samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Kun Oulussa paljastui järkyttäviä lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia, demareiden ryhmäpuheenjohtaja Antti Lindtman kutsui kaikki ryhmät koolle pohtimaan ratkaisuja ongelmaan. Kun hoivakodeissa paljastui järkyttäviä laiminlyöntejä, samainen Lindtman kutsui opposition koolle tekemään hallitukselle välikysymyksen. Nyt voi kysyä, kumpi toimintatapa tähtäsi itse ongelman ratkaisemiseen ja kumpi vain poliittisten irtopisteiden keräämiseen. Tämä ei kuitenkaan ole kysymykseni. Tärkeintä on vanhusten hyvä ja inhimillinen hoiva, ja se vaatii vanhuspalvelulain kiristämistä. Täällä on ollut esillä sote-uudistus, joka tuo lisää muskeleita julkiselle järjestäjälle, joita jatkossa on 18 ja nyt 200.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Esitysten osalta sama vastaus kuin aiempaan henkilöstömitoituskysymykseen: vanhuspalvelulain äkkinäiset muutokset lyhyellä valmistelulla nyt eivät ole mahdollisia. Mutta periaatteena ajatus siitä, että me vahvistamme yritysten yhteiskuntavastuuta vaikkapa sitten lain pelotteella ja sanktiolla, on minusta oikein. Meidän tarvitsee tehdä nyt aika paljon, että ihmisten luottamus vanhuspalveluihin palaa tai säilyy. Erityinen ryhtiliike siellä joukossa on myös paljon hyvää, ja totta kai myös julkisella palveluntuottajalla on tekemistä. Mutta jos se vaatii sitä, niin tämänkaltaiset toimet, että me lisäämme valvontaa tai vahvistamme sanktioita, kaikki sopivat minulle erinomaisesti. Joudun vain kysymään: Mikä yhteiskuntakuva Suomesta muodostuu, jos me huolehdimme ihmisarvosta ja ihmisoikeuksista vain sanktioilla ja valvontaviranomaisella? Eikö näiden, ikäihmisistä huolehtimisen, pitäisi olla suomalaisen sielunmaiseman ydinlähtökohtia?
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Nyt te ette saa täällä kerrottua, oletteko te edelleen samaa mieltä ja aiotteko te tämän esityksen tuoda vai ette. Mitä tässä välissä tapahtui? Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowicz,
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Siitä huolimatta, että oman puolueeni eduskuntavaaliohjelmassa otimme kantaa hoitajamitoituksen puolesta ja olen tuon takana henkilökohtaisesti, totean, että päästämme kyllä itsemme hiukan liian helpolla, jos ajattelemme, että ympärivuorokautisen hoivan mitoituksella ratkomme kaiken sen, mihin suomalaisen yhteiskunnan ikääntyminen johtaa. Toivoisin kuulevani teiltä myös muita ratkaisuesityksiä, kaikkia niitä vaihtoehtoja, joita myös esimerkiksi hallituspuolueiden riveistä tänään on esitetty. Lähtökohtaisesti pidän oikeutettuna ja on aivan täysin käsissänne ja demokratian pelisääntöjen mukaista, että me käymme tästä ensi viikolla, ymmärtääkseni, välikysymyskeskustelun.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Tuosta on hyvä jatkaa, koska minusta on aika paljon käsienpesua nyt tässä salissa. Me olemme kaikki olleet ratkomassa näitä asioita niin hyvänä aikana kuin huononakin aikana, ja me tiedämme, että tämä on erittäin monimutkainen ja haastava kokonaisuus. Meidän vanhusten määrä kasvaa, tuplaantuu 20‑luvun aikana, ja meillä on samaan aikaan erittäin iso ongelma meidän huoltosuhteessa, eli työssäkäyvien määrä vähenee. Meillä on tämä ongelma ollut tiedossa, ja ihan yhdessä olemme pyrkineet myöskin näitä aikanaan ratkomaan. Mutta pitää katsoa kokonaisuutena tätä vanhuspalvelulain uudistamista, ja se vaatii perusteellisen valmistelun: pitää katsoa kotipalvelut, omaishoito, nämä valvontajärjestelmät ja sanktiot ja tehdä se sote-uudistus.
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Nuo viime päivien uutiset ovat todellakin olleet järkyttävää luettavaa ja kuultavaa. Se on meille kaikille selvää. On hyvä, että asioita selvitetään sen jälkeen, kun tuo kohu syntyi, mutta on erittäin väärin, että tämä selvitys tapahtuu mediakohun ja nyt sitten tämän poliittisen vaalikiiman vuoksi. Se on ihan väärin vanhuksia kohtaan. Tulee muistaa, että nyt nautitaan edellisen hallituskauden saavutuksista. Kuuluisat sosiaalidemokraattivaltiovarainministerit Urpilainen ja Rinne leikkasivat miljardilla kuntien valtionosuuksia. Se on järkyttävä tieto. Ja nyt tätä hintaa maksetaan — tätä hintaa, jota sosiaalidemokraatit täällä nyt huutavat kurkku punaisena. Nyt jos te saatte sote-lait nurin, edessä on ulkoistamisen aalto, ja suomalainen vanhus on erittäin huonossa vedossa sen jälkeen. Me siniset haluamme, että jatkossa meillä on käytössä 18 maakuntaa, jotka ammattitaitoisesti valvovat vanhustenhoitoa. Näinhän se ei toimi. Me haluamme, että soteen otetaan yhteiskuntavastuupykälä.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! On totta, kuten kysyjä huomauttaa, että täällä eduskunnassa käsittelyssä olevassa valinnanvapauslaissa — joka määrittelee siis ne toimintatavat, joilla yksityinen sektori ja kolmas sektori palveluntuottajina jatkossa ovat osa — määritellään tarkemmat velvoitteet raportoida toiminnasta ja tileistä ja toiminnan lähtökohdista sille, joka palveluista maksaa, eli maakunnalle. Tältä osin tilanne siis yritysten valvonnan osalta selkiytyy. Samoin maakunnalla on vastuu ja mahdollisuus pykälien nojalla pahimmillaan esimerkiksi keskeyttää toiminta, jos se ei vastaa laatuodotuksia ja niitä kriteerejä, joita maakunta on palveluntuottajille asettanut.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 ei aiheuta sitä, että emme pysty tästä vaikeasta asiasta keskustelemaan. Virheitä on tehty, ja tärkeintä olisi, että oppisimme niistä, ja sen takia liian suuri toistensa syytteleminen ei auta. Meidän pitäisi käynnistää nyt työ ikäihmisten tilanteen korjaamiseksi yhteiskunnassa. SDP julkaisee lähiaikoina ikäpoliittisen ohjelman, joka on siis valmisteltu ennen näiden ikävien tapausten esilletuloa, ja ohjelmassa on selkeitä ratkaisuja asioiden korjaamiseksi, muun muassa se, että sitovat hoitajamitoitukset kirjattaisiin lakiin, mutta ohjelmassa käsitellään myös ikäystävällisen yhteiskunnan rakentamista, terveyden ja hyvinvoinnin edistämistä, oikea-aikaisten ja tarpeenmukaisten palvelujen saatavuutta ja myös hoito-, hoiva- ja kuntoutuskysymyksiä.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Heti vain, kun ohjelmanne on julkinen, vaikka tänä iltana. Monet puolueet ohjelmiaan ovat julkaisseet, ja lähtökohtaisesti ajattelen niin, että viime vuosien aika vaikea, vaativa ja repivä väittely sosiaali- ja terveyspalveluiden rakenteista, valinnanvapaudesta ja maakunnista ja kuntien roolista on ollut lähestymistapa, joka ehkä suomalaisia ei ole puhutellut. Se onkin ollut ehkä enemmän pohdintaa hallinnosta ja järjestämisen mallista. Tämä keskustelu, joka tänäänkin virisi voimakkaasti osaksi kyselytuntia, sen itse asiassa koko sisällöksi, kuvastaa minusta suomalaisten tuntoja. Näistä asioista ainakin saamiemme yhteydenottojen perusteella tiedämme suomalaisten olevan huolissaan.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-31 rouva puhemies! Kiitos hyvistä puheenvuoroista ja kiitos myös ministerille. Tämä 12-vuotinen suunnitelma-ajattelu on kyllä erittäin tervetullutta. Meidän pitää nähdä kauemmaksi tätä kokonaisuutta ja ajatella yhtenäisiä liikkumisen ja kulkemisen ketjuja — radat, tiet, saattoliikenne, tämä kokonaisuus — niin että ihmiset pääsevät liikkumaan sujuvasti, mutta myös tavarat ja kaikki muu. pystyttävä myös näkemään kauemmaksi teknologian kehittymistä, ja se on ehkä se, mikä eniten estää meidän poliitikkojen hyvää katsetta sinne kauas tulevaisuuteen. Meidän pitäisi olla teknologianeutraaleja lainsäädännössä ja rohkeasti nähdä, että maailma menee kovaa vauhtia ja me emme tiedä, mitä 10—15 vuoden päästä tulee tapahtumaan.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 puhemies! Kiitoksia myös ministeri Bernerille tämän parlamentaarisen työryhmän johtamisesta. Ei se ihan helppo nakki ollut, mutta maalissa ollaan tältä osin kuitenkin. Arvoisa puhemies! Kysymyshän on poliittisen tahtotilan muodostamisesta, tällä suunnitelmalla tullaan tulevaisuudessa sitä tahtotilaa määrittelemään, ei neljäksi vuodeksi vaan 12 vuodeksi, ja luomaan prosessi, joka kulkee koko ajan eteenpäin. Siihen tarvitaan sitten tietystikin sitä rahoitusta. Tämä 1,3 miljardia perusväylänpitoon ilman muuta tarvitaan, plus myös tietystikin kehittämismäärärahat, onko se sitten 500 miljoonan vai miljardin euron taso. Keskustan ryhmä ja keskusta on kyllä valmiina tukemaan sitä, että haetaan todella muitakin kuin
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 rouva puhemies! Todellakin on hienoa, että tällainen järjestelmäsuunnitelma on nyt tehty, mutta kysyisin: kun tiedämme valtiovarainministeriön kankeuden, voiko tämä valtakunnallinen suunnitelma kaatua naiiviuteensa siinä mielessä, että maakuntien edustajat kuitenkin aina vain edelleen tappelevat verissä päin siitä, minne sitä rahaa annetaan, että käykö sitten kuitenkin niin, että taas joku hallitus korjaa elikkä pyyhkii yli edellisen hallituksen hankkeita? Tämä on se vaara, nimenomaan jos eivät liikennemäärät edes riitä kriteeriksi — sekään ei tunnu riittävän, kun esimerkiksi Kolmostie Tampere—Pohjanmaa-välillä on edelleen ilman rahaansa, vaikka se on läntisen Suomen pääväylä. Sitten taas kun puhutaan muusta kuin liikenteen määristä, elikkä elinkeinotoiminnasta, niin silloinhan meidän pitäisi rahoittaa myös Pohjois-Suomea ja muun muassa matkailuteitä ja niin edelleen. Miten tämä yhtälö ratkaistaan, jos sitä rahaa ei ole tarpeeksi? Tässä on juuri se vaara, että vaikka tämä on hyvä asia ja hyvä hanke, se kaatuu tähän sitten taas jälleen kerran. Sen takia me tarvitsemme myös väyläyhtiön, joka
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-31 puheenjohtajana sitten veti maaliin nämä. Näen itse samalla tavalla kuin edustaja Rossi, että kyllähän tämä on ikään kuin tietynnäköinen poliittinen tahdonilmaus sille, että Suomessa pystytään yksissä tuumin rakentamaan pitkäjänteistä suunnitelmaa sille, miten eri alueita Suomessa tullaan kohtelemaan nimenomaan liikennepolitiikan näkökulmasta. Itse ajattelen sillä tavalla, että Suomessa on neljä suuraluetta, pohjoinen, länsi, etelä ja itä, ja kaikilla on omat tarpeensa. Ne ovat hieman erilaisia, mutta ne pitää ottaa huomioon, koska on erittäin tärkeätä, että teollisuudelle, yrittäjille ja ihmisille annetaan signaali siitä, mitä tulee tapahtumaan ja kuinka eri kuljetusmuodot tulevat kehittymään,
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 liikennejärjestelmäsuunnitelman työryhmässä sain itsekin olla mukana, ja kiitän siitä ilmapiiristä ja siitä yhteistyökyvystä, mistä saimme yli puoluerajojen tuossa työryhmässä nauttia. Nythän tuo työryhmämme tuotos on sisällytetty tähän selontekoon, josta olemme kovin yksimielisiä, ja sopu on tämän osalta käsin kosketeltavaa. Siksi vähän ihmetyttää tässä käydyssä keskustelussa se, miksi osa kollegoista on kokenut tämän yhteisen selonteon yhteydessä tarvetta harrastaa suoraan puoluepolitiikkaa ja luoda näin eripuraa. Ilmastonmuutoksen hillintä ja Suomen kilpailukyvyn edistäminen olivat ne tärkeimmät kaksi päämäärää tässä liikennejärjestelmätyössä, ja me näimme vahvasti tuossa yhteisessä työssämme, että päämäärät tukevat toisiaan eivätkä kilpaile keskenään sisältäen ristiriitaa.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 väistämättä todettava, että melkein yhdessä tuumin lähestulkoon kaikki sanovat, että autoverosta on luovuttava. Toiset luopuisivat nopeammin, toiset hitaammin, mutta kaikki näkevät autoveron ongelmana autokannan uudistumisen yhteydessä. Jos me katsomme
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 rouva puhemies! Täällä on puhuttu näistä uusista rahoitusmalleista, ja perussuomalaiset esittivät vaihtoehtobudjetissaan uuden rahoitusmallin uusille suurille liikennehankkeille. Kyseessä oli siis laki, jossa jokainen eläkevakuutusyhtiö velvoitettaisiin sijoittamaan 5 prosenttia rahastojensa varoista liikennerahastoon. Tämä raha käytettäisiin päätie- ja rataverkon parantamiseen vuoteen 2025 mennessä.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-31 12 vuotta on pitkä aika etenkin teknologian kehittymisessä, mutta toisaalta jos me katsomme vaikka Suomen ajoneuvokantaa henkilöliikenteessä, niin se vaihtelee 9 vuodesta 14 vuoteen keski-iältään alueittain ja kuvastaa hyvin sitä, että ratkaisut, jotka me teemme nyt, vaikuttavat vielä 2030-luvullakin, ja tämä tuo tähän työhön varmasti oman haasteensa. Minä vielä erikseen pyytäisin, että jos ministeri avaisi hiukan sitä, miten olette suunnitelleet käytännön tasolla, että jatkossa yhteensovitetaan näitä intressejä, joita nyt selonteossakin esiteltiin, eli ilmastonmuutoksen torjuntaa, kilpailukyvyn edistämistä ja alueiden elinvoiman ja saavutettavuuden turvaamista.
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-31 Jag vill också på hela svenska riksdagsgruppens vägnar tacka minister Berner för hennes initiativ till de parlamentariska arbetsgrupperna och alla kollegor som har varit med i det här arbetet. För ett litet land som Finland är det viktigt med långsiktighet och en möjligast stor enighet kring strategiska satsningar — som infrastruktur är.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-31 Haluan kiittää tätä parlamentaarista työryhmää tästä työstä, joka on todellakin yli hallituskausien menevä suunnitelma. Tässä on katsottava niin elinkeinoelämän kuin myöskin yksittäisten tielläliikkujien tarpeita ja totta kai, niin kuin täällä monessa puheenvuorossa on tuotu esille, ennen kaikkea myös ilmastonäkökulmaa. Infran rahoitus tarvitsee varmasti uusia avauksia, ja täällä on moitteita annettu valtiovarainministeriön suuntaan siitä, että jarrumiehinä siellä tunnutaan olevan. Teknologia ehtii varmasti myöskin 12 vuoden periodilla moneen kertaan uusiutua ja parantua, joten välttämättä meidän ei kaikissa suunnitelmissa pidä lukkiutua siihen, mitä tällä hetkellä on, vaan asiat pystyvät kyllä aika tavalla muuttumaan 12 vuoden periodilla.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Itse olisin ryhmäpuheenvuoron käyttäjänä toivonut, että oltaisiin keskitytty varsinkin ryhmäpuheenvuorokierroksella tähän selontekokeskusteluun, mutta, arvoisat kollegat, haluan teille vielä tässäkin kohtaa tähdentää, että tuemme. En yksinkertaisuudessaan ymmärrä, miten tuosta lauseesta saa yhtälöksi julkisuudessa olleen tarinan, että me puolueena vaadimme nopealla aikajänteellä liikenteeseen 750 000:ta sähköautoa. Tätä tarinaa jatkettiin täällä salissa tänään, ja nyt tässä kohtaa haluan kertoa teille, että se ei pidä paikkaansa.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 toivottavasti parlamentaarisesti päästään yhteisymmärrykseen näistä asioista eteenkinpäin. Liikennejärjestelmäsuunnitelmassa on tarkasteltava kaikkia kulkumuotoja kokonaisuutena. Suomi on pitkien etäisyyksien maa, ja siksi siinä on otettava huomioon kaupunkiseutujen, työssäkäyntialueiden, pitkämatkaisen liikenteen ja haja-asutusalueiden erilaiset tarpeet. Ne tarpeet ovat eri puolilla Suomea hyvinkin erilaisia. Tiestön, ratojen ja vesiväylien säännöllinen huolto tulee aina halvemmaksi kuin viimeiseen asti lykätty perusparannus, ja siksi on erittäin hyvä, että tällä hallituskaudella on panostettu perusväylänpitoon. Se on oikea linja myöskin tulevaisuudessa, ja siksi se 300 miljoonaa euroa vuodessa lisää tulevaisuudessa on
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 Hieman jään miettimään, onko tämä kokonaismalli tämän eteenpäinviennissä liiankin raskas. Tähän sidotaan hirveän paljon voimavaroja eri tasoilla. Mutta ehkä se näin vaatii. Tärkeintä on, että parlamentaarinen työ on mukana ja eduskunnan tahto tulee lopulta esille. Tähän liittyy helposti se ongelma, että tällaisesta suunnitelmasta tulee hyvin jäykkä. Jos esimerkiksi johonkin 100 kilometrin päähän erämaahan
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-31 Kiitos ministerille ja kiitos muillekin hyvistä puheenvuoroista. Itse haluaisin lyhyesti muistuttaa meitä pohjoismaisesta ja globaalistakin yhteydestä. Tästä esimerkkinä on se, kuinka Mo i Ranan satamajohtaja Norjassa tuulettaa Vaasa—Uumaja-yhteyden uutta ympäristöystävällistä, tehokasta laivaa. Itse olen ollut monessa hankkeessa mukana Merenkurkun neuvoston kautta, jossa olemme norjalaisten ja ruotsalaisten ystävien kanssa myös miettineet, kuinka rakennetaan parempia yhteyksiä Ruotsin läpi läpi Atlantin rannikolle asti. Toivon siis, että jatkossa huomioidaan myös teollisuutemme sekä eri alueiden kytkökset muihin Pohjoismaihin ja myös muihin kansainvälisiin tavara- ja arvovirtoihin; mietin Koillisväylää, Kiinan uutta Silkkitie-strategiaa ja muitakin. Tämä varmaan auttaa meitä myös aktiviteeteissamme suhteessa Euroopan unioniin ja rahoituksen saamiseen. Jag skulle också vilja passa på
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 haasteellinen työ ollut ministerille vetää, ja toisaalta tässä katsotaan todellakin nyt 12 vuoden päähän tulevaisuuteen. Siksi on tärkeää, että täällä salissa nyt on hyvä, laaja yhteisymmärrys, että tätä asiaa viedään yhdessä eteenpäin. Totta kai tässä on haasteita, ja itsekin näen niin, että tämä rahoitusyhtiön perustaminen on se isoin kysymys, ja jos tässä, niin kuin täällä salissa, vallitsee hyvä yhteisymmärrys, niin siinä on mahdollisuuksia edetä. Täällä on esitetty
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Todellakin, kuten täällä keskustelussakin on tullut esille, Suomi täytyy tunnistaa neljään eri lohkoon ja ottaa huomioon niitten alueiden erilaisuus. Ihan yhtä tärkeätä on perusväylänpidon rahoituksen pitkäjänteisyydestä huolehtiminen hallituskausien jokaisella vuodella tästä eteenpäin. Yksi selkeä huomio on, että rahoituksen pitää lisääntyä ja sitä ei voida vähentää, ja sen vuoksi on tärkeää, että arvioidaan mahdollisuuksia vaihtoehtoisten rahoitusmallien käyttöönotolle muun muassa näiden hankeyhtiöiden muodossa.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Pohjalla on tosiaan kaikkien tunnustama korjausvelka, ja tämä hallitus on nyt ottanut sen ikään kuin haltuun, mutta samaan aikaan on todettava myös se, että hankkeisiin on sitten tullut investointivelkaa. Kun otetaan huomioon se, että liikenne on todella monimuotoista ja jokainen niistä muodoista vaatii omia panostuksiaan... Jos otetaan raideliikenne esimerkiksi, niin paikallisliikenne tarvitsee tietyn infran, pitkän matkan nopeat henkilöliikenteet tarvitsevat oman näkökantansa ja tilansa, missä liikkua, ja samaan aikaan kun tavaraliikenne liikkuu siellä samoilla raiteilla, niin havaitaan, että pelkästään raideverkkoa pitää kehittää monelta eri näkökantilta, ja tässä on suuria haasteita. Kokonaisuus tulee ottaa huomioon.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-31 Kiitos, että minäkin ryhmäpuheenvuoron pitäjänä saan toisen puheenvuoron. Olisin halunnut nostaa esille vielä pääradan tilannetta. Siis Helsingin ja Tampereen välinen osuushan on Suomen kirkkaasti vilkkaimmin liikennöity rataosuus, ja sillä on päivittäin haasteita. Kapasiteetti on aivan liian pieni siinä. Kuitenkin junaliikenne pääkaupunkiseudun ja Pohjanmaan, Keski-Suomen ja Satakunnan välillä kulkee Tampereen kautta pääradalla, ja Tampereen kautta Helsinkiin kulkee suuri osa koko Suomen rataliikenteestä. Niin kuin sanottu, kapasiteetti tällä osuudella on aivan liian pieni, ja olisinkin kysynyt nyt ministeriltä: voisitteko ajatella, että näitä suunnitelmia ja toteutuksia voitaisiin tehdä jotenkin nopeutetussa tahdissa, koska suunnitelmat vievät pitkään ja toteutus vie pitkään, mutta on mahdollista myös miettiä nopeutettuja vaihtoehtoja?
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Juuri niin kuin äskeisessä puheenvuorossa edustaja Tanus puhui, päärata on todella ylivoimaisesti eniten liikennöity rata, ja tämä alkupää erityisesti täytyy saada kuntoon, jotta myös yhteydet Poriin, Jyväskylään ja myös pohjoiseen toimivat. Minun mielestäni kannattaisi nyt unohtaa nämä hötkyilyt Jäämeren radoista ja Tallinnan-tunneleista ja keskittyä suomalaiseen liikenteeseen. Mutta mitä tulee päästöihin, niin tuo tavoite, 700 000 sähköautoa 2030 mennessä, on ylioptimistinen. Ja todellakin, riittävätkö koboltti- ja litiumvarat? Onko se eettisesti oikein, että lapset sitä kaivavat Kongossa? Ja mihin on unohtunut biodiesel, mihin on unohtunut biokaasu, jota Suomessa voidaan tuottaa? Jotenkin tämä keskustelu on harhautunut väärille raiteille siinä mielessä. Ennen kaikkea auton hankinnan verottamisesta
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Tämän keskustelun tarkoitus on pohtia pitkäjänteistä suunnitelmaa, ja ainakin itse tarkoituksella pidättäydyn ottamasta kantaa mihinkään yksittäiseen hankkeeseen. Totean vain sen, että joka puolella maata on tärkeitä hankkeita niin ihmisten kannalta, teollisuuden kannalta kuin yrittämisen ja yritysten kannalta mutta kannattaa ehkä rauhoittua ennen vaaleja, ettei lähde vaatimaan itselle kaikkea. Niitä tarpeita on muuallakin: päärata on tarpeellinen, Turun tunnin juna, itäradat ja kaikki, eikä unohdeta kumipyöräliikennettä ja kaikkea.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Edustajakollega Eestilän arvokkaasta puheenvuorosta on helppo jatkaa — kenties minun viimeinen puheenvuoroni tähän aiheeseen. Haluan tässä lopuksi painottaa, että tässä 12-vuotisessa liikennejärjestelmän työstämisessä on äärimmäisen tärkeää olla tavoitteena ja myös tekona se, että väyläverkosta huolehditaan aivan koko maassa, ei niin, että tehdään siltarumpupolitiikkaa ja jo nyt huudellaan siitä, mille alueelle mitäkin hankkeita. Liikennehankkeiden vertailemiseksi on kehitettävä yhteismitallisia arviointityökaluja, ja uusia hankkeita priorisoitaessa on pystyttävä aiempaa laajempaan vaikutusten arviointiin — aivan ehdottomasti tämän pitää olla tämän työn ytimessä. Sitten hankkeiden kohdalla pitää huomioida erityisesti vaikutukset elinkeinoelämään, työllisyyteen, liikennemääriin ja tietysti myös alueelliseen kehitykseen. kehitykseen. Arvostan tätä työtä, jota on parlamentaarisesti tehty, mutta uskallan todeta sen — minkä varmasti toteaa moni muukin tässä salissa — että tämä käsittelyssä oleva selonteko on kuitenkin varsin ympäripyöreä.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 Tässä yhteydessä ei todellakaan ole syytä yksittäisiin hankkeisiin mennä, mutta otan esimerkin kuitenkin Vaajakosken kohdasta, jossa menee Nelostie, Ysitie, 13-tie ja 23-tie eli neljä valtatietä, joista yksi on Eurooppa-tie. Siinä on sellainen pullonkaula, jossa viikoittain tulee seisottua ruuhkassa. Siellä on raskas liikenne, siellä on kevyt liikenne, siellä on paikallisliikenne, kaikki seisovat. Se on valtava kustannus kansantaloudelle, kun kallis kalusto seisoo paikallaan tai etenee hitaasti, miehet ajavat autoa ja työajat ja ajoajat
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 yksi tärkeä mittari sille, miten niitä on, eli raideliikenteen kehittämiselle Suomessa. Suomessa todellakin tämä Helsinki—Tampere-väli on se ensimmäinen korjattavissa oleva ruuhkautuva väli, ja sen kuntoon saattaminen auttaa liikennettä niin itään kuin länteenkin, kun se pullonkaula saadaan siitä korjatuksi — siinä tulevat elinkeinoelämän tarpeet ja sillä lailla myös henkilöliikennetarpeet. Totta kai Totta kai sitten tulevat itäradat ja nämä Turun radat välittömästi sen jälkeen. Toinen tärkeä asia tässä selonteossa on minusta se, että kiinnitetään huomiota polttoaineratkaisuihin eikä keskitytä välttämättä yhteen, vaan on biodieseliä ja biokaasua, niin kuin tässä muun muassa edustaja Alatalo sanoi. Kotimaista energiaahan siinä pitäisi pystyä painottamaan ja kehittämään, ja siinä tämän jakeluvelvoitteen kehittäminen on minun mielestäni yksi tärkeä ratkaisu.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 väheneminen on yksi asia, mikä on sinänsä positiivista, jos se tehdään etätyön mahdollistamisen kautta, eli nämä viestintäpuolet on myös otettava huomioon. Totean tähän väliin Tallinnan-tunnelista ja muista isommista hankkeista, että ne eivät budjettiin tule mahtumaan ja budjetista niitä ei yksinomaan voi ajatella rakennettavan. Korjausvelka on se ensimmäinen, ja sitten pitää kehittää avoimesti tätä kokonaisuutta, mikä tässä on, nimenomaan viestinnästä eri liikennemuotoihin, joukkoliikenteen kehittäminen MaaS-keinoin, ynnä muuta, ynnä muuta. Me olemme liikenteen parissa semmoisessa muutoksessa,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-31 rouva puhemies! Yksi syy siihen, että meillä sekä perusväylänpitoon kohdennettu budjettirahoitus että kehittämishankkeisiin kohdennettu budjettirahoitus on pieni, on tietenkin se, että meidän valtion taloudellinen tilanne ei ole ollut riittävän hyvä, jotta me olisimme voineet infraan satsata kansantalouteen suhteutettuna saman verran kuin Ruotsi. Se on ymmärrettävää, kun sama raha kilpailee sosiaali- ja terveydenhuollon kanssa ja monen muun tärkeän budjettimenon kanssa. Nämä Suomi—Ruotsi-maaottelut herättävät aina kiinnostusta, tai ainakin menneisyydessä herättivät kiinnostusta, ja nyt kun katsoo verotusta ja liikenneinfraan kohdistuneita investointeja, niin aika mielenkiintoisia taulukoita löytyy netistä. Tässä on vuodelta 2016 taulukko, jossa todetaan, että Suomi verottaa liikennettä 8 miljardilla. Ruotsin vastaava luku on 9,6 miljardia. Jos me suhteutamme tämän kansantalouteen, niin Suomi verottaa liikennettä lähes kaksi kertaa enemmän kuin Ruotsi. Se on minun mielestäni siinä mielessä ongelma, että kun pyörät pitäisi pitää pyörimässä ja talouden pyörät ennen kaikkea pitää pyörimässä, niin mitä kalliimpaa liikenne on ja mitä kalliimpaa on liikkuminen, sitä enemmän tavallaan kansantalouden tuottokyky heikkenee. Tämä on jotenkin hankala tilanne, ja budjettikirjan kautta pääse eteenpäin. Kun Ruotsi sijoittaa verotetuista tuloista noin 50 prosenttia perusväylänpitoon, tiestöön ja rautateihin, niin Suomella tämä luku on parikymmentä Mutta se selittyy sillä, että Ruotsissa kansantaloudella menee paremmin. Siellä vaihtotase on 6—8 prosenttia bruttokansantuotteesta. Meillä se oli pitkään negatiivinen koko tämän 2000-luvun. Nyt se on päässyt positiiviseksi. Viime kädessä näissä liikennehankkeissa aina kuitenkin kohdataan työmarkkinoiden toimivuus, viennin vetäminen ja se, kuinka paljon tähän maahan tulee nimenomaan viennin kautta rahaa. Jos meillä ei ole rahaa, niin me emme pysty kehittämään
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-31 vaikkakin täällä on monia monia hyviä puheenvuoroja käytetty — nostaakseni tämän valtatie 3:n tilanteen Pirkanmaalla. Joku ajattelee, että minkä takia tästä puhun. Se on hanke, joka todella on ollut hyvin pitkään odottamassa korjausta, ja tieosuus, joka on tulppa matkalla pohjoiseen, matkalla Pohjanmaalle ja Ruotsin suuntaan myös. Siellä on paljon raskasta liikennettä ja tuon tuostakin paitsi vaarallisia tilanteita myös liikenneonnettomuuksia ja valitettavasti vuosittain myös useampia ihmishenkiä vaatineita onnettomuuksia. tätä valtatie kolmosen korjaushanketta, niin Hämeenkyrön osalta se on ollut toivelistalla jo — uskokaa tai älkää — 1960-luvulta alkaen ja nykymuodossaan 90-luvun alkupuolelta alkaen, mutta se on aina jäänyt ikään kuin viivan alle odottamaan seuraavaa kautta ja taas seuraavaa kautta. kautta. Ajatellen liikenneturvallisuutta, raskasta liikennettä ja ajatellen yhteyksiä Pohjanmaalle ja ihan sinne Ruotsiin asti tämä todellakin olisi monestakin syystä aika laittaa pikaisesti kuntoon. Sitten lentoyhteyksiä ajatellen haluaisin vielä painottaa sitä, niin kuin puheissani sanoin, että todella Helsinki-Vantaan lentoasemaan on investoitu vahvasti ja on tietysti hienoa, että meillä on edustava lentoasema ja edelleen sitä laitetaan entistä ehompaan kuntoon, mutta muitakin lentokenttiä tulisi kyllä kehittää. Tässä haluaisin nostaa meidän Pirkanmaan Pirkkalan lentokentän siinä mielessä, että Tampere ja Pirkanmaa on voimakkaasti kehittyvä alue, jossa on paljon kansainvälistä yrittäjyyttä ja myös koulutuspuolella kansainvälisiä yhteyksiä ja tarvetta kyllä kyllä lentoyhteydelle myös sieltä Pirkkalasta. Sille olisi kyllä kysyntää, kun vain saataisiin se lentokenttä siihen kuntoon, että myös kansainväliset ja isommat koneet voisivat sitä hyödyntää. Nythän sen käyttö on tietyllä tavalla monella tapaa rajoittunut, ja näemme kyllä, että Helsinki-Vantaaseen on panostettu ja Pirkkala on siitä kärsinyt. Itse ajattelen myös sitten terveydenhuollon ammattilaisena, että jos Helsinki-Vantaan lentokentällä — vaikka turvallisuudesta pidetään varmasti siellä hyvää huolta — tulee joku poikkeustilanne, niin olisi erittäin tärkeää, että meillä olisi varsin lähellä toinen riittävän suuri, kansainvälisen kapasiteetinkin täyttävä lentokenttä alueella, josta on myös sitten hyviä niin raideliikenne- kuin bussiyhteyksiä, jos tämmöinen poikkeustilanne tulisi ja tarvitsisi Helsinki-Vantaan lentokentän sijasta käyttää muuta
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies, värderade talman! Tässä on pidetty todella paljon hyviä puheenvuoroja valtioneuvoston selonteosta valtakunnallisen liikennejärjestelmäsuunnitelman valmistelusta. Itse haluaisin muistuttaa hieman vielä tästä pohjoismaisesta ja globaalistakin ulottuvuudesta. Muun muassa edustaja Tanus puhui hyvin yhteyksistä Ruotsiin, ja tässä näytin jo aikaisemmin esimerkkinä norjalaisesta lehdestä, kuinka Mo i Ranan satamajohtaja tuulettaa tätä Vaasa—Uumaja-välin uutta tehokasta ja ympäristöystävällistä laivaa. Olkoon se yksi esimerkki näistä yhteyksistä tuonne Norjan suuntaan. Itse olen ollut mukana muun muassa Merenkurkun neuvoston hallituksen kautta Interreg‑hankkeessa E12 Atlantica Transport, jossa pyrimme siis vähentämään itä—länsi-suuntaiseen liikenneväylään liittyviä rajaesteitä sekä kehittämään Suomesta Ruotsin poikki Atlantin rannikolle Norjaan ulottuvan E12-käytävän varrella vaikuttavien toimijoiden yhteistyötä. Sitä yhteistyötä on yllättävän paljon norjalaisten ja ruotsalaisten ystävien kanssa Toivon siis, että jatkossa liikennejärjestelmäsuunnittelussa huomioidaan teollisuuden sekä Suomen eri alueiden kytkökset muihinkin Pohjoismaihin sekä muihin globaaleihin tavara- ja arvovirtoihin ja mainitaan aktiivisesti myös muun muassa Koillisväylän potentiaali, Kiinan uusi Silkkitie-strategia ja niin edelleen. Uskon myös, että kun EU:n suuntaan ollaan aktiivisia ja pyritään hakemaan uusia runkoverkkoon aikaisemmin. Liikennejärjestelmää parhaimmillaan kehitetään sillä tavalla, että samalla myös pystytään tuomaan, sekä pilotoimaan että kehittämään, uusia teknologisia ratkaisuja. Bland annat den nya färja som nu om två år börjar trafikera i Kvarken ser vi själva som ett flytande laboratorium. Myös laiva voi olla kelluva laboratorio, sekä meri- että energiateknologian näyteikkuna ja myös alustana
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 Liikenteen sujuvoittaminen kaikilla väylätyypeillä on tarpeen elinkeinoelämän, työnteon ja yrittäjyyden, näkökulmasta, ja vaikka tulevaisuudessa digitalisaatio etenee ja mahdollistaa esimerkiksi uudenlaisia työnteon muotoja ja uudenlaisten työnteon muotojen hyödyntämistä, silti tulevaisuudessa kulkeminen ja kuljettaminen on vähintään yhtä tärkeää kuin tänäkin päivänä. Arvoisa puhemies! Pitkäjänteistä suunnittelua tarvitaan etenkin tulevissa erittäin suurissa väylähankkeissa, joista täälläkin on useaan kertaan mainittu etenkin nämä raidehankkeet. Nopeiden raideyhteyksien merkitys tulee korostumaan tulevina vuosina ja vuosikymmeninä, ja on erittäin tärkeää, että raidehankkeita arvioidaan, suunnitellaan ja laitetaan järjestykseen erittäin pitkäjänteisesti ja mahdollisimman yksissä tuumin. Haluan tässä yhteydessä nostaa esille etenkin tunnin juna ‑hankkeen Turun suuntaan, Länsi-Suomen suuntaan, joka on Länsi-Uudenmaan, koko Etelä-Suomen ja läntisen Suomen kannalta erittäin keskeinen tulevaisuushanke. Tätäkin hanketta tulee arvioida samalla pitkällä perspektiivillä, osana tätä liikenteen kokonaisuutta maassamme, osana pohjoismaista kokonaisuutta, mutta en malta olla sanomatta — kun tässä on näihin muihinkin raidehankkeisiin viitattu Turun tunnin juna ‑hanke eroaa siinä mielessä näistä muista hankkeista, että se on ollut suunnittelussa jo niin pitkään. Ensimmäiset suunnitelmat ovat jo 1930-luvulta, 70-luvulla suunnittelussa jo edettiin hieman pidemmälle, ja nyt se on ollut maakuntakaavoituksessa ja luvituksessa. Espoon kaupunki on sen alkupään kaavoittanut jo omalta osaltaan valmiiksi. Verrattuna näihin muihin suuriin raidehankkeisiin Turun tunnin juna eroaa siten, että se voitaisiin aloittaa jo tänä vuonna siltä osin kuin tätä Espoon alkupään raideyhteyttä osaksi Turun tunnin juna ‑hanketta rakennettaisiin. Tämän hankkeen suunnitteleminen ja rakentaminen, kuten jo sanoin, on osa
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 Sitten vielä alempiasteinen tieverkko: Tällä hetkellä Suomi elää jälleen puusta. Jos me haluamme nimenomaan sieltä panostuksia, ja sieltä saadaan, niin siihen tieverkkoon kannattaa kyllä yhteiskunnankin lähteä panostamaan, koska 10 minuutin hidastus yhdessä suoritteessa, jos
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa puhemies! Nimenomaan valiokunnan puheenjohtajan roolissa tahdoin pitää tämän — ilmeisesti — viimeisen puheenvuoron. Uskallan vetää yhteen keskustelun siinä määrin, että kaikilla puolueilla näyttäisi olevan yhteinen tilannekuva meidän liikenneverkon tarpeista ja sen vaikutuksesta yhteiskunnan eri toimintoihin. Samaan aikaan monessa puheenvuorossa nostettiin esille ja yhteiskunnallisessa keskustelussa on noussut esille se tosiasia, että me olemme liikenteen suuren muutoksen ja murroksen keskellä jo parhaillaan ja tämä tulee vain jatkumaan. Tämä muutos tuo suuria haasteita, uusia haasteita, semmoisia, mitä ei tänä päivänä vielä edes tiedetä. Ja sen pohjalla, että pystytään vastaamaan niihin haasteisiin, haasteisiin, onneksi tulevaisuudessa on pitkäjänteisempi parlamentaarinen yhteistyö ja suunnittelu. Tämän muutoksen tulee sisältää myös semmoinen mahdollistava ajattelu, mitä liikenne- ja viestintävaliokunnassa on koko minun urani ajan ja kuulemma aikaisemminkin harrastettu, eli kaikki päätökset kirjoitetaan mahdollistavaan muotoon, niin että asioiden, joita vielä ei tiedetä mutta jotka huomenna ovat täällä, on mahdollista pystyä kehittymään ja toteutumaan ja parantamaan yhteiskuntaa, Suomen kilpailukykyä ja elinvoimaa. Tämän pohjalta toivon, että kaikki puolueet, vaaleista huolimatta ja oikeastaan senkin korostuksella, omaavat ajattelumallin, jossa ei sanota asioille ei vaan etsitään ratkaisuja ja kehitysvaihtoehtoja ja mahdollisuuksia siihen, miten yhteiskunta kehittyy.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 maksuvalmiuslainojen antamisesta sellaisille tiloille, joilla on tilapäisiä taloudellisia vaikeuksia esimerkiksi vaikeiden sääolosuhteiden vuoksi mutta joilla on kuitenkin jatkuvan taloudellisen kannattavuuden edellytykset. Tällaisilla toimenpiteillä on tietysti oma merkityksensä, ja ei voi kuin kiittää hallitusta, että tällainen esitys on saatu aikaan. Mutta kyllä näitä maatalouden kysymyksiä tietysti pitäisi katsoa hiukan isomman kuvan kautta. Käsitykseni mukaan kyllä ensi kaudella olisi sitten heti alkuun nimettävä parlamentaarinen maataloustyöryhmä tai ‑toimikunta, joka sitten pohtisi maatalouden kysymyksiä paljon laajemmin. Kulloinenkin istuva maa- ja metsätalousministeri on aika lailla kiinni siinä arjessa, kun nämä rahastokaudet EU:lla ovat yleensä seitsemän vuotta ja täytyy sitten niistä neuvotella, ja kun ensimmäiset neuvottelut tulevat tehdyiksi, sitten neuvotellaan jo seuraavasta. Jos hallitus on vielä tehnyt hallitusohjelmassaan tehnyt hallitusohjelmassaan semmoisia ratkaisuja, joilla maatalouden joitakin etuja heikennetään, niin maa- ja metsätalousministeri taistelee sitten niiden etuuksien palauttamiseksi. Tällaisiin arjen asioihin se ministerin aika kuluu, eikä sitten ehdi pohtia mitään laajempaa muutosta. Siksi olen tosiaan sitä mieltä, että tarvittaisiin parlamentaarinen pohdinta, jossa kaikkien puolueitten voimin käytäisiin näitä asioita
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Esityksen tavoitteena on parantaa maatilojen maksuvalmiutta myöntämällä valtiontakauksia pankkien myöntämille maksuvalmiuslainoille. Takauksen kohteena olevan lainan enimmäismäärä olisi 62 500 euroa. Tarkoituksena on kohdentaa takaukset ja niihin liittyvä valtiontuki sellaisille maatalousyrityksille, joilla tilapäisistä maksuvalmiusongelmista selviydyttyään on edellytykset jatkuvaan, kannattavaan toimintaan. Mielestäni tämä esitys on enemmän kuin tarpeellinen. Ainoan uhan tässä esityksessä tuo se, että käsittääkseni pankit itse voivat päättää, mikä on tämän lainan korko. On ihan eri asia, jos lainalla on asuntolainan tai kulutuslainan korko. Siinä on noin 3 prosentin ero.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-31 Arvoisa rouva puhemies! Perussuomalaiset pitävät aivan erinomaisen tärkeänä sitä, että Suomessa säilyy omavarainen maataloustuotanto ja huoltovarmuus. Tällä hetkellä se on vakavassa vaarassa sekä menneen tilanteen johdosta että myös edessä olevien näkymien takia. EU:n politiikka iskee Suomen maatalouteen kohtuuttomasti, ja me olemme siinä aika avuttomia, koska päätösvalta on annettu Brysselin byrokraateille, niin kuin usein tulee sanottua. Tällä sinänsä erinomaisella esityksellä, jonka maa- ja metsätalousvaliokunta on käsitellyt nopeasti, on käsitellyt nopeasti, ei ratkaista pysyviä ongelmia, vaan se on kriisiapua tähän hetkelliseen tilanteeseen eli käytännössä tämän edessä olevan kevään tilanteeseen viljelijöille. Toinen asia, joka meillä on eduskunnassa, on satovahinkovakuutusten verohelpotus, joka on edustaja Kivirannan johtamassa verojaostossa käsittelyssä ja varmasti tulee hänen johdollaan sieltä pikaisesti tänne, ja saadaan se asia kuntoon. Mutta nämä ovat kuitenkin äärimmäisen pieniä suhteessa kokonaishätätilaan, mikä meillä on tässä maassa. tukijärjestelmää siihen, että suomalainen maatalous selviää jatkossakin niin, että täällä kylmässä Pohjolassa saamme omasta takaa ruokahuollon järjestettyä omalle kansalle. Se on turvallisuuskysymys mitä suurimmassa määrin, oikeastaan lähes yhtä tärkeä asia kuin hävittäjähankinnat, joihin ollaan valmiit panemaan jopa 10 miljardia, mutta tässä pelataan muutamilla kymmenillä tai sadoilla tuhansilla. Eli vakava kysymys. On hyvä, että tämä asia nyt menee eteenpäin. Täällä tosin valiokunnan mietinnössäkin valiokunta toteaa muutamia ongelmia esimerkiksi tämän riittämättömyydestä, mutta tällä mallilla ei ilmeisesti tämän pitemmälle päästä. Hyvä näin, mutta todellakin odotetaan seuraavalta hallitukselta kunnon toimenpiteitä, kun tämän hallituksen aikana on menty näin huonoon suuntaan.
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 ”Viimeisten vuosien aikana maatalousmarkkinoilla on tapahtunut maatalousyrittäjistä riippumattomia odottamattomia markkinahäiriöitä, joiden seurauksena maatalouden tuottajahinnat ovat laskeneet. Samalla vuosien 2017 ja 2018 poikkeukselliset sääolot ovat entisestään lisänneet maatalousyrittäjien taloudellista ahdinkoa. Maatilojen lyhyen aikavälin maksuvalmius on heikentynyt, ja tiloilla on vaikeuksia selviytyä normaalin tuotantotoiminnan aiheuttamista juoksevista kustannuksista ja velkojen lyhennyksistä.” Tässä on viidellä rivillä sanottu erittäin hyvin ja osuvasti tämänhetkinen maatalouden taloudellinen tilanne, valitettavan kuvaavasti kirjoitettu. Tämä taustana kertoo sen, kuinka tärkeä tämäkin lakiesitys yhtenä kriisipaketin osana on suomalaisen ruuantuotannon jatkuvuuden turvaamiseksi, kannattavan maataloustuotannon turvaamiseksi. Mutta aivan kuten muun muassa edustaja Kiviranta edellä mainitsi, tämähän on vain hätäapua. Maatalouden kannattavuuteen pitää saada pidempiaikainen ratkaisu. Suomalaisen ruuantuotannon turvaamiseen pitää löytää pidempi perspektiivi. Meidän pitää saada tulonjako elintarvikeketjussa nykyistä oikeudenmukaisemmaksi ja reilut pelisäännöt ja läpinäkyvyys koko elintarvikeketjuun. Selvitysmies Karhinen tulee omalta osaltaan kertomaan omia näkemyksiään siitä, miten elintarvikeketjuun saataisiin aikaan tasapaino, miten myös alkutuottajat, maanviljelijät, voisivat saada maailman puhtaimmista ja maailman turvallisimmista ruokien raaka-aineistaan oikeudenmukaisen tuottajahinnan. Tämä Karhisen selvitystyö ja siitä tulevat tulokset ovat varmaan osa sitä tulevaa keskustelua ja ratkaisua, millä löydetään se pitkäjänteinen näkemys ja tulos. Mutta osa voisi olla tuo, mitä edustaja Kiviranta aiemmin ehdotti, parlamentaarinen työryhmä, joka kävisi läpi suomalaisen ruuantuotannon tämänhetkisen tilanteen, ja hakisimme yhdessä niitä keinoja, millä löydettäisiin pitkäjänteinen pitkäjänteinen ratkaisu maatalouden ja ruuantuotannon kannattavuuden turvaamiseksi. Tällä hetkellä markkinat elävät todella nopeassa syklissä. Maatalouspolitiikka on muutoksessa ja murroksessa, epävarmuustekijöitä liittyen maatalouteen on erittäin paljon, ja samalla kun maatalouden kehittäminen ja sen vaatimat investoinnit
Puhuja: Pertti Hakanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-31 syksyllä aloitetun kriisipaketin kokoaminen ministerin johdolla rakentuu aika monesta yksittäisestä asiakokonaisuudesta. Tämä on yksi niistä, mutta niin kuin täällä on jo todettu monen edustajakollegan sanomana, tämä on vain pieni osa ja pieni apu. Tarkoituksena kuitenkin on parantaa tilojen maksuvalmiutta tilanteessa, jossa toimintaympäristön muutokset ovat jo pitkään olleet poikkeukselliset — sääolosuhteet kahtena vuonna peräkkäin ja sitten myöskin tämäkään kriisipaketti, jota nyt tässäkin osaltaan toteutetaan, ei ole tulevaisuuden ratkaisu, vaan meidän pitää löytää oikeasti sellainen kokonaisvaltainen poliittinen näkökulma, niin kuin edustaja Viljanen toi esille, siitä, millä tavalla pystyttäisiin koko elintarvikeketju löytämään sellaiseen kannattavuustilanteeseen, jossa elinkelpoisuus jatkuu myöskin niillä paljon investoineilla tiloilla, jotka ovat tosiaan myöskin kaiken aikaa kiinni siinä tilanteessa, saadaanko minkäänlaista katetta, jotta voitaisiin tehdä edes korjausinvestointeja, saatikka minkäänlaisia laajennuksia. Toivottavaa ja edellytys olisi se, että pankit eivät järjestelisi mitään nykyisiä lainoja vaan tämä olisi oikeasti semmoinen, joka toisi oikeasti maksuvalmiutta tilalle kevään maksuvaikeuksiin. Lisäksi sitten pitää huomioida se, mitä edustaja Kankaanniemi täällä toi, että täällä valiokunnan mietinnössäkin oli haasteita, vaikeuksia. Totta kai maatalouspolitiikan puolella on erilaisia tukimuotoja, ja de minimis ‑tuki on nimenomaan sellainen, jota tässäkin takausmuodossa tulee, jolloin viljelijät joutuvat miettimään, ottavatko sen de minimis ‑tuen, mikä on määrätty määrä kolmessa vuodessa, eli tuleeko se täyteen muista tuista vai onko vielä varaa ja mahdollisuus ottaa myös sitä de minimistä tämän kautta. Elikkä tämä on myöskin iso juttu. Tämä ei ole kaikille tiloille mahdollista tänä päivänä,
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-31 varsin hyvänä. Esityksen tavoitteena on estää päiväsakon rahamäärän pohjana olevan verovuoden sattumanvarainen vaihtelu, joka muutoin aiheutuisi muutoksista verotusmenettelystä annetussa laissa ja tulevassa verotuskäytännössä. Tarkoituksena on antaa myöhemmin valtioneuvoston asetus, jonka mukaan kuukausitulon laskemisen perusteena oleva verovuosi määräytyisi kaikille yhdenvertaisesti. Nykyisen lainsäädännön mukaan päiväsakon rahamäärän laskemisen perustana ovat viimeksi toimitetun verotuksen mukaiset tulot. Verotusmenettelyä koskevan lain uudistus aiheutti sen, että vuodesta 2018 lähtien verotus tulee päättymään luonnollisten henkilöiden kohdalla eri aikoina. Yhdenvertaisuusperiaate huomioon ottaen tulee pyrkiä aina siihen, että kaikkien ihmisten päiväsakkojen perusteena oleva kuukausitulo lasketaan yhtä tuoreiden verotustietojen perusteella. Arvoisa rouva puhemies! Tämän esityksen ohjeistusta tarvitaan joka päivä esimerkiksi poliisin ja Rajavartioston päivittäisessä työssä. He joutuvat päivittäin tekemisiin asiakkaiden kanssa esimerkiksi liikennevalvonnassa. Siinä joudutaan kirjoittamaan rangaistuksia, joissa asiakkaan todellisen brutto- ja nettotulon tietäminen on tarpeen. Poliisi luottaa varsin usein asiakkaan sanaan tuloista silloin, kun asiakas vakuuttaa tulojensa olevan jotain muuta kuin mitä verottaja poliisille ilmoittaa. Tämä vähentää toisaalta valituksia ja samalla sitä kuuluisaa byrokratiaa. Tämä esitetty muutos helpottaa myös mahdollista tulevaa reaaliaikaisten verotustietojen käyttöä päiväsakon rahamäärän laskemisessa, sillä tämän huomioiminen olisi myöhemmin mahdollista lakimuutoksen sijaan asetusta muuttamalla. Tämän esityksen tavoitteena on huolehtia sakotettavien yhdenvertaisesta kohtelusta niin, että verotuksen ajoittumiseen liittyvät hallinnolliset ratkaisut eivät mielivaltaisesti vaikuta päiväsakon rahamäärään. Pidän tämänkin vuoksi tätä esitystä oikeaan suuntaan menevänä esityksenä.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-13 Nyt on kuitenkin tehtävä voitavamme, että takuut eivät lankea Suomen maksettavaksi. Sosiaalidemokraatit väittivät viime hallituskaudella, että he neuvottelivat hyvät vakuudet Suomen Kreikka-takauksille. Myöhemmin selvisi, että kysymyksessä oli tuottojenvaihtosopimus, joka on aivan eri asia. Tosiasiassa kyseessä oleva sopimus ei kata mitään Suomen vastuista. Arvoisa puhemies! Hallitus esittää, että Euroopan rahoitusvakausvälineestä Kreikalle myönnettyjen lainojen laina-aikaa pidennetään kymmenellä vuodella. Suomen takuut olisivat tällöin voimassa vuoteen 2080 asti. Se on pitkä aika, eikä voi muuta kuin valittaa edellisten hallitusten kehnoja päätöksiä. Siksi on pelastettava se, mikä pelastettavissa on. Tämä tarkoittaa sitä, että jotta takuut eivät lankeaisi suomalaisten maksettavaksi, meidän on vain jatkettava Kreikan takaisin jaloilleen saamisen yrittämistä. Helppoa se ei ole, mutta laina-ajan pidennys edesauttaa sitä, että Kreikan velkataakka pysyy siedettävällä tasolla ja ettei Kreikka ajaudu maksukyvyttömyyteen. Tilanne Kreikassa onkin onneksi hieman parempi. Talous on kääntynyt kasvuun, ja Kreikka on onnistunut toimeenpanemaan siltä vaadittuja rakenteellisia uudistuksia. Tämän uudistustahdin soisi jatkuvan. Arvoisa puhemies! Viime aikoina on saatu kuulla huolestuneita puheenvuoroja uuden talouskriisin puhkeamisesta. Ennemmin tai myöhemmin se on taas edessämme. Viestejä talouskasvun hidastumisesta on maailmalta jo kuultu. Suomen on omin kansallisin toimin pyrittävä vahvistamaan taloutta esimerkiksi toimeenpanemalla rakenteellisia uudistuksia, kuten sote-uudistus, jonka loppuunsaattaminen parantaisi Suomen talouden pitkän aikavälin ennustetta. Tällä tavoin pystyisimme kohtaamaan uuden kriisin kestävältä pohjalta. Mutta se ei yksin riitä. Koska olemme tätä nykyä euron jäseniä ja koska Eurooppa on suurin vientimarkkinamme, meidän on myös vaikutettava siihen, että euroalue on kriisikestävämpi kuin aikaisemmin. Erityisesti pankkien sääntelyä on edelleen kehitettävä. Pankkien ongelmat eivät saa kaatua suomalaisten veronmaksajien maksettavaksi. Siniset, toisin kuin sosiaalidemokraatit, eivät kannata euroalueen suhdannetasausmekanismeja, sillä niihin liittyy se merkittävä riski, että ne johtaisivat pysyviin tulonsiirtoihin rikkaampien ja köyhempien jäsenvaltioiden välillä. Arvoisa puhemies! Hataralle euroarkkitehtuurille on niin ikään tehtävä jotain. Me siniset olemme ehdottaneet, että eurosta eroaminen eroaminen ja erottaminen tulisi tehdä mahdolliseksi. Eurosta eroaminen ei tällä hetkellä onnistu, ellei maa eroa kokonaan EU:sta. Euroeromekanismia kuitenkin tarvitaan, jotta emme vastaisuudessa joudu poliittisin perustein tukemaan kriisimaita. Italia voi olla seuraava kaatuja, sillä sen velkataakka on päätä huimaavan suuri. Italian valtiolla on velkaa noin 2 300 miljardia euroa. Suhteessa bruttokansantuotteeseen velka on jo yli 130 prosenttia. Myös Espanjalla ja Portugalilla on hyvin suuret velkataakat. Meillä ei ole enää edellisen kriisin jäljiltä mahdollisuuksia pelastaa useampia euromaita. Siksi euroalueella on tehtävä perustavanlaatuisia muutoksia.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-13 Se on vaativaa. Silloin kun Suomi liittyi euroon sosiaalidemokraattien, kokoomuksen ja etujärjestöjen vetämänä, keskusta ei nopeata eurojäsenyyttä kannattanut. Varoitimme näistä, että meidän pitää sitten myöskin elää Suomessa, pystyä rakennemuutoksiin, pitää julkistaloudesta huolta. Nyt onneksi tällä hallituskaudella on tehty kilpailukykysopimus ja rakenneuudistuksia. Se on juuri sellaista elämää, millä pärjätään, voidaan työllisyyttä parantaa yhteisvaluutan oloissa. Nyt minusta