Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-22 Arvoisa rouva puhemies! Tämä on sitä aikaa, kun eduskunnan iltoja ja keskusteluaikoja käytetään opposition omien varjobudjettien esittelyyn, ja tämä on tämän parlamentin tapa, ja siihen on täysi oikeus. Toki tietysti näitten varjobudjettien ruotiminen jää osin aika vähäiselle, ja sieltä usein jäävät sitten kertomatta ne kohteet tarkemmin, mistä nuo rahat otettaisiin tai mitkä tahot sitten oikeasti niillä teoilla, mitä siinä varjobudjetissa luvataan, ryöstettäisiin. Ymmärrän myös sen, että opposition on hyvin vaikea myöntää tai antaa isompaa kiitosta siitä kaikista suurimmasta tasa-arvotyöstä, minkä tämä hallitus on pystynyt yksituumaisesti tekemään: luomaan tähän maahan reilun kolmen vuoden aikana yli 115 000 työpaikkaa. Työ ylipäätänsä on parasta sosiaaliturvaa, paras, kestävä tapa kiinnittää perheet, kiinnittää ihmiset yhteiskuntaan ja estää syrjäytymistä. Nämä puheet ovat hieman vaienneet sen jälkeen, kun Etla kun Etla 12. päivä kuluvaa kuuta julkaisi tulokset, joissa Etla toteaa, että puolet työpaikkojen lisäyksestä on harjoitetun politiikan ansiota. He toteavat, että kilpailukykysopimus ja työn tarjontaa lisänneet uudistukset ovat tukeneet kasvua merkittävästi ja tuoneet Etlan arvion mukaan noin puolet hallituskaudella toteutuneesta runsaan 100 000 työpaikan lisäyksestä. He toteavat, että Suomella on edellytykset päästä noin 2 prosentin kasvuun seuraavallakin vaalikaudella. Nopean kasvun jatkuminen sekä tavoiteltu 75 prosentin työllisyysaste vaativat kuitenkin lisää rakennemuutoksia. Etlan viesti on se, että vaikka Suomea on todella laitettu vastuullisesti ja kipein päätöksin kuntoon tällä hallituskaudella, Suomi ei ole valmis vieläkään, vaan me tarvitsemme vastuullista politiikkaa myös jatkossa. Monessa tavallisessa ihmisessä pelkästään työllisyysasteen toteaminen ja sen jokaisen prosenttiyksikön merkityksellisyyden toteaminen ei sinänsä varmasti paljon tunnetta herätä, mutta heti kun avataan, mitä sillä työllisyysasteen 1 prosenttiyksiköllä pystytään saamaan aikaan ja millainen summa se on, niin jokainen ehkä herää enemmän miettimään, mistä todella on kyse. työllisyysasteen prosentin nosto on noin 1,4 miljardia euroa julkiseen talouteen. Tuossa äsken kyselytunnilla ministeri Berner kertoi esimerkiksi meidän tiestön meidän tiestön korjausvelasta, meidän liikenneinfran velasta, mitä meidän pitäisi uutta investoida. Puhutaan miljardiluokan asioista. Tiestön korjausvelka on noin 2 miljardia. Työllisyysasteen 1 prosenttiyksikön nousulla iso osa tuosta olisi jo toteutettu. Näitä esimerkkejä on lukuisia. Tuo työllisyysasteen prosentti on noin puolet meidän puolustusbudjetista. Esimerkkejä on lukuisia. Ministeri Orpo äsken totesi puheenvuorossaan, että tärkein tehtävämme on ollut ja tulee olemaan työllisyydestä huolehtiminen. Tämä on iso haaste jatkossakin ja varsinkin tässä tilanteessa, kun tavallaan meillä on yhä pienemmät ikäluokat tulossa tulevaisuudessa. Meidän pitää tehdä vastuullista politiikkaa, että huolehdimme, että myös jokainen osatyökykyinen ihminen pystyy työllistymään omien kykyjensä mukaan. Tämä hallitus on tehnyt merkittävää työtä sen eteen, että työpaikoissa ymmärrys siihen, että meidän ei tarvitse olla 110-prosenttisia ihmisiä pystyäksemme osallistumaan jollakin tavoin työelämään, olisi mahdollista. Tätä työtä on tehty innolla eri puolilla Suomea, ja tuon työn pitää jatkua. On oikein ja kohtuus, että jokainen vammainen ihminen — osin mielenterveysongelmista kenties kärsivät ihmiset, muut, joilla on toimintakyvyn rajoitteita — myös pystyisi kokemaan, että hänen panoksensa yhteiskuntaan on merkittävä, ja työn kautta myös he pystyisivät kiinnittymään elämään. yksi isoimpia haasteita meillä tulee olemaan se, että työ ja tekijät eivät kohtaa. Tulen itse Ylä-Savosta, alueelta, joka on muuttotappioalue, mutta samalla meillä on erittäin vahvaa teollisuutta, lippulaivana Ponsse ja Ponssen ympärille kehittynyt osaaminen ja teollisuus- ja yritystoiminta. Siellä on kipeä, huutava pula työntekijöistä. Se, miten me saamme työntekijöitä Suomesta ja Suomen ulkopuolelta eri puolille Suomea, on kohtalonkysymys ja yksi isoimpia haasteita, mihin myös tuleva hallitus joutuu paneutumaan. Meidän on kaikin tavoin huolehdittava siitä, että meillä syntyy lapsia, meillä ihmiset pääsevät töihin ja haluavat ottaa työtä vastaan ja meillä on yrittäjiä, jotka uskaltavat ja rohkenevat työllistää. Yritykset syntyvät sinne, missä työntekijöitä löytyy.