan maakunta varsinkin, on joutunut Venäjän pakotepolitiikan jalkoihin ihan selkeästi. Ja toisena syynä ovat sitten nämä metsäteollisuuden isot, suurimittaiset puuntuonnit ja varsinkin energiapuun tuonti, joka on kuristanut paikallisen puukaupan varsinkin energiapuupuolella lähes kokonaan ja sitten polkenut muun muassa metsäkoneurakoitsijoiden ja kuorma-autoilijoiden taksat niin alas kuin ikinä olla voi tämän kabotaasiliikenteen takia. takia. Sitä suurmetsäteollisuus käyttää tänä päivänä häikäilemättömästi hyväksi. Olen siitä kyllä omassa ryhmässäni puhetta pitänyt ja jatkan sen pitämistä, että saataisiin venäläisten liikenteelle joku järkevä maksu, että eivät särkisi Suomen teitä maksamatta tänne mitään veroja tai korvauksia. Tämä tietysti Schengenin ulkorajalla on hieman vaikeampi harjoitus, kun emme voi keksiä omia sääntöjä vaan ne on hyväksytettävä tuolla Brysselissä. Mutta kuitenkin se syy on siellä. Toinen suuri syy Itä-Suomen huonoon tilaan on tietenkin liikenneinfran tilanne. Me ja muu maakunta olemme jääneet jalkoihin niistä rahoista, mitä muualle Suomeen suuria hankkeita on tehty, Itä-Suomeen ei juuri ollenkaan. Elikkä liikenneinfran osalta olemme takapajula, se on kiistämätön tosiasia. Biotalouden kehitys on ollut ensimmäinen pitkäaikainen positiivinen merkki Itä-Suomessa, mutta nyt on sitten keskusvirastoissa ja ministeriöissä ollut vastustusta yhtä hanketta kohtaan, jota olen tässä yrittänyt Lieksaan viedä eteenpäin: Lieksan GFN-hanke, bioöljyhanke, joka tekee puusta bioöljyä, joka sopii muun muassa polttoaineisiin lisäjakeeksi, dieseliin ja bensiiniin. Eli tätä hanketta sitten erilaiset keskusvirastot ovat vastustaneet, siellä on jarrutettu, täysjarrutus on menossa, ja sitä asiaa nyt selvitellään. Hanke olisi muuten täysin hyväksytty maakunnassa, vain rahoituspäätökset viipyvät jostain syystä byrokratian rattaissa. Jos edustaja Skinnarilla on tähän ratkaisu, niin mielelläni otan sen vastaan vaikka välittömästi. Asian eteen tehdään joka päivä töitä, ratkaisua ei vielä ole, mutta uskon, että ratkaisu saadaan syntymään ennen kuin seuraavia lumia pihalta lapioidaan. Joka tapauksessa biotalous on meille iso asia, ja Suomen ja Itä-Suomen ja koko Suomen kannalta äärimmäisen tärkeä näkökulma myös lisätalousarvion kautta on se, että jos metsäpuolella ei saada uusia investointeja aikaiseksi, meidän kasvun eväät on silloin syöty. Metsätalouden puolella Suomen metsissä tapahtuva hakkuutoiminta tuo koko maahan lisää sekä metalliteollisuutta, kemianteollisuutta, energiateollisuutta ja monta muuta teollisuuden pientä alaa. Koska investoinnit ovat niin valtavia, niin siitä hyötyy koko Suomi — esimerkkinä tapaus Äänekoski, jonka ministeri Orpo omassa puheenvuorossaan toi hyvin esiin muutama tunti sitten. Toinen asia, talouden yleinen tilanne: Kuten lisätalousarviossa todetaan, niin talouden yleinen tilanne on saatu kääntymään plusmerkkiseksi. On syytä muistaa, että kysymyksessä on kahdeksan vuoden korpitaival. Suomen talous laski kahdeksan vuotta alamäkeä koko ajan. Ja sitten kun demarit ovat tässä salissa huutaneet ja antaneet vahvan mielipiteen siitä, että mikään ei ole toiminut eikä onnistunut hallitukselta: Jos katsoo viime vaalikauden tapahtumia, niin meillähän viime vaalikaudella tapahtui sellainen asia, että velkaa otettiin rajusti lisää, 100 000 työtöntä tuli lisää, kuntatalous ajettiin konkurssin partaalle, kriisikuntien lista oli pitkä kuin nälkävuosi. Viime vuonna kuntatalous kääntyi jo plussalle, 450 miljoonaa euroa viime vuonna kuntatalous oli plussalla, eli kuntapuoli pantiin kuntoon, ja nyt on työllisyys lähtenyt paranemaan. Mutta on syytä muistaa, niin oppositiossa kuin hallituksessakin, koko Suomen eduskunnassa se, että nyt aloitettu työ on pitkäjänteistä työtä, se on kuin maratonin juoksua. He, jotka ovat sen juosseet, sanovat, että tuota maratonia ei voi ensimmäisellä viidellä kilometrillä muuta kuin hävitä, voittaa sitä ei voi ensimmäisellä viidellä tehdä uusia viisaita investointipäätöksiä, laittaa infraa kuntoon. Tämä hallitushan panee muun muassa liikenneväylien kunnon kohottamiseen 600 miljoonaa euroa ylimääräistä, mikä viime vaalikaudella muuten jäi tekemättä. Elikkä summa summarum voisi sanoa, että talouden suunta on käännetty, ja kuten ministeri Orpo sanoi, nyt pitää mennä päätös päätökseltä, askel askelelta eteenpäin. Mitään hokkuspokkuskonstia ei ole olemassa Suomen talouden kuntoon laittamiseen seuraavina vuosina, vaan sitkeää, rauhallista työtä — ja ennen kaikkea se, että nyt tulevissa työmarkkinaratkaisuissa olemme järkeviä ja emme lähde vastuuttomasti mitään isoja ulosmittauksia tekemään. Uskon vahvasti siihen, että nyt työmarkkinajärjestöillä tämä tietämys ja osaaminen on niin korkealla tasolla — arvostan erittäin suuresti heidän osaamistaan — että he osaavat tulevat ratkaisut tehdä Suomen kokonaistalouden huomioiden, koska jos haluamme työttömyyttä tässä maassa alas, niin meidän on syytä ottaa huomioon se, että olemassa olevat työpaikat ovat äärimmäisen tärkeät