Puhuja: Mika Raatikainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-06-12 Arvoisa puhemies! Afganistan on ollut kauan epävakaassa tilanteessa monella tavoin ja on edelleen. Suurimpia ongelmia ovat epävarma poliittinen tilanne ja maassa ja sen lähialueilla olevat yli 20 terroristiryhmää. Jos vakaus huononee, terrorismi vahvistuu ja hallitsematon maastamuutto kasvaa. Turvattomuutta lisäävät myös järjestäytynyt rikollisuus ja kidnappausten kasvu. Resolute Support ‑operaatio on auttanut Afganistanin viranomaisia vahvistamaan alueellista vakautta ja torjumaan terrorismia. Tärkeimpiä tehtäviä ovat muun muassa Afganistanin turvallisuusjoukkojen johtamisen laadun parantaminen, korruption vähentäminen, mihin kannattaa aina kiinnittää huomiota, ja poliisivoimien siirtäminen taistelutoiminnasta varsinaisiin poliisitehtäviin. Kansainvälinen tuki onkin tuottanut tuloksia: turvallisuusjoukot ovat kyenneet estämään kapinallisia valtaamasta merkittäviä asutuskeskuksia. Tässä yhteydessä on myös hyvä muistaa, että terroristijärjestöt ovat myös rikollisjärjestöjä, jotka saavat varoja salakuljetuksesta, huumetuotannosta ja Talebanin kohdalla myös kaivostuotannosta. Afganistanissa on uutena ongelmana Isisin haaran ISKP:n vahvistuminen ja sen iskut šiiamuslimeita vastaan ja muihin uskonnollisiin kohteisiin. Arvoisa puhemies! Afganistanin ihmisoikeustilanne on YK:n mukaan parantunut tietyillä alueilla 15 vuoden aikana. Kuitenkin naisiin ja lapsiin kohdistuva väkivalta, hyväksikäyttö ja lapsiavioliitot ovat edelleen vakavia ongelmia. Afganistanissa on laaja huumetuotanto. Arvioiden mukaan maa tuottaa noin 80 prosenttia maailman raakaoopiumista. Suurin osa tuotosta päätyy laittoman aseellisen toiminnan rahoittamiseen. Suomi on ollut mukana huumeiden vastaisessa toiminnassa tukemalla vaihtoehtoisten elinkeinojen luomista viljelijöille ja lisäämässä viranomaisten kapasiteettia. Suomen Afganistan-politiikka on ollut varsin järkiperäistä, koska siinä yhdistyvät poliittinen vaikuttaminen, kansainväliset suhteet, kehitysyhteistyö ja sekä sotilaallinen että siviilikriisinhallinta. Afganistanista tuli Suomeen 5 214 turvapaikanhakijaa vuonna 2015. Perussuomalaiset katsovat, että erityisesti palautuksia koskeva yhteistyö on tärkeä osa Suomen Afganistan-politiikkaa. Tavoitteena tulee olla edelleen paluu ja yhteistyötä tehostavat järjestelyt kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden osalta. Hallitus asetti vuonna 2015 turvapaikkapoliittisessa toimenpideohjelmassa, silloin kun perussuomalaiset olivat vielä sitä laatimassa — jos joku muistaa — yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi palautussopimuksen solmimisen sekä tehokkaat palautukset Afganistaniin. Sopimus on tehty, ja hyvä näin. Laittomasti maassa olevat ja kielteisen päätöksen saaneet sekä rikoksiin syyllistyneet tulee saada palautettua kotimaahansa tehokkaasti kehittämällä yhteistyötä Suomen ja Afganistanin viranomaisten välillä entistä toimivammaksi. Maahanmuuttovirasto päivitti Afganistanin turvallisuustilannetta joulukuussa 2017, jolloin todettiin, ettei maa ole sotatilassa kokonaisuudessaan eivätkä maan yleiset olosuhteet ole peruste myöntää kansainvälistä suojelua. Tässä voisin muistuttaa, että Kabul taitaa olla yksi maailman nopeiten kasvavista kaupungeista tällä hetkellä. Perussuomalaiset vaativat, että toteutetaan myös täysimääräisesti mahdollisuus palauttaa henkilö kotimaansa toiseen, rauhalliseen osaan, mikäli se osa, josta turvapaikanhakija on tullut, ei ole katsottavissa turvalliseksi. Etniset jakolinjat jakavat Afganistania poliittisesti. Valtaosa väestöstä on paštuja, mutta merkittäviä väestönosia ovat myös tadzhikit, hazarat ja uzbekit. Paikallisilla ja alueellisilla voimahahmoilla on paljon valtaa. Myös hallitus on jakautunut eri etnisten ryhmien edustajien mukaan, ja sen sisäiset ristiriidat ovat suuria. Tässä taas yksi esimerkki siitä, ettei niin sanottu monikulttuurisuus aina ihan näytä toimivan. Joskus tulevaisuudessa voisikin olla ehkä syytä pohtia entistä autonomisempien alueiden kehittämistä Afganistaniin. Jos ei nyt 1800-luvulta ole saatu mitään aikaiseksi, niin voitaisiin ehkä miettiä, kannattaisiko muuttaa koko kuvio. Perussuomalaiset pitävät tärkeänä osallistumista nyt kaavaillulla tavalla tähän Resolute Support ‑kriisinhallintaoperaatioon. Tavoitteena tulee olla turvallisuusvastuun siirtäminen Afganistanin omille turvallisuusjoukoille, armeijalle ja poliisille, siten että ne pystyvät lopulta pitämään maan turvallisuustilanteen vakaana itsenäisesti ja uskottavasti hyvän hallinnon periaatteita noudattaen. Resolute Support ‑operaatiosuunnitelmassa korostuu terrorismin estäminen, ja se on aina kannatettavaa. Operaatioon osallistuvat maat ovat tulleet johtopäätökseen, että RS-operaatiota on jatkettava, jotta päästään kestävämpään turvallisuustilanteeseen. Olemme samaa mieltä. Suomen Resolute Support ‑operaation painopiste on neuvonantajatoiminnassa. Perussuomalaiset kannattavat osallistumisvahvuuden nostamista 40:stä 60 sotilaaseen. Se mahdollistaa tarkoituksenmukaisten joukkokokonaisuuksien muodostamisen