Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-12-13 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Anderssonille vastaan, tiedämmekö me perussuomalaiset, että tämä koskee koko maata: kyllä. Itseäni huolestutti perustuslakivaliokunnassa monesti se, että tämä keskustelu kiteytyi hyvinkin paljon nimenomaan näihin kielellisiin oikeuksiin, ja olisin ehkä toivonutkin laajempaa käsittelyä myös siitä puolesta, sitä ei nostettu samalla tavoin perustuslaillisena oikeutena esille, joten emme päässeet sitä käsittelemään. Minä ainakin henkilökohtaisesti tiedän ja käytin tästä siellä puheenvuorojakin ja olen tästä saanut palautetta. Alun perin oikeastaan pyysin tämän puheenvuoron innoittuneena siitä, että edustaja Tanus otti esille perustuslakituomioistuimen tarpeellisuuden ja viittasi edustaja Henrikssonin puheeseen. tätä Henrikssonin puhetta valitettavasti kuullut, mutta ymmärsin edustaja Tanuksen puheesta, että se olisi toivottavaa sen takia, että jollain lailla tämä hallitus tai tämänhetkinen eduskunta olisi polkenut naisten ja lasten oikeuksia, jos ymmärsin ja merkitsin oikein. Sinänsä ihmettelen tätä lausuntoa. Toki teillä teillä oppositiossa voi olla erilaisia ajatuksia, teillä voi henkilökohtaisesti olla erilaisia ajatuksia, mutta me olemme antaneet koko tämän hallituskauden yksimielisiä lausuntoja perustuslakivaliokunnasta, näissä on ollut myös edustaja Henriksson mukana. Jos on näin, että kyseenalaistetaan perustuslakivaliokunnan kannanotot, niin tietysti se vähän antaa oudon käsityksen, jos on itse mukana yksimielisesti niissä lausunnoissa ja silloin kokee, että perustuslakituomioistuin olisi jotenkin parempi. Ainakin silloin toivoisin, että rehdisti jättäisi eriävän mielipiteen ja ilmaisisi sen näkemyksensä. Minusta se on meidän perustuslakivaliokuntamme arvovaltaa hyvinkin väheksyvää, jos joku sanoo, että me tarvitsemme perustuslakituomioistuimen. Olen sitä itsekin joskus miettinyt. Siinä tietysti on haasteita, jos jälkikäteen esimerkiksi perustuslainmukaisuutta arvioidaan: mitkä ovat silloin henkilöiden oikeudet, onko heillä taannehtivasti mahdollisuus, oikeus saada vahingonkorvausta, kysymykset esimerkiksi siitä, ovatko nämä tuomarit pysyvissä viroissa, mikä on heidän esteettömyytensä, puoluetaustansa ja näin poispäin, vai pitäisikö sen olla sellainen järjestelmä niin kuin Yhdysvalloissa, että siellä vaalikausittain muuttuu nämä? (Laura Huhtasaari: Pitäisi!) Tämä vastauksena edustaja Tanuksen pohdintaan. Ja vielä sen sanoisin, että meillähän on ollut hyvin monentyyppisiä lakeja: meillä on ollut verolakeja, ulkomaalaislakeja, kansainvälistä avunantoa ja tämäkin, eli hyvin monista ollaan annettu lausunto. Ja tosiaan: RKP on ollut mukana kaikissa yksimielisissä lausunnoissa. Vielä olisin ottanut puheeksi, että tästähän oli myös perustuslakiasiantuntijoillakin erilaisia näkemyksiä. Esimerkiksi professori Veli-Pekka Viljanenhan — arvostettu professori, jota hyvin paljon käytetään perustuslakivaliokunnassa — ei nähnyt tässä perustuslaillisia ongelmia. Hän pohti tuota aikaisempaa perustuslakivaliokunnan kannanottoa vuodelta 2009 ja piti sitä jonkinlaisena optimointikäskynä siitä, että ruotsin kieli on merkittävää ja sille pitää antaa merkittävä painoarvo, mutta hän toteaa, että "kannanottoa ei voida kuitenkaan mielestäni tulkita niin pitkälle menevästi, että kielelliset oikeudet olisivat ainoa ja kaikissa tapauksissa myös ratkaiseva kriteeri". Hän pohtii ja punnitsee näitä asioita ja toteaa, "ettei tällaista myös oikeuteen välttämättömään huolenpitoon ja riittäviin sosiaali‑ ja terveyspalveluihin kytkeytyvää ratkaisua voida tehdä antamalla kielellisille oikeuksille suoraviivaisesti ratkaiseva painoarvo punninnassa muiden perusoikeuksien toteutumisen kustannuksella" — eli näin ei voida tehdä — ja hän katsoo, että käsityksensä mukaan hallituksen esityksen perusteluissa, ministeriön lausunnossa on pystytty uskottavasti esittämään, että ehdotettu ratkaisu on väestön palvelutarpeen, saavutettavuuden ja potilasturvallisuuden kannalta vaihtoehdoista parempi — elikkä tämä Seinäjoki. Tässä on ollut hyvin erilaista punnintaa, ja siitä huolimatta perustuslakivaliokunta asetti edellytyksen, että nämä kielelliset oikeudet tulee turvata, mutta ei halunnut määrätä, miten se toteutetaan. Täällä on pyydetty hallituksen edustajia esittämään näitä kustannuslaskelmia ja arvioita. Minä en valitettavasti pysty tekemään niitä arvioita vaan olen luottanut sosiaali‑ ja terveysministeriön virkavastuulla antamiin lausuntoihin ja en kovin heppoisin perustein lähtisi niitä arviomaan. Myös ministeri Rehula on julkisuudessa tätä hämmästellyt.