Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-05-03 Värderade talman! Moni merkki viittaa siihen, että talouden suunta on kääntynyt parempaan. Se on hyvä asia. Mutta nousu on kuitenkin vielä hyvin heiveröinen. Tänä vuonna bkt:n ennustetaan kasvavan 1,2 prosenttia. Se on kaukana hallituksen tavoitteista ja kaukana siitä tasosta, joka vaaditaan siihen, että päästäisiin 72 prosentin työllisyysasteeseen. Mistä heiveröinen kasvumme sitten muodostuu? Se muodostuu pääosin kotimaisesta kulutuksesta ja erityisesti rakentamisesta. Helsinki ja muut kasvukeskukset rakentavat, ja muu maa näivettyy. Vienti ei valitettavasti vielä vedä, ja se on hyvin kapea-alaista. Ei, tässä eivät vielä ole vakaan kasvun, rakenteellisesti vakaan kasvun, ainekset. Työttömyys on laskenut viime vuodesta 14 000 työttömällä. Se on 14 000 ihmistä, joille tämä päivä näyttää valoisamalta kuin eilinen. Samaan aikaan komissio kuitenkin arvioi, että rakenteellisen työttömyyden osuus on 216 000. Sen määrän ero kausitasoitettuun työttömien määrään, 235 000, on hyvin pieni: 19 000 kappaletta. Heidän saamisensa töihin saattaa onnistua, mutta rakenteellisen työttömyyden taltuttaminen vaatii rakenteellisia toimia, ja niitä rakenteellisia toimia emme ole vielä hallituksen esityksistä löytäneet. Ei, etteikö löytyisi hyviäkin alkioita. Aktivointimallissa on paljon positiivista, kuten työttömälle sivutoimisen yrittämisen mahdollistaminen. On hyvä, että konkurssilainsäädäntöä uudistetaan, ja olemme iloisia siitä, että hallitus ei enää puolusta päiväkotimaksujen korotuksia vaan on siirtynyt kehumaan maksujen madaltamisen autuutta. Näin ajat muuttuvat. Mutta ei näillä toimilla rakenteellista työttömyyttä korjata. Hallitus tietää kuitenkin hyvin, mitä tekoja se vaatisi. Se vaatisi, että vanhempainvapaat uudistettaisiin, mikä helpottaisi naisten asemaa työmarkkinoilla, kuten myös naisvaltaisten yritysten asemaa. — Voin selittää hetken kuluttua. — Muutos ei tapahtuisi nopeasti, mutta se olisi varma. Tähän löytyy useita malleja, joista SAK:n esittämä malli olisi jopa kustannusneutraali. Tämä on tasa-arvokysymys, se on työllisyyskysymys, mutta myöskin kilpailukykykysymys. Maa, joka ylläpitää rakenteita, jotka aiheuttavat sen, että emme saa kaikkia resursseja käyttöömme työmarkkinoilla, ei ole kilpailukykyinen. Siitä huolimatta hallitus ei halua tähän puuttua. Siitä huolimatta keskusta ja kokoomus suostuvat siihen, että perussuomalaiset estävät hallituksen uudistuksia. Hallitusohjelma, jota väitetään strategiseksi, sisältää strategisen työllisyystavoitteen. Siitä huolimatta tähän tavoitteeseen pääsyä ei priorisoida, koska hallitusohjelmasta puuttuu teknisiä kirjauksia — tekninen luettelo asioista, joita hallitus saattaisi harkita. Ei tällainen tapa tehdä työtä ole strateginen. Värderade talman! Nej, det strategiska tänkandet lyser med sin frånvaro. Om regeringsprogrammet har ett strategiskt mål så måste det vara sysselsättningen. Ändå låter regeringen bli att driva igenom de konkreta åtgärder som de sakkunniga mer eller mindre enhälligt anser att bör genomföras. Vi bör reformera familjeledigheterna, vi bör arbeta för lokala avtal, vi bör avskaffa behovsprövningen för non-EU/Eta-arbetskraft. Att vägra göra åtgärder för att de inte finns konkret inskrivna i regeringsprogrammet är inte strategiskt utan byråkratiskt. På samma sätt som det inte var strategiskt att hålla fast vid antalet ministrar på grund av ett ogenomtänkt vallöfte. Jag är glad och tackar regeringen, därför att den nu gett sig själv lite andrum.