Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-09-19 Ja hän jatkaa: "Jos nyt tehdään muutoksia, joilla helpotetaan alkoholin saatavuutta, pitäisi samalla resursoida esimerkiksi tulevaisuuden mielenterveyshoitoon, niin että tämän päivän lapset saisivat apua sitten aikuisina siihen, kun heidän vanhempansa ovat käyttäneet liikaa alkoholia." A-olut, vahvemmat siiderit ja vahvemmat tislatusta alkoholista valmistelut juomasekoitukset siirtyisivät tämän hallituksen esityksen myötä Alkon noin 350 myymälästä 5 500 kauppaan, kioskiin ja huoltamolle, ja tämä lisäisi aivan merkittävästi saatavuutta. Sen ohella myös hinta romahtaisi, eli hallituksen esityksen perustelujen mukaan A-oluen vahvuisten juomien hinnat laskevat noin 40 prosenttia. Ja THL:n mukaan tämä lisäisi alkoholin kokonaiskulutusta 6 prosenttia. No, ketkä tästä hyötyvät? Kotitalouksille koituva taloudellinen hyöty olisi merkittävin suurkuluttajille, siis sille 10 prosentille, joka juo nykyisinkin puolet kaikesta alkoholista. Kansainväliset kokemukset osoittavat, että näiden limuviinoiksi kutsuttujen, tislatusta alkoholista valmistettujen juomasekoitusten kulutus ja haitat ovat lisääntyneet etenkin nuorten parissa, kun juomien saatavuus on lisääntynyt. Tämän esityksen myötä myynti ei varsinaisesti lisääntyisi ikään kuin volyymiltaan vaan kulutus väkevöityisi. Myyjiä ei tarvittaisi lisää, ja siksi työllisyysvaikutukset päivittäistavaraliikkeissä jäävät vähäisiksi, ja kokonaisuudessaan ne saattavat jäädä peräti negatiivisiksi, mikäli ravintolakulutus vähenee suhteessa muuhun kulutukseen ja mikäli vielä Alkon verkostoa jouduttaisiin merkittävästi supistamaan. Alkohan menettäisi tämän esityksen myötä arviolta 70 prosenttia oluen, siiderien ja lonkeroiden myynnistä, yhteensä 100 miljoonan euron arvosta, joka on sama summa, joka siirtyisi päivittäistavarakaupan myynnin lisäykseen. No, esitystä on perusteltu myös sillä, että näin saataisiin lisää alkoholiverotuloja — arvioiden mukaan noin 65 miljoonaa euroa — mutta alkoholihaittojen aiheuttama kustannusten lisäys olisi vähintään samaa luokkaa. Ja kaikkein traagisimmat olisivat inhimilliset kustannukset. Alkoholikuolemat lisääntyisivät vuosittain 150:llä ja sairaalahoitojaksot 1 500:lla. Ja merkittäviä lisäyksiä tarvittaisiin niin järjestyksen ylläpitoon, vankeinhoitoon kuin oikeuslaitokseen. Tätä esitystä lukiessa nousee mieleen, että eikö historiasta ole opittu. Kyllä meidän historiamme osoittaa ihan vääjäämättömästi, että alkoholihaitat lisääntyvät suorassa suhteessa kokonaiskulutukseen. Keskioluen vapauttaminen 69 ei vähentänyt väkevien juomista, millä sitä perusteltiin, vaan lisäsi kokonaiskulutusta ja haittoja. Samoin kävi vuoden 95 muutoksen yhteydessä. Ja kun Vanhasen hallitus vuonna 2003 alensi alkoholiveroa alkoholiveroa 30 prosentilla, silloin tuon esityksen perusteluissa arvioitiin, että se aiheuttaisi noin 600 alkoholikuolemaa vuosittain lisää, ja valitettavasti tuo ennustus toteutui ihan tuollaisenaan. Sen vuoksi on hyvin uskottavaa, että tämäkin ennustus 150 lisäkuolemasta valitettavasti toteutuu, jos tämä esitys menee läpi. Vuodesta 2008 lähtien alkoholin kokonaiskulutus ja haitat ja kuolleisuus ovat vähentyneet. Täällä on iloittu siitä, että nuorten alkoholinkäyttö on vähentynyt, ja se on totta. Viisi perättäistä veronkorotusta ja mainonnan rajoitus ovat toimineet ja tuottaneet tulosta. Nyt ei pidä vaarantaa tätä myönteistä kehityssuuntaa. Kiinnitän huomiota myös siihen, että uudistus lisää väestöryhmien välisiä terveyseroja. Alkoholin kulutus ja haitat painottuvat jo nyt sosiaalisesti heikossa asemassa olevaan väestönosaan, ja tältä osin tämä esitys ei valitettavasti toteuta perustuslain eikä hallitusohjelman tavoitteita. tätä esitystä on perusteltu myös vastauksena matkustajatuonnin myötä menetettyihin verotuloihin. Kuitenkin matkustajatuonti tänä vuonna on ollut laskusuunnassa, toisin kuin täällä kokoomuksen puheenvuoroissa väitettiin. Virossa päätetyt alkoholiveron voimakkaat korotukset tulevat merkittävästi vähentämään tuontia aivan riippumatta alkoholilain uudistuksesta, ja on myytti, että alkoholipolitiikka olisi vapaata kaikkialla muualla Euroopassa paitsi Suomessa. Alkoholihaittoja vähentävä politiikka, saatavuuden ja mainonnan rajoitukset sekä verotus ovat käytössä kaikissa EU-maissa. Euroopan laajuinen trendi on se, että pikemminkin ollaan tiukentamassa alkoholilainsäädäntöä kuin keventämässä sitä. Paikoin säätely on toisissa Euroopan maissa Suomeakin tiukempaa. Esimerkiksi kolmasosa EU-maista kieltää tai rajoittaa alkoholin myyntiä huoltoasemilla. Täällä on vedottu myös siihen, esimerkiksi edustaja Rami Lehto, että alkoholipolitiikka tulisi kohdistaa vain niihin todellisiin suurkuluttajiin. Toivon, että täällä uskottaisiin OECD:tä, jos ei uskota kansanterveyden asiantuntijoita. OECD:n raportissa suositellaan nimenomaan koko väestöön kohdistuvaa alkoholipolitiikkaa. tehokkain tiedossa oleva keino alkoholihaittojen vähentämiseksi on vähittäismyynnissä myytävien alkoholijuomien alkoholipitoisuuden alentaminen — näin siis perusteluissa, mutta kuitenkin hallitus esittää aivan päinvastaista keinoa eli alkoholipitoisuuden nostamista. Toivon, että valiokunta huolellisesti myös arvioisi sitä vaihtoehtoa, jossa prosenttiraja laskettaisiinkin Ruotsin mallin mukaan siihen 3,5:een. Nimittäin tuossa esityksessä arvioidaan, että alkoholin kokonaiskulutus ja haitat vähenisivät tämän esityksen myötä siten, vältyttäisiin 350 alkoholikuolemalta vuosittain. Eli erotus hallituksen esityksen ja tässä perusteluissa ehdotetun tehokkaimman toimenpiteen välillä on 500 alkoholikuolemaa. Mielestäni se on jo erittäin merkittävä inhimillinen lasku. Ja korostan vielä, että Lääkäriliitto on useaan kertaan esittänyt sitä, että ruokakaupoissa, kios-keissa ja huoltoasemilla myytävien alkoholijuomien pitoisuusraja laskettaisiin 4,7:stä 3,5:een, ja nyt ollaan menossa siis aivan toiseen suuntaan. Arvoisa puhemies! Lopuksi kiitän hallitusta siitä, että olette tehneet tämän esityksen keskeisimmän ehdotuksen vastustamisen todella helpoksi. Eli 200 sivun esitys sisältää 60 sivua perusteluja sen puolesta, että tätä ei pitäisi säätää. Ja ihan lopuksi siteeraan Helsingin Sanomien erinomaista pääkirjoitusta tästä aiheesta. Siinä sanottiin näin: "Päätöksenteossa joudutaankin pohtimaan sitä eettistä kysymystä, kuinka paljon yhteiskunnan hyväosaiset ovat valmiita rajoittamaan omia vapauksiaan yleisen edun vuoksi sekä solidaarisuudesta huono-osaisia kohtaan."