samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Jos muistellaan viime kautta vielä, niin viime kaudellahan oli kyllä tarkoitus laatia tämä kokonaislainsäädäntö ihan kaikkinensa, mutta kokonaislainsäädäntöhän pysähtyi silloin perustuslakivaliokuntaan. Eli silloin todettiin ja otettiin esimerkiksi muun muassa muistisairaat, että siellä oli liikaa tavallaan sentyyppistä lausumaa, jossa rajoittamistoimenpiteet tulivat keskiöön eikä suinkaan itsemääräämisoikeuden tukeminen. Eli asetelma oli viime kaudella siinä lainsäädännössä jotenkin toisinpäin, ja koska kokonaislainsäädännön eteenpäinvieminen keskeytyi, niin sen takia sitten kehitysvammaiset otettiin kuitenkin omaan lainsäädäntöön, että saatiin YK:n vammaisten oikeuksien sopimus ratifioitua. Siinä oli tämmöinen historiatausta. Nyt sitten tällä kaudella lähdettiin uudelleen tekemään sitä kokonaislainsäädäntöä itsemääräämisoikeusasioiden selkeyttämiseksi, ja onhan se lakiesitys nyt paljon parempi kuin viime kaudella. Kuten äsken sanoin, viime kaudella näkökulma oli se, että lueteltiin enemmänkin sitä, milloin saa rajoittaa ja mitä rajoittamistoimenpiteitä saa käyttää, kun nyt tässä lakiesityksessä perusasetelma on kuitenkin, että itsemääräämisoikeutta pitää tukea ja itsemääräämisoikeutta pitää mahdollistaa, ja sehän on silloin juuri oikeinpäin. Mutta kuten sanoin, lakipykälien tasolla ei ihan joka paikassa näy tämä lain henki ja se tavoite, vaan joissakin lakipykälissä tulee — puhun nyt muistisairauksien hoidon asiantuntijana — todella sellainen näkökulma esille, että on riski, että varmuuden vuoksi otetaan käyttöön rajoittamistoimenpiteitä, joita ei tarvitsisi käyttää, jos olisi ammattitaitoinen ja osaava henkilökunta.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 lain 13 § hyvin selvin sanoin sanoo tästä maksun perimättä jättämisestä ja alentamisesta: ”Varhaiskasvatuksesta määrätty maksu on jätettävä perimättä tai sitä on alennettava siltä osin kuin maksun periminen vaarantaa palvelun käyttäjän tai perheen toimeentulon edellytyksiä tai lapsen vanhemman tai huoltajan lakisääteisen elatusvelvollisuuden toteuttamista. Maksun alentaminen tai perimättä jättäminen tulee aina tehdä ennen toimeentulotuesta annetun lain mukaisen toimeentulotuen myöntämistä.” No, nyt sitten kuitenkin valtakunnanvoudin tuoreimpien tilastojen mukaan vuonna 2017 laitettiin ulosottoon 36 000 päivähoidon maksua julkisista päiväkodeista. myöskin Kelan tilastoissa — en nyt muista lukumäärää — oli aika suuri määrä, josta Kela oli maksanut toimeentulotuessa päivähoitomaksuja, vaikka tämän lain mukaan nimenomaan maksun alentaminen tai perimättä jättäminen tulee aina tehdä ennen toimeentulotuesta annetun lain mukaisen toimeentulotuen myöntämistä. Onko tästä tehty oikeusasiamiehelle kanteluja tai pyyntöjä selvittää, miten meidän kunnat noudattavat tätä lakia? Minkälaisia käytäntöjä on kunnissa? Tietävätkö ihmiset, että tällainen laki varhaiskasvatuksen maksuista ja 13 § on edes olemassa? Onko kuntien päivähoitomaksulaskussa kerrottu, että että tällainen mahdollisuus maksujen alentamiseen on ja minkälainen on se prosessi, että ihmisille sitten näitä maksun alennuksia myönnetään? Mielestäni 36 000 ulosottoon mennyttä päivähoitolaskua on ihan järkyttävän iso määrä,
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-06-19 Valiokunnan mietintö on kohtalaisen kriittinen sävyltään, ja pohja on se, että nämä kriittiset tulkinnat jakavat oikeastaan sekä hallitus että oppositio. Johtopäätelmä on eri, koska tässä on hylkyvastalause. Mutta tähän itse mietintöön: Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan Liikenneviraston liikenteenohjaus- ja hallintapalveluiden yhtiöittämisellä tuetaan digitaalisen ja automaattisen liikenteen ekosysteemin kehittymistä ja parannetaan liikenteenohjauksessa kerättävän tiedon hyödynnettävyyttä. Samalla todetaan, että tässä taataan edelleen viranomaisyhteistyö, ja todetaan, että tämä tieto saadaan tehokkaammin käyttöön ja edesautettua uusia liiketoimintoja. Valiokunta pitää yhtiöittämisen perusteita ja tavoitteita periaatteessa kannatettavina. Tämä yhtiömuoto on rakenteeltaan nopeampi, ketterämpi ja niin edespäin. Mutta sitten tulee se mutta, eli omistajaohjaus ei välttämättä ole kuitenkaan niin tehokasta tähän yhtiömuotoon, ja tähän yhtiömuotoon liittyen valiokunta kiinnittää ainakin seuraavan kappaleen verran huomiota: ”Valiokunta kantaa huolta siitä, että yhtiömuotoinen toiminta ei ole demokraattisessa valvonnassa siten kuin virastomuotoinen. Tämän vuoksi valiokunta painottaa, että valtionhallinnon on myös pystyttävä kehittymään ja vastaamaan uusiin haasteisiin, eikä yhtiöittäminen saa olla ainoa vaihtoehto kehitettäessä valtion toimintoja.” Eli tässä nostetaan esille tämä yhtiöittämiskehitys, mikä on jo vuosien ajalta, aikaisempienkin hallituksien ajalta tuttua. Edelleen oy-muodossa, oy-muodossa, koska siellä osakeyhtiölainsäädäntö tekee tiettyjä ongelmia, tähän tiedonkulkuun pitää erityisesti kiinnittää huomiota, siihen, että tieto liikkuu eri toimijoiden välillä. Sitä on kehitettävä ja lisättävä erityisesti. Valiokunta pitää tärkeänä, että uuden yhtiön muodostamisella ei heikennetä viranomaisyhteistyötä eikä viranomaisten koordinointia. Sitten on muitakin viranomaisia — itseäni lähellä nämä pelastusviranomaiset — elikkä uudistus ei saa heikentää yleistä turvallisuutta, ja tässä muutoksessa tulee huomioida yhteiskunnan kaikki mahdolliset tilanteet, mukaan lukien varautuminen kriisitilanteisiin. Tässä yhteydessä, vaikka pyritään avoimuuteen, on kiinnitettävä myös huomiota siihen, että osa näistä tiedoista, mitä tälläkin osakeyhtiömuodolla tulee olemaan, on sitten kuitenkin salassa pidettävää, ja se pitää asianmukaisesti käsitellä. Edelleen valiokunta on huolissaan siitä, mikä tämän taloudellinen tilanne on, ja siihen kiinnitetään huomiota ja painotetaan seuraavanmuotoisesti: ”Valiokunta kantaa huolta yhtiöittämisen kustannuksista ja kiinnittää valtioneuvoston huomiota siihen, että yhtiöittämisen seurauksena asiakasmaksuja ei tule korottaa eikä kustannustaso saa nousta.” Eli jos toiminta ei menekään toivotulla ja ajatellulla mallilla, niin tämän yhteiskunnan pyörittämiseen tarvitaan kuitenkin esimerkiksi logistisia sitten merellä, raiteilla tai tiellä liikkumaan. Sieltä ei saa ottaa sitä syntyvää aukkoa pois, vaan se pitää jotenkin muuten korvata. Mutta kuten sanottu, kriittisen mietinnön johtopäätelmä on eri. Elikkä tämä on perustettavissa
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Nyt käsittelemme Liikenneviraston liikenteenohjaus- ja hallintapalveluiden muuttamista osakeyhtiöksi. Laaja kuuleminen liikenne- ja viestintävaliokunnassa oli hengeltään sen kaltainen, että noin periaatteessa esitystä tuettiin, mutta samassa lauseessa oli se henki, että sitä tuetaan, kun mikään ei vain muutu. Varsinaisesti uudistuksen puolesta puhuvia/hehkuttavia lausuntoja ei kauhean montaa tässä käsittelyssä ollut. Vähän samanhenkinen on valiokunnan mietintö. Yleisperusteluja lukiessa voisi saada jopa sellaisen käsityksen, että valiokunta olisi esittänyt lopussa vaikka lain hylkyä. Valiokunta pitää yhtiöittämisen perusteita ja tavoitteita periaatteessa kannatettavina mutta to- teaa, että omistajaohjaus ei ole kovin kiinteää ja että yhtiömuotoinen toiminta edellyttää myös liiketaloudellisten periaatteiden noudattamista. Valiokunnan yleisperusteluissa valiokunta painottaa, että valtionhallinnon on myös pystyttävä kehittymään ja vastaamaan uusiin haasteisiin eikä yhtiöittäminen saa olla ainoa vaihtoehto kehitettäessä valtion toimintoja. Valiokunta on myös huolissaan valiokuntakuulemisissa useasti nousseesta huolesta, ettei tällä yhtiön muodostamisella heikennettäisi viranomaisyhteistyötä eikä viranomaisten koordinointia. Varautuminen kriisitilanteisiin on turvattava, kuten myös salassa pidettävän aineiston asianmukainen käsittely. Yleisperusteluissa on myös kirjattu se huoli, että esityksessä ei mainita, mitä lisäkustannuksia yhtiöittämisestä syntyy — tämä kaikki kun helposti käytännössä tarkoittaa sitä, että kustannustaso tulee nousemaan, ja sen seurauksena myös asiakasmaksujen korottaminen on valitettavasti totta. Lakiesitys ei myöskään pysty perustelemaan, mikseivät hallituksen toiminnan tehostamisesta hakemat säästöt ole saavutettavissa virastomuodossa. Arvoisa rouva puhemies! Valiokuntatyön aikana selkeät perustelut jäivät puuttumaan muun muassa siitä, miksei toimintaa voi kehittää, parhaita käytänteitä jalostaa ja yhteisiä tukitoimia hyödyntää nykyisellään, miksi se vaatii yhtiöittämisen. Yhtiöittäminen on näennäinen myös siinä mielessä, että yhtiö perustettaisiin liikenne- ja viestintäministeriön ohjaamaksi erityistehtäväyhtiöksi. On äärimmäisen huonoa hallintoa, että sektorin lainsäädännön valmistelija ohjaisi samalla sekä yhtiötä että sen ainoaa asiakasta Liikennevirastoa. Kuten edellä olevasta saattaa käydä ilmi,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 sillä tavalla ideologisesti hauskaa, mutta näinhän tässä on käymässä. Itse pidän tärkeänä, että tämmöistä uutta ajatusta tuodaan tänne, koska digitaalisen liikenteen ja liiketoimintaympäristön kehitys on totta ja sitä pitää pystyä hyödyntämään mahdollisimman hyvin. Siinä mielessä näkisin, että tämmöinen osakeyhtiömuoto on perusteltua tässä. Tällä toimialallahan, rautatie-, tie- ja ja meriliikenteenohjauksessa, digitaalisuus on erittäin pitkälle vietyä, mutta sen eteen tietenkin pitää tehdä paljon vielä töitä. Tärkeäähän tässä on, niin kuin yleisperusteluissa mainitaan, parantaa liikenteenohjauksessa kerätyn tiedon hyödynnettävyyttä. Se on se asia, mistä tulevaisuudessa varmaan saadaan kaikkein eniten hyötyä, että kun me keräämme kovasti tietoa, miten sitä pystyttäisiin hyödyntämään että saataisiin sääntelyä sujuvoitettua, viranomaisen tehtävät selkeämmiksi ja näin ollen pystyttäisiin myös turvallisuutta lisäämään. Mielestäni hyviä esimerkkejä tämäntyyppisestä toiminnasta Suomessa kuitenkin on, ja ne on mainittu täällä. Esimerkiksi Finavia on toiminnallaan osoittautunut mielestäni hyvinkin toimivaksi ratkaisuksi. Tässä pelastustoimen osalta — valiokunnan puheenjohtaja nostikin sen jo esille — on tärkeää tietenkin, että turvallisuuteen liittyvät asiat pitää tässä pystyä turvaamaan. Täällä on myös ollut asiana taloudelliset hyödyt ja lisäkustannukset, ja tässä perustelutekstissä on kysytty, mitä lisäkustannuksia syntyy.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 kuvasi, että kummallinen tilanne, että vasemmistopuolueet vastustavat valtionyhtiön muodostamista. Kysymys ei nyt taida olla ihan noin suoraviivainen. Saattaisi olla, että jos meillä olisi yritystoimintaa, joka toimisi, ja valtio hakisi niistä yrityksistä osuuksia ja perustaisi valtionyhtiön niistä, ehkä tuo kuvaamanne tilanne olisi juuri sen kaltainen. Kysymyksessähän on vastaava kunnassa on kuntatyöntekijöitä, jotka tekevät vaikka lapiolla tai kaivurilla töitä, ja kunta perustaa kuntayhtiön, johonka nämä työntekijät siirtyvät, eli siirtyvät niin sanotusti yksityiselle sektorille. Me olemme nähneet, kuinka valtion omistusohjaus prakaa, valitettavasti. Meillä on kokemuksia Finaviasta, mihinkä me emme pystyneet valtion omistusohjauksella tarttumaan. Kun olen yksityiseltä puolelta leipäni saanut osakeyhtiössä töitä tehneenä, tiedän, että kannattava liiketoiminta perustuu siihen, että kannattavan liiketoiminnan elementit ovat yhtiön omaa omaisuutta eikä niitä voida edellyttää minkään valtion omistusohjauksen tai viranomaistoimintojen kautta vapautettavaksi niin, että se edistää yksityisen liiketoiminnan muuta kasvua. Ja kysymys on tästä. Se, mitä tämän osakeyhtiön yhtiömuotoon kirjoitetaan, on sitten se seuraava askel, jota pitää ehdottomasti tarkkaan katsoa, jos ei tämä esitys tule hylätyksi, sillä se on se toimintatapa määritellä, onko se esimerkiksi voittoa tavoittelematon osakeyhtiö, ja sinne yhtiömuotoon voi tulla kirjatuksi, että yhtiön toimintaan kuuluu kaikki mahdollinen, uusien liiketoimintojen synnyttäminen tähän maahan. Toivon ja uskon, että se tulee niin kirjatuksi. Mutta kun jo täällä lähetekeskustelussa käytin sellaisen puheenvuoron, että nyt tulee osakeyhtiö tähän sisälle, niin se torjuttiin, ettei näin ole käymässä, mutta kyllähän nyt kuitenkin meillä on siellä osakeyhtiö yksi osa sitä
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 osuvalla tavalla kuvasi osakeyhtiömuotoista ja virastomuotoista. Tässä meidän näkemyksemme ehkä hieman poikkeavat siinä mielessä, että eivät välttämättä yksityinen omistus ja osakeyhtiömuoto tai joku muu yhtiömuoto ole yhtään sen huonompia. Hyvinä etuina siinä on ainakin, että se on ketterämpi toiminnaltaan. Täällä kovasti perätään sen
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-06-19 Siksi onkin niin, että liikenne‑ ja viestintäministeriö on esittänyt eduskunnalle laajaa kehittämistä virastojen osalta ja huolehtii siitä, että nimenomaan viranomaistoiminnot kehitetään virastojen kautta. Mutta tässä ei ole kysymys nimenomaisista viranomaistoiminnoista, ja meillä on myöskin jo sekä raideliikenteen osalta että lentoliikenteen osalta ollut käytössä osakeyhtiömuotoja — raideliikenteen puolella jo vuodesta 2014 itsenäisenä yhtiönä osana Finaviaa, ja nyt viime vuoden keväästä lähtien se on ollut itsenäisenä yhtiönä. Eli tämä on osoittautunut kuitenkin järkeväksi, että myös tieliikenteen ja merenkulun osalta toimitaan siten, että nämä muodostavat yhden kokonaisuuden, jolloin tietoa voidaan hyödyntää järkevästi ja samalla myöskin huolehtia siitä, että saadaan palveluita laajemmin ja nopeammin kehitettyä ja paremmalla synergialla. Tämän osalta päätökset ovat todellakin edelliseltä hallitukselta, ja nyt jatkamme samaa polkua eteenpäin. Me olemme saaneet erittäin hyviä kokemuksia ANS Finlandin osalta, jonka palvelut ovat merkittävästi kehittyneet, ja voimme myöskin todennäköisesti vain näin turvata pienten lentokenttien tulevaisuuden Suomessa. Tämä on kuitenkin mahdollista vain erityistehtäväyhtiön näkökulmasta, jonkalaisia, niin olemme sopineet, nämä yhtiöt olisivat. Omistajaohjauksesta sen verran, että eduskunta päättää Liikenneviraston budjetista ja näin ollen myöskin vaikuttaa palveluiden kehittämiseen. Ehkä meidän on myöskin hyvä muistaa, että meillä ei tieliikenteessä ole minkäänlaisia maksuja tälläkään hetkellä. Näin ollen ei voida myöskään ajatella, että tämän muutoksen myötä maksutaso voisi nousta tai että tähän olisi suunnitteilla maksuja. Viranomaisyhteistyö on ollut nimenomaan lentoliikenteessä erinomaista kaikkien viranomaisten kesken, eikä siinä voimassa ollut yhtiö ole vaikuttanut palvelutasoon tähän mennessäkään. Sen lisäksi on myöskin tärkeää huomioida, että monella tasolla on kehitetty toimijoiden välillä yhteistyötä, joka perustuu sopimuksiin, ja nämä sopimukset sopivat edelleen tulevaisuudessakin myös yhtiöiden muotoon.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-19 tämän valmistelun lähtevän niistä perusteluista ja me olisimme halunneet nähdä selkeitä perusteluja, miksei tätä toimintaa voi kehittää ja näitä parhaita käytänteitä jalostaa, yhteisiä tukitoimintoja hyödyntää nykyisellään, ja miksi tässä nähtiin ainoana vaihtoehtona tämä yhtiöittäminen. Minä haluan todeta myös sen, että kun tätä yhtiöittämistä perustellaan nyt kustannusten läpinäkyvyyden parantamisella, niin me olemme tästä jyrkästi eri mieltä, koska yhtiömuodossa taloudellisilla yksityiskohdilla on tapana muuttua yritysten liikesalaisuuksiksi eikä yhtiömuoto parantaisi näin ollen läpinäkyvyyttä valtio-omistajan ylintä päätösvaltaa käyttävälle eduskunnalle. Meidän mielestämme tämä on aika merkittävää, koska yhtiölle ollaan siirtämässä julkisen vallan tehtäviä ja yritys on Liikenneviraston sopimuksen kautta käytännössä myös budjettirahoitteinen. Me siis näemme, että virastomallissa taloudellinen läpinäkyvyys voitaisiin varmasti saavuttaa myös sisäistä kirjanpitoa kehittämällä eikä niin, että automatic lähdetään tälle yhtiöittämisen tielle. sitten tulee näihin talousvaikutuksiin tai mahdollisiin maksukorotuksiin, niin haluan myös muistuttaa hallituspuolueiden kansanedustajia, että kun nyt ollaan salissa sitä mieltä, että ei tästä mitään maksutason korotuksia ole tulossa, niin kuitenkin valiokunnan yleisperusteluissa on ihan yhtenä kohtana, lainaan suoraan tämän täältä sivulta 3: sivulta 3: ”Hallituksen esityksessä todetaan välittömissä vaikutuksissa käsiteltävän itse muutoksen kohteena olevien organisaatioiden talouden lisäksi uudistuksen aiheuttamia valtiontaloudellisia säästöjä, lisäkustannuksia ja määrärahojen siirtoja. Kuitenkaan esityksessä ei mainita, mitä lisäkustannuksia yhtiöittämisestä syntyy. Valiokunta kantaa huolta yhtiöittämisen kustannuksista ja kiinnittää valtioneuvoston huomiota siihen, että yhtiöittämisen seurauksena asiakasmaksuja ei tule korottaa eikä kustannustaso saa nousta.” Viimeisen lauseen viimeiset sanat ovat tärkeitä, ja me olemme ihan yksissä tuumin olleet tekemässä tätä
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-06-19 Toistaisin vielä muutaman näkökulman. Ensinnäkin siis raideliikenteen ohjaus on yhtiöitetty jo vuonna 2013 VR:n tytäryhtiöksi ja vuonna 2014 Sirpa Paateron johdolla eriytetty omaksi yhtiökseen. Lentoliikenteen osalta lennonvarmistus on yhtiöitetty jo silloin, kun Finavia on perustettu, ja nyt eriytetty omaksi yhtiökseen. Tässäkään näkökulmassa kumpikaan ratkaisu ei ole vaikuttanut siihen, että kustannustasoa olisi nostettu. Sen sijaan haluaisin kysyä, kuinka hyvin tunnistatte tai tiedätte virastojen sisällä tapahtuvan kustannusrakenteen tasearvojen arvot. olemme nyt virastouudistuksen yhteydessä käyneet tätä juurta jaksaen läpi, ja on pakko todeta, että huomattavasti selkeämpää on hallinnoida yhtiön tasearvoja ja saada sitä kautta aidosti läpinäkyvyyttä. Meillä on kaksi liikenteenohjausta tällä hetkellä yhtiömuodossa ja kaksi virastomuodossa. Me emme ole siirtämässä nyt sellaista viranomaistoimintaa yhtiömuotoon, vaan olemme nimenomaan huolehtimassa, että sitä kehitetään virastoissa edelleenkin tulevaisuudessa. Nyt ollaan siirtämässä ne, joissa voi olla potentiaalista synergiaa jo olemassa olevien yhtiöiden kanssa. Siitä näkökulmasta jatkamme sellaista työtä, jota jo edeltävät hallitukset ovat käynnistäneet ja joka myöskin vastaa tähän aikaan, jossa automaatio ja tiedolla johtaminen tulee muuttamaan merkittävästi mutta myös mahdollistamaan huomattavan määrän uutta liiketoimintaa niin lentoliikenteessä, pienilmailussa, raiteiden puolella, tieliikenteessä kuin myös merenkulussa. Toivon, että tässä nähdään myöskin se pitkäjänteisyys, jolla tässä tähdätään,
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 kuinka eriarvoistava se on ja toteutuvatko valinnanvapaus ynnä muut. Täytyy toivoa tosiaan, että tämä puheenvuoro jää historiaan siltä osin. Se oli hyvä analyysi. Autovero on intohimoja herättävä asia, niin kuin tässäkin tapauksessa. Heti täytyy antaa tietysti valtiovarainvaliokunnan jaostolle kiitoksia tästä varsinaisesta esityksestä, mutta itse itse esittäisin kysymyksen, pitäisikö jollain muulla systeemillä tätä autoverouudistusta kaiken kaikkiaan pohtia kuin jollakin päästöihin perustuvalla — hiilidioksidipäästöt tai typen oksidit — koska nämä ovat just näitä asioita, että se lisää sitten tätä tuontiautotilannetta, jos nämä ovat ne perusteet. Meillä on paljon muita vaihtoehtoja, on kenties ruuhkamaksuja ja tämmöisiä. Äsken oli hauska tilanne, kun puhemiehen korokkeellakin oli jonkun verran ruuhkaa havaittavissa. Tämäntyyppisiä asioita olisi aina mukava pohtia, ja autoverouudistuksen pitäisi lähteä kokonaan siltä linjalta, että poistettaisiin autovero ja sitten mietittäisiin ne tavat, millä perustuslaillistenkin näkökulmien mukaan oikeudenmukaisesti ihmisiä sitten verotettaisiin ja sillä lailla kerättäisiin nämä rahat sosiaali- ja terveydenhuoltoon ja koulutukseen, mikä tietenkin on välttämätöntä. Mutta tämän autoveron kautta kerätty raha on sellainen helppo ratkaisu ollut aikanaan, ja itse näkisin ainakin, että nämä päästöt eivät ole se kaikkein oikeudenmukaisin. Se on toki silloin oikeudenmukainen, jos vain pohditaan ympäristönäkökulmaa ja autokauppaa. Silloin voi olla, että päästö on kriteeri. Mutta meillä on havaittavissa tässä viime vuosina ollut, että siinä päästömittauksessakin on vähän tällainen fuskaamisen mahdollisuus, niin että ei kovin luotettava
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Autoverotus on varmasti yksi Suomen mielenkiintoisimpia keskustelunaiheita, vaikka tässä nyt ei porukkaa, edustajia, paikalla olekaan tätä enempää. Mutta tuolla erilaisissa kahvipöydissä autoverotuksesta varmasti keskustellaan paljon, ja tämän esityksen jälkeen uskon, että keskustelu ei ainakaan ole laantumaan päin. Syyskuun alusta tuleva muutos on mielestäni varmasti ihan perusteltu, kuten edustaja Kiviranta omassa puheenvuorossaan kuvasi, mutta kun ottaa huomioon sen, miten suomalainen autoverojärjestelmä on aikanaan rakennettu — sitä on niin kuin entistä tilkkutäkkiä korjattu, korjattu ja vielä kerran korjattu — niin tänä päivänä ei taida oikein kukaan saada selvää, miten suomalaista autoilua verotetaan. Ymmärrän näin ilmastopäästöjä seuranneena, että pitää pyrkiä päästöttömään liikenteeseen mahdollisimman tehokkaasti. Se on hyvä tavoite, ja siihen pitää mennä. Mutta edustaja Eestilä kuvasi hyvin tilannetta Suomessa, että meillä on alueita, kuten Helsinki ja pääkaupunkiseutu ja suuret kaupungit, joissa henkilöautoja ei juuri tarvitse, mutta maaseudulla, maaseutukaupungeissa ja muualla Suomessa auto on välttämättömyys — ilman sitä ei kerta kaikkiaan pärjää. Kun sitten tehdään tällainen uusi mittaustapa, niin kuin tässä on syyskuun alusta tulossa, niin se todellakin voi pahimmillaan johtaa siihen, että kun vaikka joku perhe, jolla on useampi lapsi, tarvitsee isomman auton, jossa on uuden mittaustavan mukaan paljon isompi autovero, kuten edustaja Markku Eestilä hyvin kuvasi, niin sitten tulee Saksasta ja muualta Keski-Euroopasta tänne halvempia autoja, jotka eivät päästöiltään ole sitä, mihin tällä uudistuksella pyritään — elikkä vähempiin päästöihin. Tämä tekee surulliseksi, kun tämä on tällaista tilkkutäkin paikkaamista koko ajan. koko ajan. Toivoisin, arvoisa rouva puhemies, että päästäisiin autojen päästöjen laskennassa tekemään oikeasti jotakin hyvää ilmastopolitiikan suhteen, ja se olisi sitä, että me estoitta ja kaikin käytettävissä olevin keinoin pyrkisimme siihen, että suomalaiset liikennepolttoaineet sisältäisivät yhä enemmän uusiutuvaa osiota. Tänä päivänähän se on noin 10 prosentin tasolla, mikä meillä liikennepolttoaineissa on biojaetta, mutta en jaksa ymmärtää sitä, kun esimerkiksi Brasiliassa ajetaan henkilöautoilla, jotka lähes kokonaan toimivat etanolilla, joka on paikallisesta ruokosokerista tehtyä. Elikkä siellä päästöt ovat takuulla paljon pienemmät, koska siellä käytetään uusiutuvaa jaetta lähes kokonaan. Tässä olisi minun mielestäni iso tulevaisuuden tie. Ymmärrän toki sen, että valtion kassaan pitää saada verotuloja, ja autohan on yksi parhaita verotusmuotoja tässä maassa. Se vanha vitsihän pitää edelleen paikkansa, että A:sta aloitetaan aina: alkoholi, auto ja asunnot. Niistähän sitä veroa kerätään tavalla tai toisella. Mutta joka tapauksessa tässä asiassa pitäisi tässä maassa nyt vihdoin päästä siihen ajattelutapaan
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Täällä edustaja Eestilä ja muutkin edustajakollegat ovat käyttäneet ansiokkaita puheenvuoroja autoverosta yleisesti ja sivunneet myöskin, ainakin edustaja Eestilä, käytettynä maahan tuotujen autojen verotuksen osin synkkää historiaa. Mutta jos puhutaan tästä esityksestä, mikä meillä nyt on käsiteltävänä, niin valtiovarainvaliokunnan verojaosto paneutui huolellisesti tähän esitykseen ja ehti siihen paneutua huolellisesti siitä huolimatta, että se annettiin eduskunnalle vasta toukokuun viimeisenä päivänä eli vajaat kolme viikkoa sitten. Kuulimme kaksi kertaa laajasti sillä tavalla, että paikalla olivat valtiovarainministeriön edustajat ja autoalan edustajat samanaikaisesti, ja ja siinä päästiin hyvään vuorovaikutuskeskusteluun. Mutta tässä aikataulussa, kun myös autoala oli siis sitä mieltä, että tämä muutos on kuitenkin alan edun mukaisesti saatava voimaan 1. syyskuuta, emme pystyneet tämän parempaan kuin tämä lausuma, joka kuitenkin velvoittaa valtiovarainministeriön seuraamaan ja esittämään nimenomaan asiantuntijaselvityksen näitten verotaulukkojen vaikutuksesta,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-06-19 On täysin mahdotonta lähteä hakemaan referaattia ja luotettavia tutkimuksia siitä, miten kunkin automerkin kohdalla pitäisi menetellä, ja sen ymmärtää. Te olette lyhyessä ajassa kuitenkin tehneet sinne oikeusturvaa parantavia muutoksia ja lähteneet siitä, että tilannetta seurataan ja katsotaan, ovatko valtiovarainministeriön näkemykset sitten oikeita. Katsotaan sitten vuoden lopussa ja kenties ensi vuoden alussa ja varmaan siitä eteenpäin — keitä täällä sitten mahtaa tässä talossa ollakaan. Mutta tekisi mieli sanoa, kun on vanha sanonta, että ”kun väki vähenee, niin pidot paranee”, että ilmeisesti kansanedustajien lukumäärällä täysistunnossa on sama vaikutus, sillä tänä iltana pidetyt puheenvuorot ovat olleet erinomaisia. Kysymys ei ole siitä, kuka saa olla oikeassa tai väärässä, mutta näitä pitää pohtia, koska tilanne maailmalla muuttuu oleellisesti. Jos minun tietoni ovat oikeita, enää 10 prosenttia Tukholmassa olevista 18-vuotiaista ajaa se muuttuu eri alueilla täydellisesti, ja silloin voidaan kysyä, onko semmoinen verotusmuoto, jonka perusteet tulevat 30 vuoden takaisesta yhteiskunnasta... Minä ymmärrän, että aikanaan, kun autovero ja autoiluun liittyvä verotus on tullut, kaikilla oli pakonomaisesti autoja ja ihmiset liikkuivat omalla autolla. Sitten yhteiskunta alkoi muuttua ja julkinen liikenne alkoi kehittyä erityisesti siellä, missä on ihmisiä. mieli esittää, että kun tämä yksi sote saadaan listalta pois, mikäli se on mahdollista, niin seuraavaksi aloitamme liikenne-soten, mutta en esitä, koska sehän kestää 15 vuotta ennen kuin muutoksia saadaan aikaan. Jotakin tälle pitää tehdä, mutta katsotaan, mitä se jokin on. Olisin kyllä toivonut, että niin merkittävä asia kuin autoiluun liittyvä verotus, jonka kokonaispaketti on 8,3 miljardia,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa rouva puhemies! Ihan korjauksena: En puheenvuorossani kyseenalaistanut ollenkaan Suomen metsien tai puuvarojen riittävyyttä. En viitannut siihen sanallakaan. hovioikeuksissa erikseen, puolelta se oli selvä signaali, että joku suodatin tarvitaan, ettei tapahdu niin, että jokainen riita-asia ratkaistaan käräjäoikeudessa. Se ruuhkauttaa, tulee kalliiksi. Ja tänään kun oikeusasiamiehen kertomusta käsiteltiin, toin tämän asian esille, että oikeusturva vaarantuu, kun riitelevä osapuoli, joka tuntee olevansa kärsivä osapuoli, joutuu maksamaan 250 euroa siitä, että hän vie prosessia eteenpäin. On jollakin tavoin ristiriitaista, että me veimme sen suodattimen siitä välistä pois, sillä jos nyt oikein muistan, melkein 80 prosenttia riita-asioista päättyi tielautakuntien
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 maakuntahallinto aloittaa, ja maakuntahallinto sitten osaltaan perustaa esimerkiksi osin maakunnan omia tämmöisiä sovitteluelimiä tai ‑lautakuntia, millä nimellä ne nyt ovatkaan. Kuntahan itsenäisenä toimijana voi tietysti omalla alueellaan sovitteluelimen perustaa. Minun nähdäkseni siinä ei rikota mitään lakia, jos jatkaisi vaikka kunnan teknisen lautakunnan yhtenä osajaostona tällainen tielautakunnan sovitteluelin. Sehän on aivan laillista toimintaa. Mitä tulee jääviysasioihin kunnan sisällä, niin omassa kotikunnassani Ilomantsissa tiedän satavarmasti sen, että siellä kyllä jääviysasiat hoidetaan minun mielestäni esimerkillisesti. Jos joku jäsen epäilee, että joku on käsittelemässä jonkun sukulaisensa asiaa vaikka nyt lautakunnassa, niin aivan varmasti siitä huomautetaan. Ja toisen tiekunnan vuotuinen rahankäyttö on suurin piirtein 1 500 euroa per vuosi. Elikkä näillä rahoilla, mitä tiekunta käyttää tienhoitoon joka vuosi, ei edes yhtä käräjäjuttua hoidettaisi. Se maksaa niin turkasen paljon. Elikkä tässä on selkeästi oikeusvaje että yksityistielakia voidaan muuttaa siltä osin, että nämä tielautakunnat palautetaan. Muistan erään lohkomistoimituksen, jossa maanmittari jakoi tontin ja perusti sinne tieoikeuden ja antoi sitten tälle
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 keskustelussa nyt on semmoinen ongelma meillä — kun jäin miettimään, että miten mennään — että tässähän käy nyt sillä tavalla, ettei meillä ole maakuntalakia eikä meillä ole maakuntia, mutta tämä laki menee eteenpäin. Näinhän tässä tulee käymään. Ja ennen kuin ne maakuntalait ovat voimassa, niin tämä laki on voimassa. Jos maakuntalait viivästyvät vielä huomattavasti eteenpäin, meillä on se tilanne tässä jatkossa, että tämmöistä sovittelulautakuntaa ei ole olemassa, ei ole lain määräämää virkamiestä, joka rupeaa hoitamaan näitä riita-asioita eteenpäin, ja se on ainoastaan käräjäoikeusasia. Jos miettii näitä yksilön oikeusturvia, ne ovat aika hankalassa tilanteessa tässä väliajalla, ennen kuin tämä asia on saatu rakennettua loppuun. Siksi
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Nyt en ole ihan varmalla pohjalla puhuessani tästä asiasta, mutta ymmärtääkseni on olemassa sovittelujärjestelmä, jossa voidaan sovitella vähäisiä riita-asioita. Nyt yksityistieongelmiin tietenkin voi tulla tilanne, että siinä ei ole enää vähäisestä riita-asiasta kyse — en osaa sitä tasoa siihen määritellä — mutta ymmärtääkseni tällainen sovittelumahdollisuus on olemassa
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Ehkä kerroin äsken vähän huonosti tuon tilanteen, mutta tässä on todella tämmöinen tilanne menossa. Tämä laki sisältää sen, että nämä sovittelulautakunnat poistuvat. Ne häviävät meiltä kokonaisuudessaan sieltä kunnista. Kuntiin ei tule enää sovittelulautakuntaa eikä virkamiestä, joka
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-06-19 Meillä on valtakunnallisesti jokaisessa maakunnassa sovintotoimistot, jotka tekevät näitä sovitteluja, ja THL hoitaa tätä sovittelukoneistoa, jossa on yleensä sitten noin kolmisenkymmentä vapaaehtoista sovittelijaa ehkä neljän viiden vakituisen henkilön ohjauksessa, jotka sovittelevat näitä riita-asioita, mutta kun tätä asiaa kysyin, niin he pääsääntöisesti käsittelevät rikosasioita ja siinä mielessä ei ollut heille mitenkään tuttu alue. Pyysin, että valiokunta olisi pyytänyt lausuntoa sovittelusta, nimenomaan THL:ltä, tästä johtuen, että olisiko heillä resursseja ja osaamista ottaa tieriitoja omalle työsaralleen. Sitten toisena elementtinä tietysti on, että käräjäoikeuksissa on myös sovittelutoimintaa, eli käräjäoikeuksissa voidaan sovitella pyydettäessä asioita. Mutta kysymyshän on tässä tavallaan siitä, kun jää nyt käteen se, että jos haluat riitasi aktivoida, niin ensisijaisesti sinun pitää tehdä siitä käräjäoikeuteen... Monesti menee niin, että poliisi tulee paikan päälle, kun on riita siihen muotoon mennyt, ja tehdään rikosilmoitus jonkun naapurin asiaan koituvasta kohtuuttomasta toiminnasta, ja se lähtee käräjäoikeuteen. Niin kuin edustaja Semi toi tuossa esille, nyt meillä ei ole sellaista
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-06-19 Arvoisa puhemies! Vielä totean, että jos nyt menetetään juuri se toimielin, joka tätä on tehnyt, niin meillä on kuitenkin olemassa tällainen mahdollisuus juuri näitten sovittelutoimistojen kautta, että siellä voidaan sovitella myöskin riita-asioita eikä pelkästään rikosasioita.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 He joutuvat valitsemaan usein ruuan ja lääkkeiden välillä. Usein he ovat ikääntyneitä naisia, pitkää työuraa tehneitä, lapsia synnyttäneitä naisia. Pääministeri Sipilä, te lupasitte ennen viime vaaleja, että eläkeläisiltä ei leikata senttiäkään. Tuo lupaus ei ole pitänyt. SDP esitti jo 2017 vaihtoehtobudjetissaan 30 euron kuukausikorotusta alle 1 400 euroa saaville eläkeläisille.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Kiitoksia kysymästä. Tämä hallitushan ei suinkaan ole leikannut kaikesta, niin kuin te annatte ymmärtää. Esimerkiksi pitkäaikaistyöttömien eläketuki nosti reilusti enemmän kuin 30 euroa eläkettä. Tämä hallitus on myös nostanut takuueläkettä. Me olemme laskemassa lääkekattoa. Pienimpiä päivärahoja on korotettu. Kyllä, olen sitä mieltä, että eläkeköyhyyttä on torjuttava. Meillä ei ole ainoastaan vanhuuseläkeläisiä, vaan meillä on työkyvyttömyyseläkeläisiä, nuoria eläkeläisiä — kaikkien asemaa täytyy parantaa. Se, mitä tehdään ja on tehty kehyksessä, on hallituksen yhteisvastuullinen päätös, ja siitä vastaa koko hallitus, ja miten tapahtuu se, mitä on kehyksessä päätetty, siitä päättää myös koko hallitus, ja me katsomme yhteisesti, mitä budjettiriihessä ensi syksynä tapahtuu.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa hallitus, viime kesänä keskustan eduskuntaryhmän johto vaati toimenpideohjelmaa eläkeläisten köyhyyden torjumiseksi. Myös entinen keskustan pääministeri on tänään todennut, että eläkeläisten aseman parantaminen on mahdollista. Pääministeri Sipilä, kun en nyt ministeri Mattilalta saa vastausta, te ennen vaaleja lupasitte, että eläkeläisiltä ei leikata.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-03 jo noin neljäkymppiä tällä kaudella. Yhteinen huolemme on siitä, että niiden kaikkein pienituloisimpien eläkeläisten tulotasoa nostettaisiin. Jaamme tämän yhteisen huolen pienituloisista eläkeläisistä. Mutta, arvoisa edustaja Rinne, sitä, että puhutaan 100 euron netosta, joka tarkoittaa Eläketurvakeskuksen laskelman mukaan 1,4:ää miljardia euroa, samaan aikaan kun te, edustaja Rinne, olette vastustaneet täällä kaikkia säästöjä, jotka olemme tehneet, 4 miljardin säästöjä — te olette vastustaneet niitä toimia, joilla työllisyys on saatu siihen kuntoon,
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Toimeentulon lisäksi palvelut vaikuttavat ikäihmisten hyvinvointiin. Viime viikolla keskustelimme täällä kotihoidosta ja ministeri Saarikko kertoi, että tavoitteena on lisätä kotihoitopainotteisuutta ja vähentää tehostettua palveluasumista. Tämä on huolestuttava viesti, sillä tehostetun palveluasumisen paikoista on valtava pula ympäri Suomea, ja siitä johtuu osittain myöskin tämä kotihoidon kriisi, josta viime viikolla puhuttiin. Kotona asuu ikäihmisiä, erityisesti muistisairaita, joiden oikea asumisen paikka ei ole enää koti.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 Havaitsen, että sosiaalidemokraattien linja on tältä osin muuttunut. Minulla on ollut vakaa käsitys siitä, että Suomessa kaikki puolueet ovat hyväksyneet sen yleisen periaatteen, jonka mukaan me pyrimme järjestämään palvelut paremmin ihmisten kotiin. Tuosta hengestä ja ajatuksen vahvasta virrasta lähti myös vanhuspalvelulaki, joka sosiaalidemokraattien johdolla viime vaalikaudella hyväksyttiin.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Eläkeläisten määrä Suomessa kasvaa valtavaa vauhtia, ja tämän myötä myös heidän ostovoimallaan olisi suuri merkitys kansantalouden kannalta. Koen itse ainakin näin vielä uudehkona kansanedustajana tämän keskustelun täällä salissa aika hämmentävänä. Se on sellaista juupas—eipäs-leikkiä, että jatkuvasti halutaan luvata, että nyt korotetaan eläkkeitä. Nyt meidän meidän oppositiokollegamme ovat jopa lähteneet ehdottelemaan näitä konkreettisia, tosiaan 100 euron ja tällaista huutokauppaa, kuka tarjoaa eniten rahaa eläkeläisille. Tähän tarvittaisiin joku ihan uudenlainen, älykäs lähestymistapa, jossa kiinnitettäisiin huomiota just niihin asioihin, jotka eläkeläisiä varsinkin häiritsevät, ja yksi niistä on se, että eläkkeiden verotukset ovat yhä aika kovia suhteessa ansiotulojen verotukseen.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-05-03 jaan sen huolen siitä, että meillä on Suomessa valtava määrä hyvin pienituloisia eläkeläisiä. Siksi meidän täytyy tehdä hyvää talous- ja työllisyyspolitiikkaa, jotta meillä on vahva hyvinvointiyhteiskunta, jotta me pystymme pitämään eläkelupauksista ja palvelulupauksista huolta. Mutta meillä on paljon erilaisia työvälineitä, ja verotus on yksi keskeisin. Tämä hallitus on tehnyt määrätietoisesti ratkaisut niin, että kun me olemme työn verotusta keventäneet, niin samat kevennykset on tehty myöskin eläkeläisille, pois lukien työtulovähennys, joka tehtiin heti kauden alussa. Sen tähtäimenä oli nimenomaan se, että me saimme nimenomaan kaikkein pienituloisimpia töitä houkuttelevammiksi ja työn vastaanottamisen kynnystä alemmaksi. Mutta muutoin
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-05-03 Mutta ministeri Mattila nosti esiin myös sen, että meillä on myös nuoria eläkeläisiä työkyvyttömyyseläkkeellä aivan liikaa ja moni heistä pystyisi tekemään työtä, jotakin toisenlaista työtä kuin sitä, mihin he ovat saaneet työkyvyttömyyseläkkeen, mutta he eivät uskalla tarttua työnteon mahdollisuuteen, koska he pelkäävät menettävänsä toimeentulonsa, pelkäävät menettävänsä eläkkeen.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Äärimmäisen hyvä kysymys. On hallituksella meneillään hankkeita. Yksi on niin sanottu OTE-hanke, joka jatkaa Osku-työtä edellisten hallitusten ajalta, eli Osatyökykyisille tie työelämään ‑hanke, jonka puitteissa nimenomaan ollaan kehitetty niin sanottua lineaarista mallia, joka sovittaa yhteen eläkkeen ja työtulon järkevällä
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-05-03 rouva puhemies! Moni pienituloinen eläkeläinen joutuu jo tänään, todellakin, valitsemaan esimerkiksi lääkkeiden ja ruuan välillä. Tämä tilanne voi pahentua, kun tulee hallituksen sote- ja maakuntauudistus — jos se menee läpi. Asiantuntijat ovat varoittaneet, että maakunnilla ei käytännössä ole muuta mahdollisuutta korjata talouttaan, kun ne joutuvat ahdinkoon, kuin asiakasmaksujen korottaminen. Asiantuntijat ovat varoittaneet, että korkeat asiakasmaksut voivat johtaa siihen tilanteeseen, että se valinnanvapaus, jota hallitus niin kovasti kehuu, on sellaista valinnanvapautta, että pienituloinen eläkeläinen, pienituloinen ihminen, joutuu valitsemaan, otanko sosiaali- ja terveyspalveluja vastaan vai ostanko ruokaa.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Kysymys on arvokas ja tärkeä. Kiitän mahdollisuudesta saada hälventää niitä pelkoja, jotka ovat liittyneet nimenomaan asiakasmaksujen korotuspaineisiin sote-maakuntauudistuksessa. Osana uudistusta hallitus on valmistellut asiakasmaksulain uudistuksen. Siinä itse asiassa kaikkein kriittisimpänä ja tärkeimpänä uudistuksen osana on nimenomaan pitkäaikaispalvelut koskien juuri vaikkapa vanhuksia, joiden maksukäytänteet ovat hyvin eriarvoisia ja kirjavia riippuen kotikunnasta. Nyt nämä maksut ensinnäkin tuodaan määritelminä ensimmäistä kertaa selkeämmin lain tasolle, niiden kriteerit yhtenäistetään, ja mikä tärkeintä, hallitus on sitoutunut siihen, että asiakasmaksuilla kerättävää kokonaispottia,
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Alinta eläkettä saavien toimeentulosta huolehtiminen on äärimmäisen tärkeä kysymys, ja tämän takiahan joitakin vuosia sitten perustettiin takuueläke ja siihen liittyen kerralla 100 euron korotus. Mutta tämä on aihe, josta ei pitäisi käydä huutokauppaa. vappuna esitti, että tämä ehdottamanne korotus — mainitsin nimen tarkoituksella, jotta saatte puheenvuoron — tehtäisiin useiden vuosien aikana eli kaiketi noin kolmen vuoden aikana. Tämän aamun Helsingin Sanomissa sanoitte, että useiden vaalikausien aikana, eli se on noin yksitoista
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Niin, hallitus on nostanut takuueläkettä kolmeen otteeseen, ja nyt riihessä on päästy neuvotteluissa siihen, että pääsemme myös lääkekattoa laskemaan tulevaisuudessa. Sen lisäksi meillä on perustulokokeilu, vaikka se ei suoraan näihin eläkkeisiin niin liitykään, mutta uskon, että perustulokokeilu sinällään tuo meille positiivisia kokemuksia ja myöskin tietoa siitä, mihin suuntaan työelämää täytyy kehittää, koska työeläkkeitten kautta myöskin sitten se eläke kertyy. Sen lisäksi
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-05-03 Tämän päivän Yleisradion puoluegallup kertoi, että pääministerikisasta puheenjohtaja Rinteen ja puheenjohtaja Orpon välillä näyttää tämän päivän valossa tulevan erittäin tiukka. No, tämä on johtanut siihen, että puheenjohtaja Rinne on lähtenyt jo täysin laukalle, kuten vappupuheesta huomasimme. Mihin hän ehtiikään vielä vaaleihin mennessä? Itse asiassa olisin kysynyt valtiovarainministeri Orpolta: kun SDP Rinteen johdolla on nyt esittänyt noin 1,5 miljardia euroa eläkeläisille, esitti kehysriihen yhteydessä vajaan miljardin euron pakettia,
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-05-03 Siis jos tämä eläkelupaus kuitenkin sitten kokonaisuudessaan toteutuessaan on noin 1,5 miljardin luokkaa, yli miljardi joka tapauksessa, riippuu hieman laskentatavasta, jos se teidän eriarvoisuusohjelmanne oli 850 miljoonaa, sitten teillä on sosiaaliturvamalli, josta olisi mielenkiintoista nähdä ne teidän laskelmanne, nämä ovat aivan hirvittäviä summia, aivan hirvittäviä summia, kun me olemme kovalla työllä, raskailla päätöksillä saaneet velkaantumisen taittumaan, me olemme saaneet työllisyyden kasvuun. Te rahoittaisitte tätä verotusta kiristämällä, työn ja yrittämisen verotusta.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! On sinällään mielenkiintoista se, että kokoomus pitää laukalle lähtönä sitä, että haluaa pitää eläkeläisten toimeentulosta huolta. On sinällään käsittämätöntä, että pääministeri sanoo vastuuttomaksi sitä, että haluaa pitää pienituloisten eläkeläisten toimeentulosta huolta. Minun mielestäni, Minun mielestäni, arvoisa puhemies, on vastuutonta ja moraalitonta se, että on valmis pienentämään eläkeläisten toimeentuloa, ei ole valmis korjaamaan eläkeläisten toimeentuloa. Arvoisa pääministeri Sipilä, ministeri Orpo, te olette avanneet valtion rahapussin ja jakaneet omille taustaryhmillenne metsälahjavähennyksen, miljoonaperintöjen veronkevennyksen ja apteekkarivähennyksen. Tämä on 200 miljoonan euron paukku vuositasolla, 200 miljoonaa euroa vuodessa
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa rouva puhemies! Niin kuin totesin omassa ensimmäisessä puheenvuorossani, juuri tämän huolen vuoksi hallitus on korottanut niitä kaikkein pienimpiä, takuueläkkeellä olevien ihmisten eläkkeitä. Samoiten vähimmäispäivärahoja korotettiin viime kehysriihen päätöksillä. Arvoisa edustaja Rinne, jos me laskemme nyt suurin piirteinkään nämä kaikki, mitä te olette täällä vastustaneet ja mitä te olette uusia esittäneet, niin suuruusluokassa palataan jälleen siihen 8—9 miljardin velan tekemiseen per vuosi. Eli tämän kyselytunninkin aikana tulee miljoona euroa julkiseen talouteen näillä puheilla lisää. Nyt me tarvitsemme vastuullisuutta ja me tarvitsemme myöskin sitä, että ihmisille tulee oikea, realistinen kuva siitä, mitä voidaan odottaa. Me emme ole vieläkään valtiontaloudessa tasapainossa, ja meillä on tulossa ne ikääntymisen huippuvuodet vasta noin 10 vuoden kuluttua, ja silloinkin meidän pitää pystyä palvelulupauksistamme pitämään kiinni.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-03 vuodessa keskimäärin puoli miljardia enemmän kuin saa takaisin, ja tämä uhkaa kasvaa entisestään. Hallitusohjelman mukaan EU:n rahoitusneuvotteluissa pitää noudattaa tiukkaa budjettikuria ja Suomen EU-maksuosuuden pitää olla kohtuullinen ja oikeudenmukainen.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Emme tietenkään aio. Puhutte, hyvä edustaja, komission esityksestä, ette Suomen kannasta. Tästä neuvottelut alkavat. Suomi tulee tekemään kaikkensa, että tämä kohtuuton ja yliampuva esitys tulee laskemaan — ja se tulee laskemaan, koska moni muu jäsenmaa on tästä samaa mieltä. Meillä on odotettavissa noin 1,5 vuoden prosessi, vähintään vuoden neuvotteluprosessi, joka tulee todennäköisesti menemään seuraavalle vaalikaudelle asti, sekä eurovaalikaudelle että Suomen vaalikaudelle. Ja me tulemme kulkemaan pitkän tien ennen sitä lopullista tulosta, joka on jotain aivan muuta kuin tämä täysin väärällä kiertoradalla kulkeva komission esitys, jonka kanssa meillä ei todellakaan ole mitään tekemistä, vaan me tuomme julki omat kantamme, jotka ovat entuudestaan jo tiedossa. Muun muassa brexit pitää huomioida täysimääräisesti tulevassa rahoituskehyksessä. Joten olkaa huoletta, komission esitys on hyvin kaukana siitä, mikä on todellinen lopputulos, silloin kun se joskus 1,5 vuoden päästä ehkä nähdään.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-05-03 Hallitus on siis jo käytännössä hyväksynyt tämän jäsenmaksujen kasvattamisen, ja nyt eurooppaministeri puhuu muuta. Kaikissa muissa nettomaksajamaissa valtiojohto on tyrmännyt korotuksen. Aikooko Suomi nyt jäädä yksinään ojentelemaan setelipinoja Brysseliin? Pääministeri Sipilä, tehän edustatte puoluetta, joka ainakin omien sanojensa mukaan ajaa maatalouden asiaa. Oletteko ehkä huomannut, että EU aikoo tässä esityksessään leikata maataloustukia jopa 5 prosenttia? Keskustako nyt levittää kätensä ja antautuu tämän edessä?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-05-03 Arvoisa puhemies! Tässä oli kyllä nyt edustaja Mäkelällä aikamoinen ristiriita näitten kahden puheenvuoron välillä. Jos ei mistään leikattaisi, niin kyllä tuo nousisi sinne 1,2:een bkt:sta. Eli kumpaa mieltä te nyt olette: että pitää alentaa sitä tasoa vai korottaa maksuja ja saantoja? Me olemme sitä mieltä, että tämä budjetin kokonaistaso on liian korkea, kuten ministeri Terho tuossa kuvasi. Mutta budjetissa on paljon hyvääkin. Sinne on mennyt hyvin Suomen tavoitteet siitä, että puolustusyhteistyötä kehitetään, siihen varataan rahoja, Erasmus-ohjelma, joka mahdollistaa eurooppalaisille opiskelijoille opiskelun, tuplaantuu. Siellä on myöskin yrityksille uusia rahoitusinstrumentteja, joita Suomi on pystynyt hyvin
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-05-03 EU ehdottaa, että sen budjetti tulee kasvamaan tulevina vuosina, vaikka Britannia onkin eroamassa unionista. Suomen EU-maksu tulee kasvamaan, jos komission esitykset menevät läpi jäsenmaiden käsittelyssä. Eurooppaministeri Terho on kuitenkin sanonut, että ”komission esitys on kokonaistason osalta yksiselitteisesti Suomen kantojen ja tavoitteiden vastainen”. Samaan aikaan pääministeri Sipilä on todennut, että Suomen keskeisiä prioriteetteja on huomioitu.
Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-05-03 Kokonaistaso on liian korkea, kuten sanoin ja kuten pääministeri sanoi, ja tästä hallituksen linja on täysin kristallinkirkas. Sitä tullaan saamaan alaspäin, koska monet nettomaksajamaat ovat tyytymättömiä tähän tasoon. Tämä on aivan normaali prosessi, että komissio ensin ehdottaa jotain suorastaan kuvitteellisen korkeaa ja sen jälkeen se neuvotellaan alaspäin, johonkin, mikä on realistista. Mitä tulee Suomen saanteihin tulevassa rahoituskehyksessä, niin sitähän ei etukäteen määritellä silloin, kun käydään läpi tätä prosessia. Siinä ei päätetä, mitä mikäkin maa tulee saamaan, vaan se tapahtuu sitten maakohtaisesti eri ohjelmien kautta, joten on mahdotonta etukäteen tarkalleen sanoa, mikä on minkäkin maan nettomaksajuus tulevalla rahoituskehyskaudella.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-05-03 puhemies! Sininen tulevaisuus on EU-kriittinen puolue. Hyvä, että me olemme hallituksessa tästä neuvottelemassa, koska eräs toinen puolue tässä ei näköjään edes huomannut, että neuvottelut ylipäätään ovat alkaneet, vaan luulevat, että tämä oli jo tässä. Mutta niin kuin ministeri Terho kertoi, tämä on komission esitys ja nyt alkavat pitkät neuvottelut, joissa pitää puolustaa Suomen kansallista etua, ja uskon, että sen hallitus myös tekee. Meidän verrokkimaamme, kuten Ruotsi, Hollanti, ovat tyrmänneet tämän esityksen. Ruotsin talousministeri Magdalena Andersson kutsui ehdotusta Ruotsin kannalta kohtuuttomaksi, ja näin voi sanoa myös Suomen kannalta. Sen verran pitkä prosessi tästä ilmeisesti tulee, että kyllä Sininen tulevaisuus tulee tästä tekemään vielä eduskuntavaaliteeman, että tällaiseen ei suomalaisten veronmaksajien rahoja laiteta. Mutta tämä hallitus pohjaa hallitusohjelmaan, joka on hyvä.