samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa herra puhemies! Esittelen lyhyesti valiokunnan mietintöä koskien puoluerahoituksen valvontaa vuodelta 2016. Puoluelaissa säädetyn tarkastusoikeuden piiriinhän kuuluvat puolueet, puoluelain tarkoittamat avustuspäätöksessä mainitut yhteisöt sekä puolueen lähiyhteisöt. Itse asiassa valvottavia on kaiken Nyt tällä tarkastuskierroksella ovat olleet mukana muun muassa 8 eduskuntapuoluetta ja sitten piirijärjestöjä ja naisjärjestöjä. Kaikki nämä tarkastuksen kohteet on tullut käytyä lävitse vuosina 2012—2016. Tekemissään tarkastuksissa virasto kiinnitti erityisesti huomiota vastaanotettuja tukia koskevien euromääräisten enimmäismäärien noudattamiseen ja sisällöllisiin rajoituksiin. Tarkastusten perusteella puoluerahoitusta koskevat ajantasaiset ilmoitukset ovat tarkastusviraston mukaan täydennysten jälkeen olennaisilta osin oikein ja antavat tarkastettujen yhteisöjen saamasta tuesta olennaisilta osin oikeat tiedot. Tarkastusvaliokunta on laatinut vuosittain mietinnön puoluerahoituksen valvonnasta, siis vuodesta 2012 lähtien. Tarkastusviraston mukaan näiden valvottavien yhteisöjen kirjanpito on hoidettu pääsääntöisesti asianmukaisesti siten, että puoluelain säännösten valvonta on ollut kirjanpidon perusteella toteutettavissa. Tarkastusvaliokunta esitti vuonna 2012 käsityksen siitä, että kunnallisista luottamustoimista perittyä luottamushenkilömaksua voidaan pitää perustellusti puoluelaissa tarkoitettuna puolueen tavanomaiseen järjestötoimintaan kuuluvana käyvän arvon mukaisena suorituksena edellyttäen, että sitä ei käytetä vaalikampanjan varainhankintaan. Tarkastusvirasto on tämän jälkeen ottanut lain soveltamisessa ja tulkinnassa huomioon tarkastusvaliokunnan kannanoton. Viime vuonna valiokunta toi mietinnössään esiin, että puolueiden kaikkia ehdokkaita koskevia ehdokasmaksuja, joilla vakiintuneen tavan mukaan rahoitetaan yhteistä vaalityötä, on pidettävä luontevana osana vaalityön rahoitusta eikä niitä pitäisi katsoa ilmoitusvelvollisuuteen kuuluvaksi ulkopuoliseksi tueksi. Tämä sillä edellytyksellä, että ehdokkaat itse ilmoittavat maksut omissa vaalirahailmoituksissaan. Valiokunta toteaa myös, että viraston valvontansa pohjalta esiin nostamat puutteet ja kehittämistarpeet ovat tärkeitä havaintoja, mutta ne eivät ole ongelmallisia järjestelmän toimivuuden kannalta. Valiokunta kiinnittää edelleen huomiota vaali- ja puoluerahoituksen tukea ja ilmoitusvelvollisuutta koskeviin säännöksiin, joiden tulee valiokunnan mukaan olla selkeitä ja toteuttamiskelpoisia arjen vaali- ja puoluetyössä sekä tukea aidosti lainsäädännön tavoitetta mahdollistaa sidonnaisuuksien arvioiminen puolueiden perustoiminnasta ja vaalikampanjoiden rahoituksesta. Arvoisa puhemies! Tämä valiokunnan mietintö, niin kuin tarkastusvaliokunnan mietinnöt yleensä, on yksimielinen.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 olisiko syytä jatkossa, kun kehitämme erilaista vaaleihin liittyvää käytäntöämme ja lainsäädäntöämme, päätyä siihen, että näissä vaalikampanjoissa otettaisiin käyttöön kampanjakatto. Me sosiaalidemokraatithan olemme tätä kannattaneet ja tätä usein keskusteluun nostaneet, ja halusin käyttää tämän puheenvuoron siksi, puhemies, koska käymme jälleen kerran vaalikampanjoita. Ilmiöhän on ollut selkeä erilaisissa vaaleissa: kampanjoihin enemmän ja enemmän käytetään rahaa. Siksi olisi viisasta palata siihen asiaan, joka aikoinaan oli esillä myös tuolla komiteassa, joka tätä lainsäädäntöä valmisteli, eli kampanjakattoajatukseen. Halusin myös tässä yhteydessä, puhemies, tämän puheenvuoron käyttää, koska mielestäni kuitenkin
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 ympäristövaikutusten arviointimenettelystä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Uudenmaan kansanedustajana ympäristölupa-asiat ovat tulleet ikävälläkin tavalla tutuiksi, sillä valitettavan usein ympäristölupaa vaativissa isoissa hankkeissa, kuten kalliolouhinta‑ ja kivenmurskaushankkeissa, paikallisten asukkaiden kokemukset jäävät konkreettisesti huomioimatta, vaikka heitä olisikin kuultu prosessin eri vaiheissa. Hallituksen esityksessä todetaan samansuuntaisesti, että vaikka yva-laki onkin koettu toimivaksi, on viime vuosina entistä vahvemmin tullut esille asiakasnäkökulma eli eri lakien samanaikainen soveltaminen hankkeen perustamisvaiheessa tai toiminnan laajentamis‑ ja muutostilanteissa. Tällöin tarkastelun kohteina ovat ympäristövaikutusten arviointimenettely, ympäristönsuojelulain mukainen ympäristölupamenettely, luonnonsuojelulain mukaiset poikkeamispäätökset, vesilain mukainen lupa sekä maankäyttö‑ ja rakennuslain mukainen hankekaavoitus ja rakennuslupamenettely. Tosiaan viime yönä viimeksi valmistelin yhtä hallinto-oikeuteen — oliko se nyt vastaselitysvaiheessa — ja yleensä näissä lausunnoissa, mitä on pyydetty paikallisen kaupungin ympäristöjohtajalta ja näin, todetaan, että tästä louhinnasta ja murskauksesta ei aiheudu kohtuutonta haittaa suojaetäisyyksien ollessa riittäviä. Otan taas esimerkiksi tämän Espoo-tapauksen, eli siellä paikalliset asukkaat näkevät, että se matka kohteeseen on 100 metriä vähemmän, ja kaupunki näkee, että se on 100 metriä enemmän, mikä on erittäin erikoista. Näen kyllä myös mielenkiintoisena sen, että vaikka tosiaan yvassa todettaisiin hankkeen jatkovalmisteluissa huomioitavaksi asukkaiden suurimpia huolia, niitä ei todellakaan sitten huomioida. Vielä viittaan esimerkkiin Espoossa, kun siinäkin niitä viime yönä tarkastelin. Kun siinä yvassa kuitenkin todetaan, että hankkeen toiminnoista tulee merkittävää haittaa ympäristölle ja asutukselle, niin on se kummallista, jos eivät sitten virkamiehet noudata tätä, mitä yvassa ollaan huomattu ja toteutettu. Kaiken kaikkiaan tässä tässä asiakokonaisuudessa olen huomannut sen, että meillähän periaatteessa Suomessakin laki suojaa niin ympäristöä kuin asukkaita mutta sitten käytännössä niitä ympäristölupaehtoja ei sitten niin tarkkaan enää noudatetakaan ja sitten toisaalta, kun haetaan muutoslupaa siihen, siellä saatetaan hakea todella merkittävän suuria
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-03-30 on varsin kannatettava laki. Uudistuksellahan pyritään helpottamaan hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia, ja samalla tahtotila on painottaa tulevaisuudessa enemmän merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tulkoon sekin nyt heti jo alkuunsa sanottua, että ympäristövaliokunnassa tätä yva-lakia on hyvässä yhteistyössä yksimielisesti käsitelty. Valiokunnassa pidimme hyvänä ehdotukseen sisältyviä mahdollisuuksia vähentää päällekkäisiä menettelyjä. Tätä toteuttaa esimerkiksi mahdollisuus tehdä ympäristövaikutusten arviointi kaavoituksen yhteydessä hankekohtaisella kaavalla ja yhdistää luonnonsuojelulain mukainen Natura-arviointi ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn. Tämä kaikki lyhentää parhaimmillaan Natura-lausunnon antoaikaa useilla kuukausilla ja näin ollen jouduttaa näitä lupaprosesseja jatkossa. Valiokunnassa korostimme myös mahdollisuutta yhtäaikaiseen kuulemiseen tarvittaessa sekä ennakkoneuvotteluja koskevan säännöksen sisällyttämistä tähän uuteen lakiin.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 pannaan täytäntöön ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin muutoksen vaatimukset ja pyritään myös yhteensovittamaan ympäristöllisiä menettelyjä, siten että samanaikaisesti toteutetaan myös menettelyjen sujuvoittamistoimenpiteitä. Kyllähän näissä ympäristövaikutusten arvioinneissa ja sitten sen jälkeen ympäristölupa-asioissa on todellakin ollut sujuvoittamistarpeita. Se on huomattu. Hallituksen esityksessä myös ehdotetaan, että ympäristövaikutukset voidaan arvioida hankkeesta vastaavan aloitteesta myös muussa menettelyssä kuin varsinaisessa ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä, käytännössä siis yleensä maankäyttö- ja rakennuslain mukaisen kaavoitusmenettelyn yhteydessä. Se on myöskin hyvä asia. Hallituksen esityksessä on hyvää nimenomaan mahdollisuudet vähentää päällekkäisiä menettelyjä, että saadaan sujuvoitettua asioita ja menettelyjä ja nopeutettua myöskin isoja hankkeita. Kaiken kaikkiaan, kuten edustaja Taimela jo toi esille, tämä yva-laki oli ympäristövaliokunnan käsittelyssä ja ympäristövaliokunnan mietintö on myöskin yksimielinen, ja hyvässä yhteisymmärryksessä
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Meillä on tässä salissa ollut viime päivinä keskustelua useammastakin ympäristönsuojelun lainsäädännöstä ja niiden hoitamisesta ympäristövaliokunnan kautta. Meillä ympäristövaliokunnassakin on ollut hyvin värikkäät keskustelut näistä, ja olen oikein tyytyväinen, että näitten kanssa on päästy nytten eteenpäin. Tämä ympäristövaikutusten arviointia koskeva laki on meille ehkä kaikkein helpoin laki näistä, koska siitä hyvin laajasti oltiin sitä mieltä, että on järkevää viedä tällä tavalla tätä hommaa eteenpäin, että voitaisiin vähentää byrokratiaa ja selkeytettäisiin ja sujuvoitettaisiin toimintaa. jos tuo menettely täyttää säädetyt vaatimukset. Tämä on justiinsa sitä, mitä lainsäädäntömuutosten pitää ollakin. Tämä työ tulee jatkumaan, ja ympäristöministeriössä on valmisteilla — ja toivon mukaan saadaan hyvinkin pian tänne käsittelyyn — muitakin näitä prosesseja, joissa lupamenettelyä tullaan selkeyttämään hyvinkin paljon. Vielä tästä laista se, että tässä on hyvä asia se, että on säännös ennakkoneuvottelumenettelystä, jossa valmistellaan se, minkälaisia asioita tulee tässä ottaa käsittelyyn ja ketä pitäisi alkaa kuulemaan ja kuuntelemaan. Todellakaan tämä ennakkoneuvottelumenettelystä oleva säännös, mikä tässä on, ei kuitenkaan ole tämmöinen valituskelpoinen päätös, elikkä tässä on lähinnä keskustelua, jossa tämä ympäristövaikutusten arviointia työstävä viranomainen ja yrittäjä keskustelevat yhdessä, mitkä ovat todennäköisesti ne asiat, joita tässä pitäisi ottaa huomioon,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Jonkin aikaa sitten me kävimme täällä salissa keskustelun kansalaisaloitteesta, joka koski eutanasiaa. Sen jälkeen me kaikki lähdimme tästä salista ulos hyvin vaitonaisina, sillä on kyse erittäin vaikeasta ja hankalasta asiasta, ja itse kullakin meistä on tähän liittyviä henkilökohtaisia kokemuksia ympäristössä käydystä keskustelusta. Eutanasiahan sinänsä monille varmasti olisi ihan järkeväkin asia, mutta eutanasia ei saa olla missään nimessä kenellekään vaihtoehto. Kenelläkään ihmisellä ei saa käydä mielessäkään se, että minun odotetaan kuolevan, että minä tulen yhteiskunnalle kalliiksi vain tässä viimeisillä hetkilläni. Elämisen pitää olla aina perusoikeus, mihin ei missään nimessä saa olla minkäänlaista rajoitetta, kaikista ympärillä olevista asioista riippumatta. Ryhmämme jätti tämän aloitteen, ja olen todella kiitollinen siitä, että meidän keskustan ryhmässä on näitä aiemmin puhuneita lääkäriedustajia, jotka osaavat tämän asian esitellä todella ammattimaisesti, ja tulipa se jopa niin selkokielellä, että nyt maallikotkin pystymme sen ymmärtämään. Tuemme tätä todella vahvasti, ja jatkossa näihin asioihin pitää todellakin laittaa panostuksia,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 Perustuslaki määrittää sen pohjan, jolla tavallisia lakeja voidaan säätää, ja tämän pohjan on syytä vastata sitä käsitystä oikeasta ja tavoiteltavasta, joka valtaosalla kansalaisiamme on. Olen siinä käsityksessä, että suomalaisten enemmistön näkemyksen mukaan maan tulee huolehtia ensin kansalaisistaan, heistä, jotka ovat maamme ja sen hyvinvoinnin aikojen kuluessa rakentaneet, ja jos jotain jää yli, sillä voidaan kenties parantaa maailmaa. Nyt kuitenkaan meillä ei suinkaan jää yli. Valtiontaloudessa on valtavia säästöpaineita siitä huolimatta, että velkaannumme jatkuvasti. Tässä tilanteessa meidän on tärkeää ymmärtää, ettemme voi ratkaista kaikkia maailman ongelmia tai ottaa kaikkia sosiaaliturvamme piiriin. Nyt meillä kuitenkin on käsissämme erikoinen tilanne, jossa oma lainsäädäntömme voi estää meitä asettamasta omaa maatamme ja kansaamme etusijalle,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Haluaisin muistuttaa mieliimme Suomen perustuslain muuttamisen, kun sinne lisättiin, että Suomi on Euroopan unionin jäsen, ja perustuslakivaliokunta totesikin, että tämä on täydellisyysperiaatteen kannalta perusteltua ja säännöksen luonne on toteava eikä oikeustilaa muuttava. Täältä äsken huudahdettiin, kun edustaja Tavio esitteli tätä lakialoitetta, että no eikös se nyttenkin ole jo lain tulkintaa, että ajatellaan Suomen etua ensin. Olemme kuitenkin säätäneet myös tämän säädöksen Euroopan unionista niin kuin toteavana ja oikeustilaa vahvistavana. kun ajattelemme näitä punnintoja, mitä itsekin perustuslakivaliokunnan jäsenenä joudun tekemään, näissä tilanteissa, joissa punnitaan erilaisia perusoikeuksia ja perustuslain säännöksiä. Tuli mieleen tässä Suomen ja Norjan välinen niin sanottu Tenojoen sopimus, josta josta oli paljon keskustelua, ja perustuslakivaliokunnassa punnitsimme vastuuta ympäristöstä perustuslaissa, omaisuudensuojaa, saamelaisten asemaa alkuperäiskansana ja yhdenvertaisuutta — siinä jouduttiin suorittamaan valtava punninta. Jos jollekin alueelle tulee useampi perusoikeus, niin kuin esimerkiksi saamelaisille, niin siihen tulee tietyllä tavalla enemmän painoarvoa
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Todettakoon vielä, ettei perustuslaki Suomessa suinkaan ole mikään muuttumaton monumentti, niin kuin monesti ajatellaan esimerkiksi Yhdysvalloissa tai joissain muissa maissa olevan. Perustuslakiamme ollaan muutettu menneinä vuosikymmeninä useita kertoja. Hyvänä esimerkkinä tämä edustaja Meren mainitsema muutos EU-jäsenyyden kirjaamisesta perustuslakiin. Tämänhän teki edellinen eduskunta, ja silloin sitä perusteltiin niin, että sen piti olla vain asiantilan kirjaaminen lakiin. Kuitenkin nyt on tullut esiin tilanteita, että tätä kirjausta käytetään asiantuntijalausunnoissa vipuvartena sen perustelemisessa, ettei Suomi voisi erota EU:sta tai rahaliitosta, eurosta.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 on oikeassa, että perustuslakia on muutettu aiemminkin. Vuoden 1995 perustuslakiuudistusta edeltäneeseen perustuslakiin kuului vahvemmat kansalaisoikeudet. Kun perustuslakia on viimeksi suuremmin muutettu, silloin ei vielä hahmotettu riittävästi sitä asiaintilaa, miten hyvinvointivaltiota uhkaavaksi ja epäoikeudenmukaiseksi se olotila voi muodostua, kun Suomen kansalaisten oikeudet ulotetaan koskemaan jokaista Suomen oikeudenkäyttöpiirissä olevaa henkilöä. Olen oikein tyytyväinen, että paikalla on myös kollega Leena Meri, joka on perustuslakivaliokunnan jäsen. Hän ymmärtää tämän asian erittäin hyvin. Esimerkiksi kun täällä hallitus yritti kotoutumistuen alentamista, niin sen todettiin kuitenkin lopulta olevan vastoin perustuslakia,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 Arvoisa puhemies! Minusta on kyllä vähän kummallista, että täällä salissa ei tosiaan ole kuin edustaja Tavio, edustaja Mäkelä ja minä keskustelemassa näinkin isosta asiasta. Nämä puhuttavat hyvin paljon kansalaisia, ja meihin myöskin otetaan hyvin paljon yhteyttä siitä, mitä siellä perustuslaissa lukee ja miten se rajoittaa ja muuta. Nyt olisi ollut mainio tilaisuus käydä keskustelua perustuslaillisista tulkinnoista, en näe täällä edes edustaja Zyskowiczia, joka niin mielellään näistä keskustelee. Harmi, että hän ei nyt vaivautunut paikalle. En tiedä, missä on. Itse ottaisin vielä tähän yhden ajatuksen siitä, mitä tämän tyyppinen pykälä voisi tukea. Meillähän on ajateltu näin, että ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä ja ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta laittaa eri asemaan, mutta jos hyväksyttävä peruste on, niin silloin on voitu säätää säädöksiä. Esimerkiksi naisten asemaa on voitu parantaa sillä, että tavallaan syrjitään miehiä, jotta päästään siihen tavoitteeseen. Sitten meillä on toisaalta perustuslain 9 §, joka toteaa, että Suomen kansalaisilla ja maassa laillisesti oleskelevilla ulkomaalaisilla on vapaus liikkua ja valita asuinpaikkansa. Nyt itse voisin ajatella, että tällaisella kirjauksella voisimme saada lisätukea siihen ajatukseen, mitä minulla itselläni on ollut, että esimerkiksi jos henkilö on saanut kielteisen turvapaikkapäätöksen ja lainvoimaisen ratkaisun poistua maasta, niin tämä voisi olla hyväksyttävä syy rajoittaa esimerkiksi liikkumista. Meillähän on nyt ongelmia siitä, että ihmisiä on jonkin verran kateissa, ja tämä aiheuttaa huolta ihmisissä. Tämän tyyppinen kirjaus voisi antaa siihen lisätukea.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 sinänsä mielenkiintoisesta aiheesta kuin Suomen kansalaisten etusijalle asettamisesta ei ole muiden puolueiden edustajia vaivautunut edes paikalle keskustelemaan. En tiedä, onko tämä aihe arka vanhoille puolueille, mutta ainakin voidaan todeta, että se on tärkeä perussuomalaisille. Ilman perussuomalaisia tätä keskustelua ei täällä käytäisi. Perustuslain muutoksia ylipäänsä on esitetty tietääkseni äärimmäisen harvoin, siten tämä ei ole aloitteena mitenkään tavanomainen. Mutta pidän tätä kuitenkin hyvin ajankohtaisena asiana, sillä keskustelu käy kovempana kuin koskaan siitä, säilyykö luottamus suomalaiseen järjestäytyneeseen yhteiskuntaan, koska luottamus järjestäytyneeseen yhteiskuntaan edellyttää, että suomalainen veronmaksaja tietää, että hänen maksamansa verot käytetään ensisijaisesti hänen omaa yhteiskuntaansa edistävään toimintaan. Veronmaksu taas vieraiden valtioiden kansalaisten hyvinvoinnin tukemiseksi on aika kaukana järjestäytyneen valtion ydintehtävistä, niin että syntyy jo luottamuspulaa Suomen valtion kykyyn huolehtia omista kansalaisistaan.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 Aarvoisa puhemies! Vielä lopuksi tässä haluan käyttää puheenvuoron siitä, että kiitän edustaja Taviota rohkeudesta kuitenkin tuoda tämä keskusteluun. Nämä eivät ole aina yksinkertaisia asioita, ja erityisesti silloin kun liittyy maahanmuuttoon ja turvapaikanhakijoihin, se on hyvin tunteita herättävää. tiedämme, maahanmuuttoa on monenlaista. Monilla ihmisillä on aito tarve, ja he saavat täältä turvapaikan. Lapset, perheet, ikäihmiset ovat silloin erittäin tervetulleita. Mutta tulkintatilanteisiin voisimme tarvita selkänojaa myös tämän kautta. Toivon, että tämä
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-30 totean tällaisen omien kansalaisten asettamisen etusijalle sisältyvän kyllä universaalissa mittapuussa hyvin useiden eri maiden perustuslakiin. Nuo perustuslait toki ovat muissakin maissa muuttuneet ja muovautuneet ajan sisällä, mutta esimerkiksi ehkä maailman tunnetuin perustuslaki, Yhdysvaltain perustuslaki, kyllä toteaa selvästi, että se on omien kansalaisten suojaksi laadittu. Kuitenkin haluan ottaa esiin myös, ikään kuin itseäni opponoidakseni vielä, esittämäni valtion tehtävän, jonka siis tulisi olla ensisijaisesti omien kansalaistensa oikeuksien turvaaminen: tämä esittämäni tehtävä ei merkitse millään tavalla perusoikeuksien tai niille läheisten ihmisoikeuksien heikentämistä, vaan kyse on siitä, millä valtiofilosofialla Suomen valtio
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 Se, joka asettaa agendan, hallitsee keskustelua ja ratkaisujen löytämistä. Kokoomukselle tärkeää on markkinakuri ja jäsenmaiden vastuu. Jokaisen jäsenmaan on laitettava taloutensa rakenteet kuntoon ja katkaistava ylivelkaantuminen. Uutta eurokriisiä me emme kestä. Me emme kuitenkaan näe perusteita uusille instituutioille, kuten euroalueen omalle parlamentille tai budjetille, koska ne eivät ratkaisisi ongelmia saati toisi kansalaisille mitään lisäarvoa. Myönteinen suhtautuminen Euroopan unioniin ei tarkoita kritiikitöntä alistumista. Kun jokin ehdotus ei meitä miellytä, se on voitava sanoa. Pelkkä ei-linja ei kuitenkaan riitä, vaan meillä on oltava vaihtoehto perusteluineen. Esimerkiksi Suomen ei tule hyväksyä EU:n rahoituspohjan laajentamista brexitin jälkeen vaan vaatia pienenevän budjetin käyttämistä tehokkaammin. Tehotonta toimintaa on voitava karsia. Arvoisa puhemies! Vanhan sanonnan mukaan kaikki tiet vievät Roomaan. Tulevaisuuden kannalta ei ole kuitenkaan merkityksetöntä, minkä tien valitsemme. Keskitieltä ei nimittäin vaikuteta. Kulkemalla etujoukoissa me voimme olla vaikuttamassa niin reittivalintaan kuin päämääriinkin. Meidän kohtalomme on sidottu Eurooppaan. Onneksi me voimme vaikuttaa — ja olemmekin vaikuttamassa — sen menestykseen.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Kiitoksia ryhmäpuheista. Varsin rakentavassa hengessä keskustelua on käyty. Ensinnäkin tähän eduskuntakäsittelyyn. Tämä on jo toinen kerta tämän vuoden aikana, kun käymme läpi EU-asioita tässä suuressa salissa, ja Suomessa on ehkä edistynein käsittelyjärjestelmä. Suuren valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan ja puolustusvaliokunnan kautta näitä on viety. Kyllä näihin ovat päässeet vaikuttamaan kaikki niin kuin On asioita, joista todellakaan me emme selviä yksin: alueellisten konfliktien ja terrorismin torjunnasta, muuttoliikkeen hallinnasta. Vapaakauppa-, sisämarkkina- ja ilmastonmuutoskysymykset ovat hyviä esimerkkejä sellaisista, jotka meidän pitää ja kannattaa tehdä yhdessä. Mutta on asioita, jotka on pidettävä tiukasti jäsenvaltioiden hanskassa, kuten esimerkiksi omasta julkisesta taloudesta huolen pitäminen ja omasta kilpailukyvystämme huolen pitäminen, samoiten puolustuksesta. Emme tässä mitään yhteistä armeijaa ole rakentamassa, vaan sielläkin haemme yhteistyön alueita, joista kyberyhteistyö on hyvä esimerkki. Myöskin tämä hybridikeskus, johon haasteeseen Suomi tarttui hyvin nopeasti, on saanut paljon tunnustusta Euroopassa. Sitten suhdanteiden tasaamiseen. SDP:n puheenvuorossa vaadittiin Emussa suhdanteiden tasaamista. Se kyllä tarkoittaa väistämättä yhteisvastuun lisäämistä. Kyllä suhdanteiden tasaamisessa tärkeintä on se, että jäsenvaltioiden omat budjetit ovat kunnossa ja tasapainossa. Silloin, kun ollaan ollaan nousukaudessa, siellä on ylijäämää ja sitä voidaan sitten sitä kautta tasata, muuten lisätään yhteisvastuuta tätä kautta. Ette kai te tätä aja? Sosiaalisesta ulottuvuudesta olemme kyllä samaa mieltä, että kannatamme reiluja työmarkkinoita, mutta emme halua tästäkään tehdä uutta tulonjakomekanismia. Sitten vaikuttamiseen. Me olemme vaikuttaneet tulevaisuusprosessiin, EU-puolustukseen, kuten kerroin. Energia- ja ilmastopolitiikassa olemme erittäin aktiivisia. Biotaloudessa olemme laatineet Ruotsin kanssa yhteisen tiekartan, jota lähdemme viemään eteenpäin. Kauppapolitiikassa nyt tuo Britannian jättämä aukko meidän pitää täyttää yhdessä. Esimerkiksi Tanskasta ja Hollannista olemme löytäneet siihen hyvät kumppanit. Meidän prosessiamme on muutettu nyt sillä tavalla, että otamme kannat ja haemme Suomen kannat entistä aikaisemmin
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa herra puhemies! Haluan voimakkaasti puolustaa Suomen jäsenyyttä Euroopan unionissa ja euroalueen jäsenenä. On kuitenkin hyvä asia, että Euroopan unionia kehitetään. Euroopan unionin pitää pystyä tuottamaan lisäarvoa eurooppalaisille eli meille suomalaisille — lisäarvoa turvallisuuteen, lisäarvoa hyvinvointiin. Oli hyvä, että Eurooppa brexitin myötä heräsi siihen, että meidän on uudistettava Eurooppaa, jotta sitä lisäarvoa syntyy, jotta ei vastaavia ikäviä tapahtumia nähtäisi. Hallituksella on selkeä EU-poliittinen kanta. Se on hyvin pitkälle suomalaiseen perinteeseen perustuva — hallituskokoonpanoista riippumatta — mutta se on myöskin hyvin tässä hetkessä. Kuten pääministeri kuvasi, olemme ottaneet jo ajoissa rohkean kannan Emun ja euron kehittämiseen, puolustusyhteistyöhön ja nyt viimeksi maahanmuuttopolitiikkaan. Me olemme aktiivisia. Itsekin olen tavannut jo toistakymmentä komissaaria kahdenkeskisesti tämän ministeritehtävän aikana, ja vastaavaa tekevät kaikki hallituksen ministerit. Toimimme aktiivisesti EU:n kehittämisessä, ja mielestäni Suomen ja meidän pitää olla valmiita olemaan kaikissa niissä EU:n ytimissä, jotka tuottavat meille lisäarvoa. Meidän täytyy olla valmiit kulkemaan edistyksen ja kehityksen kärkijoukossa ja tekemään tarvittaessa nopeastikin rohkeita ratkaisuja, jos poliittinen tilanne Euroopassa kehittyy siihen hyvään suuntaan, että uudistuksia ollaan valmiita tekemään. Nyt me joudumme odottamaan Saksan hallitusneuvottelujen tulosta. Ranskan vaalit olivat erittäin lupaava alku EU:n uudistamiselle, mutta Saksan hallitusratkaisu on nyt aivan kriittinen sen suhteen, miten Eurooppa lähtee eteenpäin. Toivotaan pikaisia ratkaisuja Mutta sitten varsinaiseen valtiovarainministerin alueeseen kuuluvaan asiaan eli euroon. Euro on kulkenut todella vaikean polun Kreikan kriisistä, muutamien muiden valtioiden velkaongelmista, pankkikriisistä ja finanssikriisistä, mutta me olemme selvinneet näistä. Me olemme rakentaneet kriisien aikana mekanismit, joilla kriisit tunnistetaan ja niitä voidaan ratkaista, ja olemme päässeet paljon vakaampaan ympäristöön. Euroalue kasvaa vahvasti tällä hetkellä, ja koska Suomen viennistä yli 40 prosenttia suuntautuu euroalueelle, on päivänselvää, että on Suomen kannalta erinomainen uutinen, että euro on tällä hetkellä vakaampi valuutta kuin se on ollut vuosiin, kun katsomme taaksepäin. On hyvä, että euron sisässä on selkeät mekanismit, millä kriisejä pystytään välttämään ja ratkomaan. Siksi meidän on tärkeä jatkaa euron kehittämistä, meidän yhteisen rahamme kehittämistä — jota muuten Suomen kansa laajasti tukee — viedä pankkiunionia eteenpäin, vähentää riskejä, poistaa valtioiden ja pankkien kohtalonyhteyttä, lisätä markkinakuria ja markkinavastuuta ja korostaa jäsenvaltioiden vastuuta omista talouksistaan. Mitä vahvemmat jäsenmaiden taloudet, sitä vahvempi Eurooppa ja sitä hyvinvoivampi Eurooppa.
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 ja kuvasi sitä, että ollaan kuitenkin 25 vuotta tätä työtä tehty. Näihin hallituksen hyvin selkeästi määrittelemiin kuuteen isoon painopisteeseen ja niiden sisältämiin linjoihin ei oikeastaan varsinaista kritiikkiä tullut muilta kuin vasemmistoliitolta, ja perussuomalaistenkin sanakäänteissä oli jotakin kritiikiksi luettavaa. Se seikka, joka tässä kritiikissä nousi esille, on liittovaltiokehitys, liittovaltiollistaminen — niin kuin edustaja Arhinmäki totesi, sotilaallinen liittovaltiollistaminen. Minä kyllä pyytäisin tähän keskusteluun rehellisyyttä, jos tätä sotilasyhteistyötä käytetään esimerkkinä liittovaltiokehityksestä. Se on mahdollisimman kaukana liittovaltiokehityksestä. Koko sen rakenne on järjestetty näissä uudistuksissa jäsenvaltioiden välisenä yhteistyönä, hallitusten välisenä yhteistyönä, jossa EU-instituutioiden rooli on lähinnä toimia kirjurina. Tämä on mahdollisimman huono esimerkki liittovaltiokehityksestä. Se enemmän kuvaa sitä, että tässä haetaan pelkoja tämmöisillä yleisillä väitteillä, jotka eivät pidä paikkaansa. Minullekin jäi tästä keskustelusta lähinnä mieleen SDP:n esitys, että euroalueella tarvitaan suhdannetasausta. Kun me olemme korostaneet kaikessa muussa sijoittajavastuuta pankkien puolella ja sitä, että valtioiden pitää hoitaa omat alijäämänsä,
Puhuja: Anne-Mari Virolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 herra puhemies! Pistin myös tyytyväisyydellä merkille, että lähes koko oppositio toi esiin erittäin myönteisiä kantoja Euroopan unionin kehittämiseen. Arvostan sitä, että näette Euroopan unionin tärkeyden suomalaisille, eurooppalaisille ja ihan globaalin areenan toiminnalle. Perussuomalaisten pelottelulinjaa en halua kommentoida. SDP:n puheenvuorossa korostettiin sitä, että kasvu kuuluu kaikille. Olen siitä täysin samaa mieltä, ja Suomen EU-politiikan linja tukee tätä. Kun me kaikki tunnemme turbulenssin, mitä maailmassa tällä hetkellä on, niin EU:lla on erittäin merkittävä momentum kasvattaa rooliaan globaalina toimijana. Nyt kun USA käpertyy sisäänpäin, EU:lla on mahdollisuus ottaa paikkansa maailman johtavana vapaakaupan puolustajana. Kauppasopimukset ovat EU:lle tapa hallita hallita globalisaatiota kestävällä tavalla, ja haluan korostaa, että vapaakauppa on ehkä virheellinen sana, kun me puhumme monenkeskisestä sääntöpohjaisesta kaupasta. Se ei ole lainkaan arvoista vapaa. Pidetään huolta siitä, että työntekijöiden oikeudet huomioidaan, ympäristönsuojelu, kuluttajansuoja, ruokaturva, oikeusvaltioperiaate. Euroopan unioni on tästä erittäin
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Kyllä näiden käytettyjen puheenvuorojen perusteella on vastaansanomatonta, että maamme Eurooppa-politiikka kaipaa johtajuutta. Te, pääministeri, samaan aikaan sekä puhuitte yhtenäisyydestä että annoitte tukenne unionin eritahtiselle kehitykselle. Eikä tässä vielä mitään, te kehuitte valittua niin sanottua keskitien linjaa, mutta kun kuuntelin toisen hallituspuolueen, kokoomuksen, ryhmäpuheenvuoroa, siinä sanouduttiin irti tästä keskitien linjasta. Kyllä nyt johtajuus on hukassa, ja ennustan teille vaikeuksia koota yhteistä linjaa näiden kaikkien näkemysten joukosta, etenkin kun puheenjohtajakausi lähestyy ja meillä on iso kansallinen näytön paikka siinä, miten me suoriudumme puheenjohtajuudesta vuoden 2019 lopulla, jolloin on mahdollista, että meidän hoidettavaksemme kaatuvat niin brexitin loppusuoran neuvottelut, monivuotisen rahoituskehyksen neuvottelut kuin itäisen kumppanuuden uusi huippukokous. Kyllä nyt täytyy koota yhteistä näkemystä, kansallista Eurooppa-politiikan linjaa, ja siinä vastuu on teillä, pääministeri. Eikö nyt olisi todella syytä osallistaa eduskuntaa, kytkeä eduskunnan valiokunnat huomattavasti vahvemmin mukaan tähän Eurooppa-politiikan ison kuvan muotoiluun? On totta, että olemme saaneet yksittäisiä asioita, mutta niistä ei muodostu isoa linjaa, isoa kuvaa, sitä johtajuutta, jota Suomessa nyt Eurooppa-politiikka kaipaa. Pienikin maa voi osoittaa myös unionissa johtajuutta,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-22 Mitä tulee sitten puolustukseen, kyllähän Euroopan tilanne ja Suomen tilanne siinä osana muuttuivat vahvasti vuonna 2014. Tästä pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä, jossa — täysin avoimesti myönnän — ulkoministeri Soini ja puolustusministeri Niinistö ovat vahvasti mukana, me olemme ylpeitä. PRY auttaa Suomea meidän puolustuskyvyn tehostamisessa. Se ei ole sellainen kysymys, jossa luodaan jonkinlainen kollektiivinen puolustusyhteistyö, vaan siinä, niin kuin edustaja Vanhanen toi hyvin esille, kansallisten parlamenttien ja hallitusten välinen toiminta vahvistuu, ja tätä kautta pystytään tekemään puolustusteollisuuteen liittyviä hankintoja entistä paremmin yhdessä. Mutta yksi asia, arvoisa puhemies, joka on erityisesti herättänyt kritiikkiä kansalaisten keskuudessa Euroopassa aivan oikeutetusti, on se, miten olemme vastanneet muuttoliiketilanteeseen, erityisesti vuonna 2015. Hallitus julkaisi eilen paperinsa ennakkovaikuttamisesta muuttoliikkeeseen. Siinä on erinomaisia asioita tämän tilanteen hallitsemiseksi: tarvitaan
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Perussuomalaisten pelottelu tuppaa realisoitumaan. Kokoomus väitti aikaisemmin Kreikka-paketista, että me tienaamme tällä. Edelleen odottelen niitä suuria voittoja, mitä siitä on saatavissa. EU ei noudata omia sääntöjään, no bail-out ‑sääntö oltiin heti valmis rikkomaan. Euroalueella ovat ne ongelmat, eivät euroalueen ulkopuolella. On vaikea löytää asiantuntijaa, joka tänä päivänä sanoisi, että euro on menestystarina tai euro on Suomen kilpailukyvylle ollut hyväksi. Mitä tulee tähän pysyvään rakenteelliseen puolustusyhteistyöhön EU:ssa, niin Suomessa on paljon aseteollisuuden yrityksiä ja me kannatamme kyllä yhteistyötä. Se ongelma tässä on se, että EU vie sen päätösvallan pois. Siis yhteistyö on hyvä asia mutta sanelu ei. Kun oli sovittu yhteisesti tämä puolustusyhteistyö, niin Saksan sisäministeri sanoi, että tämä on ensimmäinen askel kohti EU-armeijaa. Valitettavasti tuppaa käymään niin, että kun EU:ssa tulee suunnitelmia ja raportteja, vahvoja kannanottoja, niin sitten kohta meille ilmoitetaan vain päivämäärä. EU:lla on vain tämä yksi suunta, EU:lla on oikeasti tavoitteena se, niin kuin Macron sanoi, että yksi lakikokoelma, yksi kansa, yksi johtaja ja ilmeisesti vain yksi mielipidekin, koska siellä joudutaan rahoittamaan EU:lle sellaista kampanjaa, että kampanjoidaan niitä vastaan, jotka haluaisivat kenties pitää itsenäisistä kansallisvaltioista kiinni. EU:n perussopimuksissa puhutaan enää ihmisten Euroopasta, ei valtioiden Euroopasta. Tämä vääjäämättä tulee ajamaan siihen, että tässä tulee liittovaltio, halusi Suomi sitä tai ei. Mutta mehän tiedämme, että muut puolueet ovat aina
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Kysyn pääministeriltä: Miten reagoitte vihreiden ehdotukseen suhteessa Suomen EU-puheenjohtajuuskauteen, voisimmeko me kaikki koota yhteiseen kokoukseen, yhteiseen työryhmään pohtimaan Suomen EU-visiota? Sopisiko tämäntyyppinen yhteistyö myös hallitukselle? Toinen asia: Jotta euroalueen ongelmat voidaan ratkaista, ne täytyy myös tunnistaa. Erot kilpailukyvyssä johtavat siihen, että samanaikaisesti meillä on sekä isoja ylijäämiä että alijäämiä ja ne vahvistavat toisiaan. Erot suhdannetilanteessa johtavat siihen, että on samanaikaisesti isoja taantumia ja kasvujaksoja. Keskinäinen kilpailu muun muassa verotuksessa johtaa kilpajuoksuun kohti pohjaa. Velkaantumisessa iso ongelma on se, että me olemme keskittyneet niin paljon nimenomaan velan määrään emmekä niin paljoa painotukseen, talouksien uudistamiseen. Keskinäinen solidaarisuus edellyttää tietenkin keskinäistä vastuuta. Esitän kaksi ajatusta, millä tapaa voitaisiin mennä eteenpäin, valtiovarainministerille. Voisiko olla niin, että ilman, että perussopimusta lähdetään avaamaan, olisi mahdollista käynnistää tämmöinen kunnianhimoinen vihreä investointiohjelma, jonka kautta voidaan uudistaa talouksia ja samaan aikaan torjua ilmastonmuutosta? Voidaan käyttää entistä enemmän ESIR-rahastoa tai Euroopan investointipankkia tähän näin. Toinen tämmöinen avaus on sitten se, voitaisiinko rakentaa tämmöinen automaattinen suhdannetasaaja, keskinäinen työttömyysvakuutusjärjestelmä,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa herra puhemies! Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja, edustaja Vanhanen väitti, että pysyvä rakenteellinen yhteistyö ja sotilasteollisuuden tukeminen eivät ole liittovaltiokehitystä. Entinen EU-kriitikko, nykyinen EU-henkseleiden paukuttaja, ulkoministeri Soini kuitenkin iloitsi ja riemuitsi siitä, kuinka esimerkiksi tähän pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön kirjattiin Suomen toivomuksesta, tosin saatetekstiin, Lissabonin avunantolauseke. Sen lisäksi tässä Suomi sitoutuu realistisesti kasvattamaan puolustusmenoja. Jos tämä ei ole liittovaltiokehitystä, niin mikä sitten on? Jos militarisointi ei ole liittovaltiokehitystä, minkä verran niitä halutaan sitten kasvattaa? Komission ehdotus lähtee siitä, että kahtena seuraavana vuonna 500 miljoonaa euroa käytetään EU-budjettivaroja tähän ja siitä eteenpäin 1 000 miljoonaa euroa joka vuosi EU:n budjettirahoja tähän ja päälle 4 000 miljoonaa euroa valtioiden rahoja. Mutta, arvoisa puhemies, kun kuuntelin näitä ryhmäpuheenvuoroja, niin täytyy todeta, että eduskunnan Pilli ja Pulla ovat kyllä siniset ja perussuomalaiset. Jos ajattelee Pillin, edustaja Elon, puhetta, niin yritettiin vetää kovin EU-kriittistä linjaa ja vastustaa liittovaltiokehitystä samaan aikaan, kun oman puolueen puheenjohtaja istuu eurooppaministerinä ministeriaitiossa. Samaan aikaan, kun vastustetaan liittovaltiokehitystä, viedään sitä eteenpäin oman ulkoministerin toimesta. No, entä sitten perussuomalaiset, jotka arvostelivat EU-politiikkaa? Heillä on samalla joukolla ollut kaksi vuotta oma EU-ministeri. Ja kun tässä esitettiin kritiikkiä EU:n militarisointia kohtaan,
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-22 ja kauppapolitiikan alalla. Mutta kaipaan kyllä aloitteita arvojen ja osaamisen alueilla. Koulutus, tasa-arvo, oikeusvaltio, ihmisoikeudet — kyllä ne ovat hyvin hyvin keskeisiä pilareita. Ja olen iloinen siitä, että pääministeri aikoo käynnistää yliopistokierroksen. Se kuulostaa erittäin hyvältä idealta. Mutta samoin kuin vihreät, haluaisin kyllä tarjota tällaista parlamentaarista ryhmää, jossa voisimme RKP:ssäkin antaa panoksen. Me luulemme, että meillä olisi paljon annettavaa hallitukselle. Vi behöver ett ambitiöst program, ärade statsminister, för Finlands EU-ordförandeskap om två år. Kan regeringen tänka sig att vi kunde arbeta parlamentariskt för att förbereda det här ordförandeskapet? säkert vara en viktig möjlighet också för att kunna arbeta med den övriga trojkan. Den här chansen att aktivt forma EU-politiken borde vi inte missa. Vi är väldigt glada över att regeringen varit initiativtagare inom försvarssamarbete, energi, bioteknik och handelspolitik men vi saknar initiativ inom utbildningen och kunnandet och mänskliga rättigheter och rättsstaten.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-22 Hallituksen EU-linja on sen sijaan tässä hallituskauden aikana horjahdellut. Tuntuu, että alkukaudesta oli hyvin vaikea saada niitä linjauksia ylipäätänsä tai ne tulivat aivan viime hetkessä, ja tällä hetkellä sitten näyttää siltä, että näissä Emu-linjoissa — jotka on annettu kyllä, kiitos siitä hallitukselle, ihan hyvissä ajoin ajoin — yhteisvastuullisiin velkoihin ja myöskin sitten suurempaan nettomaksajaosuuteen on osittain aika epäloogisia linjauksia. Ensinnäkin hallitus linjaa pankkiunionista, että se tulisi loppuunsaattaa siinä vaiheessa, kun riskejä on saatu merkittävästi vähennettyä. Kuitenkaan missään ei kerrota, mikä on sitten se merkittävä määrä näitten riskien vähentämistä. Tiedetään, että tällä hetkellä EU:ssa pankkisektorilla on 700—800 miljardia näitä järjestelemättömiä luottoja. Italiassa yksistään pankkisektorin järjestelemättömien luottojen määrä on 17 prosenttia. Mikä on se määrä, missä katsotaan, että nyt voidaan sitten mennä yhtä hyvin yhteiseen talletussuojaan? Myöskään johdannaisriskeistä ei ole minkäänlaista arviota olemassa. Toinen tällainen epäloogisuus sisältyy siihen, että ollaan valmiita hyväksymään EU-budjetin sisälle tuleva euroalueen budjettilinja. Tämähän väistämättä tarkoittaa silloin näitten euromaitten nettomaksuosuuden kasvamista. Ja ajatellaanko niin, että meillä olisi jotenkin parempi näkemys siihen, miten esimerkiksi jossakin jäsenmaassa vaikka nuorisotyöttömyyttä pitäisi lähteä hoitamaan? Pitäisikö sitä todellakin lähteä EU:n rahoilla hoitamaan? Eikö nämä asiat ole kansallisesti laitettava
Puhuja: Erkki Tuomioja
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 että tämän hallituksen aikana on tapahtunut selvää lipsumista. Ajattelen sitä, mitenkä suuresta valiokunnasta kuuluu, mitenkä ulkoasiainvaliokunnassa on saatu tietää, millä tavoin on ollut vaikeata saada oikea-aikaisesti valmisteluasiakirjoja ja mahdollisuus ottaa niihin kantaa. Tämä koskee niin Rooman sopimuksen 60-vuotisvalmistelua kuin PRY-valmisteluakin. Ja tämä nyt yhdessä sen kanssa, että koko eduskunnalle ei ole haluttu tuoda sellaista
Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Edustaja Arhinmäki käytti taas liittovaltiokehityksen perusteena tätä yhteisvastuulauseketta. Olen ollut sen sanamuotoa aikanaan neuvottelemassa, ja se yhteisvastuulauseke velvoittaa jäsenvaltiot keskinäiseen avun antamiseen, ja se on jäsenvaltioita sitova. Minä en tätä liittovaltiokehitystä nyt tässä keskustelussa oikein ymmärrä, koska sitä tunnutaan käytettävän nyt synonyyminä yhteistyön lisäämiselle. Ehkä olisi parempi, että puhutaan yhteistyön lisäämisestä ja käydään aihe aiheelta läpi, mitkä ovat sellaisia asioita, joissa EU:n puitteissa on järkevää lisätä yhteistyötä, ja missä kansallisvaltiot voivat sitten itse toimia.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 Siksi ihmettelen sitä, että täällä jatkuvasti jankutetaan sitä, että tästä asiasta pitäisi järjestää jonkunlainen kansanäänestys. Se on aivan älytöntä puhetta, koska tällä liikkeellähän me olemme siirtyneet läntiseen arvoyhteisöön ja myöskin turvallisuusyhteisöön monilla tavoin. Tämä on Suomen kansan perusetujen vastaista puhetta. Tiedän, että pääministeri on tämän jo ampunut alas useampaan kertaan, mutta ei ole pahitteeksi, vaikka vielä tänään. Mitä tähän yleisempään keskusteluun tulee: Linjaus on oikea, että taloudessa ei mennä liialliseen yhteisvastuullisuuteen. Sen sijaan puolustuksessa ja turvallisuudessa pääministerin linjaus, jota on neuvoteltu muun muassa Ranskan kanssa ja jota tasavallan presidentti tukee, on aivan oikea — eli se, että mennään pitemmälle keskinäisessä tuessa ja yhteisissä asioissa, esimerkiksi aseitten
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! Kello 14.28 tuli pääministerin puheen sisältö kansanedustajien sähköpostiin. Siitä piti keskustella, siis Suomen pääministerin ilmoituksen linjasta ajankohtaisiin Eurooppa-asioihin, ja puoli tuntia sen jälkeen, kun tämä keskustelu alkoi, tuli linjaus. Tämä kuvaa hallituksen tahtotilaa keskustella näistä asioista vakavasti. Otan esille yhden asian, arktisen ulottuvuuden. Se ei oikeastaan tullut teidän puheenvuorossanne, pääministeri, laisinkaan esille, ja se on kuitenkin sekä erittäin merkittävä EU-asia että merkittävä Suomen talouden ja tulevaisuuden kannalta, se on ilmastonmuutoksen kannalta tärkeä asia. Minä todella toivoisin sitä, että hallitus miettisi
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! On hyvin tärkeää katsoa EU:ta onnistumisten kautta, ja itse mittaan EU:n onnistumisia kolmessa asiassa: Ensin siinä, onko EU rauhan ja turvallisuuden projekti: Tuoko se rauhaa, turvallisuutta meille? Pystyykö se vaikuttamaan lähialueilla, Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä konflikteja vähentävästi ja estävästi? Toinen on nuorisokysymys: Voiko EU vähentää nuorisotyöttömyyttä? Voiko se luoda optimismia Eurooppaan? Voiko se tukea koulutusta, innovaatioita, luoda uudelle sukupolvelle mahdollisuuksia? Ja kolmas on ympäristö. Itse olen muuten äänestänyt EU-jäsenyyden puolesta nimenomaan siksi, että uskoin, että siitä tulee hyvä ympäristöunioni ja että se pystyy vaikuttamaan ilmastonmuutoksen torjuntaan paremmin kuin me yksin täällä Suomessa. Mielestäni nämä ovat hyvin tärkeitä asioita.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-22 vauhdissa. Siitä kuuluu hatunnosto myös Suomen hallitukselle, että näin on toimittu ja tehdään. Siinä on monia puolia, joista erääseen, joka ehkä on jäänyt tässä sivuun, haluan pääministerin kannan kuulla. Se on se, että tässä puolustusyhteistyössä ei ehkäpä tullut mainituksi se tärkeys, joka on Euroopan unionin ja Naton keskinäisen yhteistyön lisäämisessä,
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 Kiitos hallitukselle ja pääministerille Euroopan unionin asioihin vaikuttamisesta ja etukäteen vaikuttamisesta. Me, jotka istumme suuressa valiokunnassa, tiedämme hyvin tarkkaan, miten aktiivisesti on vaikutettu muun muassa Rooman julistuksen rakentamiseen, miten on pidetty yllä EU:n yhtenäisyyttä tilanteessa, jossa EU oli erittäin vaikeassa kriisissä. Nyt on hallitus linjannut toisena EU-maana oman Emu-kantansa ihan yksimielisesti, kannan, johon on erittäin helppo yhtyä. Tätä taustaa vasten hallitus on hyvin pitänyt näpeissään nämä Euroopan unionin asiat. Täällä nyt käydään siitä keskustelua, että tänne ei ole saatu selontekoa, mistä on tehty linjaus hallitusohjelmassa. Mutta tietoa tänne on saatu varmasti. Jokaisessa erikoisvaliokunnassa on voitu sen alan EU-kysymyksiin perehtyä ja antaa suurelle valiokunnalle lausunto.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-22 Täytyy sanoa tuosta EU-kansanäänestyksestä, että ensinnäkään itse en siinä koskaan saanut äänestää ja toiseksi sen tulokseen vaikutettiin aika voimakkaasti nykytermein sanottuna "valeuutisilla" eli EU:sta värjättiin hieman liian positiivinen kuva ennen sitä äänestystä. Keskeinen kysymys tässä keskustelussa on kansallinen suvereniteetti ja sen säilyttäminen. Täällä puhutaan suuria pöydistä, joissa päätetään, ja ytimistä, joihin mennään. Mutta tosiasia on se, että me päätämme kuitenkin häviävän pieneltä osin, mikä on EU:n suunta. Jos Brysselin keskusvalta on päättänyt ajaa EU:n liittovaltion suuntaan, me voimme käytännössä päättää vain siitä, olemmeko mukana vai emme. On vain kaksi puolta, sisällä tai ulkona, puolesta tai vastaan.
Puhuja: Tuula Haatainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 On tärkeää puhua puolustusyhteistyöstä ja ulko- ja turvallisuuspolitiikasta EU:n yhteydessä. Mutta turvallisuus ei ole pelkästään puolustuspolitiikkaa. Minusta huomio Euroopan unionissa pitää nyt keskittää siihen, miten me voimme EU:n sisäistä turvallisuutta vahvistaa. Siinä sosiaalinen ulottuvuus ja erityisesti nuorisotyöttömyys ja nuorten tulevaisuudennäkymä ovat aivan keskeisiä asioita. Toinen asia, joka minusta EU:n yhteydessä pitää nostaa esiin: meidän turvallisuusuhkamme, globaalit turvallisuusuhkamme, tulevat yli rajojen, ja siinä EU voisi tehdä paljon enemmän. Edustaja Salolainen nosti aivan oikein esiin asian, josta olen täällä puhunut — Afrikan.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2017-11-22 Puhemies! Hallituksen EU-linja on muuttunut kriittisen realismin linjaksi. Se on hyvä linja, se on sininen linja, mutta on tunnustettava, että vuodesta vuoteen, hallituksesta toiseen jatkuu suomalaisessa politiikassa ja eri politiikkalohkoilla se EU:n selän taakse meneminen. Puhutaan, että EU vaatii sitä ja vaatii tätä, ja todellisuudessa ollaan täällä paavia paavillisempia ja mennään
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa herra puhemies! On ihan ymmärrettävää, että monet kansalaiset kokevat epäluottamusta EU:ta kohtaan, koska sen päätöksenteossa ja instituutioissa on paljon epädemokraattisia piirteitä, europäätökset yhtenä esimerkkinä. Kukaan ei ole päässyt äänestämään komission jäseniä, eikä komissio ole vastuullinen kenellekään. Yksi asia, jolla EU voisi lunastaa kansalaisten luottamuksen, olisi esimerkiksi näyttää voimansa laittamalla aggressiivinen verosuunnittelu kuriin. Yksi iso kysymys on myös vapaakauppasopimukset. Niitten on lisättävä hyvinvointia, muuten ne eivät ole tavoiteltavia. Niiden on kunnioitettava ihmisoikeuksia, huomioitava maapallon kantokyky, ja ne eivät missään nimessä saa heikentää demokraattista päätöksentekoa.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies, värderade talman! Vahva EU on Suomen etu, ja Suomen pitää kuulua niihin maihin, jotka istuvat niissä pöydissä, joissa meidän asioistamme päätetään. Minun mielestäni on aivan käsittämätöntä, että tässä salissa edelleen puhutaan siitä, että EU on joku mörkö tässäkin suhteessa. Päinvastoin, me olemme pieni maa, meidän pitää olla siellä, missä ne päätökset tehdään, jotka koskettavat meitä suomalaisia joka päivä. Värderade talman! EU är viktigt för Finland och för svenska folkpartiet, så det är en självklarhet att Finland ska vara en aktiv aktör i Europa. Jag tycker också att statsministern nu har lagt fram en någorlunda hyfsad vision om på vilka områden man vill vara aktiv, men jag saknar ännu det som också ledamot Biaudet tog fram:
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-22 puhemies! Olin hyvin iloinen siitä, että pääministeri linjasi, että EU:n pitäisi olla voimakkaammin ilmastojohtaja, ja kaipaisin myös Suomen hallitukselta tämänsuuntaisia toimia. Bonnin ilmastokokouksessa Hollannin uusi hallitus viime viikolla ilmoitti tavoittelevansa sitä, että EU kiristää vuoden 2030 päästötavoitettaan 15 prosenttiyksiköllä tähän mennessä hyväksytystä. Myös Ranskan ja Ruotsin hallitukset ovat ilmoittaneet haluavansa, että EU tiukentaa päästötavoitteitaan. Suomen hallituksen suunnalta tämänsuuntaisia puheita ei ole kuulunut. Esimerkiksi tässä eduskunnan salissa hallituksen suunnalta on lähinnä kierretty tähän liittyvät kysymykset. Kuitenkin Bonnin ilmastokokouksen alla ilmestynyt YK:n ympäristöohjelma UNEPin päästökuiluraportti osoitti, että maiden nykyiset päästösitoumukset johtavat yli 3 asteen lämpenemiseen, eli tiukentamisella on tarvetta ja kiire.
Puhuja: Elsi Katainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-22 ovat aktiivisella tavalla tuoneet esille näkemyksiään Suomen EU-politiikan linjauksista, ja viesti on yksiselitteinen: EU:n alue- ja rakennepolitiikalla on jatkossakin aito tilaus ja todella suuri tarve. Kysyisinkin ministereiltä ja hallitukselta — tai ensin kiittäisin aktiivisesta toiminnasta näiden alueitten
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-22 Arvoisa puhemies! On erittäin hyvä tarttua tähän kysymykseen, millä tavalla hallitus varmistaa sen oman tavoitteensa, että Pohjois- ja Itä-Suomen koheesiovaroihin eli alue- ja rakennepolitiikkaan saataisiin rahaa tilanteessa, jossa hallitus on asettanut kaikkein tärkeimmäksi neuvottelutavoitteekseen sen, että EU-budjettia pienennetään käytännössä, tavoitteeksi myöskin se, että koheesiorahoja vähennetään. Voidaanko millään uskoa, että Pohjois- ja Itä-Suomi voivat hyötyä entistä enemmän koheesiorahoista, kun samanaikaisesti ollaan valmiita leikkaamaan muualta Euroopasta?