samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 pitkälle vietyjä johtopäätöksiä. Täällä edustaja Elo totesi, että oppositio ikään kuin juhlii, että tässä on hyviä parannuksia. Olemme tuoneet esille sen, että tässä on oikeansuuntaisia askeleita mutta meidän mielestämme riittämättömiä, ja se valiokunnassa on hyvin esitetty ja tuli täällä esille. Se on hyvä, että mennään eteenpäin, mutta toisaalta vieläkään hallitus ei pysty vastaamaan siihen suureen epäkohtaan, jolla työmarkkinoilla luodaan köyhyyttä Suomeen, lisätään painetta joutua toimeentuloasiakkaaksi vaikutusten piiriin. Tämä kohdistuu ennen kaikkea taas siihen nuorempaan väestöön, jolla on jo kaikista vaikeinta tällä hetkellä saada pysyvää ja vakituista työtä, ja sitä myöten vaikuttaa myöskin uskallukseen perheen perustamiseen. Toivon, että ministeri vastaa, liittyen näihin aktiivimallin sanktioihin: onko todella niin, että nämä ihmiset, jotka tässä vaikeassa tilanteessa ovat, joutuvat sitten sanktioiden piiriin, jos ei tämä 18 tuntia 3 kuukauden aikana täyty?
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Se on meidän yhteinen ongelmamme, jonka pitäisi pysäyttää meidät kaikki ja laittaa miettimään, mitä on tehtävissä, jotta elämän perustaminen olisi turvallisempaa ja usko tulevaisuuteen sitä kautta myös suurempi. Nyt joustot on laitettu hyvin epäoikeudenmukaisesti kaikkien nuorempien ikäluokkien harteille, ja siitä tämä nollatuntisopimus on kyllä surullinen esimerkki.
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 mieltä, mentiinkö tässä riittävästi? Edustaja Suutari täällä sanoi, että tämä on siitä merkittävä parannus, että nyt jatkossa työntekijä voi ottaa avustajan mukaan neuvottelemaan työnantajan kanssa. Hallituspuolueille ei tämän lain käsittelyn yhteydessä käynyt edes se, että henkilöstöryhmillä olisi oikeus saada tieto näiden nollatuntisopimuksien käytöstä. Edes tiedon saanti
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa puhemies! Tästä on hyvä jatkaa, nimittäin kyllä se epävarmuus työmarkkinoilla nimenomaan nuorten naisten osalta on tällä hallituskaudella varmasti lisääntynyt erittäin huolestuttavassa määrin. Minä, ministeri, nyt katson teitä tästä ja kysyn, kuinka ihmeessä tällainen tilanne pääsee syntymään, että alkuun työmarkkinoita heikennetään sillä, että uhkaillaan pakkolaeilla, sitten leikataan lomarahoja, sitten tulee tämä oikeudentuntoa erittäin loukkaava aktiivimalli, sitten tulevat nuorille perusteettomat pätkätyöt, potkulaki — sekin on tulossa — ja sitten vielä tämäkin, jonka piti olla parannus, jää torsoksi ja siinä pelisääntöjä ei kylliksi
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-04-25 mekin nimenomaan näemme, että on parempi, että on töitä, ja siksi näitä lakiesityksiä kokonaisuutena tehdään, jotta nimenomaan työnteko mahdollistuisi mahdollisimman hyvin mutta sille olisi myös selvät pelisäännöt, niin kuin tässä nollatuntisopimusten osalta. Jos katsotaan vielä vähän pidemmälle, niin sekä sosiaalidemokraateilla että Sinisellä tulevaisuudella on oma sosiaaliturvamalli, ja se on hyvä, että tuodaan näitäkin vähitellen pöytään. Kyllä maailma näyttää nyt menevän sillä tavalla sekä Euroopassa että sen ulkopuolella,
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-04-25 että pelisääntöjä laaditaan, jonkun mielestä joku voisi käyttää sanontaa, että on väärin sammutettu. Tämä hallitus on kuitenkin kyennyt laatimaan sääntöjä, ja niin kuin näissä monissa puheenvuoroissa on todettu, sääntöjä voidaan parantaa, jos nähdään heikkouksia, mutta tämä hallitus on astunut sille polulle, jonka päässä on mahdollisimman hyvä lainsäädäntö.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 pelisäännöt, mutta täytyy kyllä sanoa, kun opposition puheenvuoroja kuuntelee, että tuntuu, että onko jäänyt vallan havaitsematta se, että 90 000 ihmistä enemmän on töissä tällä hetkellä kuin silloin, kun tämä hallitus aloitti, eikä se olisi tapahtunut, jos ei hallitus olisi tehnyt niitä poliittisia valintoja, mitkä se on tehnyt. Toki se on ollut hyvä, että työmarkkinajärjestötkin ovat olleet osittain mukana, mutta te olette johdonmukaisesti vastustaneet jokaista sellaista muutosta, joka on lisännyt työllisyyttä. Niiden ihmisten, jotka ovat saaneet työpaikkoja, niiden, jotka ovat työllistyneet kokonaiseen työsuhteeseen — kaikki eivät ole, mutta monet ovat
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-04-25 Kiitos, arvoisa rouva puhemies! Kiitos keskustelusta ja kiitos positiivisesta palautteesta mutta myös kritiikistä. Ainahan on petraamisen paikkaa. Lähdetään siitä, minkä takia tämä ylipäätään tänne tuli. Hallituksella oli jo ajatuksia tämän suhteen, mutta toki oli myös tämä kansalaisaloite. Niissä keskusteluissa jossain vaiheessa oli semmoinen tavoite, että kiellettäisiin nämä nollatuntisopimukset kokonaan. vaihtelevan työajan sopimukselle, tälle nollatuntisopimukselle, on kuitenkin työelämässä tarvetta. Sopimusten kieltäminen voisi johtaa siihen, että täytetään se työvoimatarve jollakin muulla tavalla, kuten vuokratöillä, yrittäjän omana työnä, työkeikan pituisin määräaikaisin sopimuksin tai teettämällä olemassa olevalla henkilöstöllä lisä- tai ylityötä. Sitten täällä monessa, monessa puheenvuorossa kysyttiin työajan lakisääteisen vakiintumisen problematiikan perään. Totta kai tätä täytyy aina punnita molemmin puolin. Se ajatus, mikä meillä on tässä lakia säätäessä ollut, on se, että tämä vakiintuminen voisi merkitä sitä, että jollakin tarkastelujaksolla se toteutunut työaika voisi muodostaa työsuhteessa noudatettavan kiinteän työajan, ja näin voisi tapahtua, vaikka työnantajan edellytyksissä tarjota työtä ei olisi tapahtunut mitään muutoksia. Tämä kustannus olisi pois jostakin muualta ja vähentäisi työnantajan mahdollisuuksia palkata muihin tehtäviin henkilöstöä. Tämä vakiintumismalli voisi olla altis myös tämmöiselle ei-toivotulle työvoiman käytön suunnittelulle. Työnantaja voisi työtarjouksiensa ajoittamisella ja mitoittamisella pyrkiä vaikuttamaan vakiintuvien työtuntien määrään. Jos nyt sitten tapahtuisi niin, että vaihtelevasta työajasta sovitaan lainvastaisesti niin, että tämmöisestä vaihtelevasta työvoimatarpeesta on sovittu, vaikka työnantajan työvoimatarve on kiinteä, niin vaihtelevaa työaikaa koskeva ehto on silloin mitätön. Tällöin sovellettavaksi työajaksi tulee se kiinteä työaika, joka työnantajan todellista työvoimatarvetta vastaa. Tämä parantaa monin tavoin työntekijän mahdollisuuksia suunnitella elämäänsä, ja vaihtelevasta työajasta saa ylipäätään sopia vain silloin, kun sopimuksella katettava työvoimatarvekin vaihtelee. Työnantajan on annettava työsuhteen alkaessa selvitys siitä, missä tilanteessa ja missä määrin työnantajalle syntyy työvoimatarvetta. Vaihtelevaa työaikaa koskevaan ehtoon sisältyvän vähimmäistyöajan on vastattava todellista tarvetta. Tämä turvaa työntekijää. Tässä on
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Ihminen, joka on nuori, joka vasta hakee työelämäkokemuksiaan, on hyvin suojaamaton käymään tasaveroista neuvottelua oman työnantajansa kanssa. Koko työlainsäädännön ideahan on, että suojataan sitä heikompaa osapuolta. Sitä sanotaan sääntelyksi. Se on työajoissa tällä tavalla, ja se on myös sopimustoiminnan vähimmäisehdoissa. Jos tästä luovutaan, niin sitten heikennetään työehtoja ja palataan... Ei mennä eteenpäin, arvoisa edustaja Vartiainen — joka tosin taisi lähteä salista.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 Meillä on nuoria hyvin monenlaisia. On niitä nuoria, jotka ovat tämän nollatuntisopimuksen takana, ja heille tässä annetaan paljon vastaantuloa, niin että heillä on mahdollisuus saada parempaa suojaa, jota muun muassa edellinen hallitus ei pystynyt tekemään. Mutta kuten olen aikaisemminkin maininnut, muun muassa viime viikolla tavattiin täällä sellaisia nuoria, jotka totesivat, että antakaa meille mitä tahansa työtä.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 puhemies! Vastaan edustaja Viitaselle, joka aikaisemmin arvosteli hallituksen kehysriihessä sovittua uudistusta, jonka mukaan on helpompi palkata alle 30-vuotias vähintään kolme kuukautta työttömänä ollut nuori töihin. Demarit ovat tässä yhteydessä puhuneet ikuisesta ketjuttamisesta tai ikuisesta koeajasta. Voisitteko te selittää minulle, miten tämä ketjuttaminen oikein tässä yhteydessä onnistuu, kun edellytyksenä on se, että tämä nuori on ollut vähintään kolme kuukautta työttömänä? Jos on kyse ketjuttamisesta eli töiden ketjusta, eihän nuori silloin ole voinut olla kolme kuukautta työttömänä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Tämä on minusta nyt aika tyypillistä edustaja Zyskowicziä, että ruvetaan niin kuin saivartelemaan sanoilla — kyllä, kuunnelkaa, mitä minä sanon — ja lakaistaan itse tämä ikävä asia maton alle. Nimittäin kun täällä aikaisemmin esimerkiksi edustaja Heikkinen sanoi, että mitäköhän nuoret ajattelevat näistä työelämän heikennyksistä, mitä hallitus tekee, niin minä voin ainakin kertoa, mitä Keskustanuoret ajattelevat. Keskustanuoret ajattelevat tästä asiasta, mistä minä olen, edustaja Zyskowicz, puhunut, nuorten perusteettomista pätkätöistä — siitä minä olen puhunut — niin, että Keskustanuoret tyrmäsivät sen. He tyrmistyivät tästä esityksestä. Keskustan puoluevaltuusto vaatii, että nuorille on suotava yhdenvertainen kohtelu.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 molemmin puolin 20:tä prosenttia tässä maassa, niin se jos mikä on huolestuttava asia. Ei tietenkään ole vielä aivan selvä, minkälaisen esityksen hallitus tulee tuomaan, mutta totta kai siellä on tarkoitus, kuten vaikkapa pääministeri radiotunnillaan totesi, nimenomaan mahdollistaa se, nuorten täytyy saada jotain ekstraa siitä, että työpaikkojen on järkevää palkata nuori ensimmäiseen työsuhteeseen. Mitä tulee tähän lakiesitykseen, niin sitten on niin, että tässä nyt kuitenkin tehdään parannuksia. Vaikka oppositio sanoo mitä, niin myös teidän vastalauseissanne — kiitoksia siitä — lukee, että nämä muutokset ovat oikeansuuntaisia, elikkä nyt mennään oikeaan suuntaan. Toki ainahan varmasti oppositio sanoo, että kaikki parannukset ovat riittämättömiä, mutta kuitenkin, kun katsoo suurta kuvaa, Suomen talous ja työllisyys
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 puhemies! Edustaja Viitanen äsken täällä harjoitteli tulevaa vappupuhettaan, joka varmasti toimii hyvin siellä Tampereen torilla mutta ei toimi tässä salissa. Minä arvostelin sitä, että te demarit olette tätä uudistusta, mistä nyt puhumme, moittineet siitä, että se johtaa nuorten ketjuttamiseen, jatkuvaan ketjuttamiseen, ikuiseen ketjuttamiseen, nuoret eivät pääse muuta kuin tällaisiin määräaikaisiin työsuhteisiin, ja nyt minä kysyn teiltä, edustaja Viitanen... — Älkääs kysykö neuvoa sieltä Lindtmanilta, jokainen vastaa omista puheistaan. — Nyt minä kysyn teiltä, edustaja Viitanen: Miten tämä uudistus, mistä nyt puhun, eli se, että alle kolmikymppisiä nuoria, työttömänä olleita, voidaan palkata määräaikaisiin työsuhteisiin ilman lain nyt tuntemia erityisiä perusteita, perusteita, johtaa näiden nuorten työsuhteiden ketjuttamiseen? Ketjuttaminen, niin kuin tiedätte, tarkoittaa peräkkäisiä määräaikaisuuksia. Miten niitä voi tulla, kun pitää olla ensin työttömänä ollut vähintään kolme kuukautta?
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 antaa lainsäädäntöä, missä nuori ihminen voidaan palkata perusteetta määräaikaiseen työsuhteeseen, perusteetta määräaikaiseen työsuhteeseen. Me olemme kysyneet, kuten muun muassa Keskustanuoret, miten on mahdollista se, että nuoren asema työmarkkinoilla on heikompi on heikompi kuin jonkun muun asema. Millä oikeudella alle kolmikymppisille tehdään tällainen uudistus, jossa heidän asemansa työelämässä on heikompi kuin joillain muilla? Tästä minä, edustaja Zyskowicz, olen puhunut — tämä on suora vastaus teidän suoraan kysymykseenne — ja tulen muuten puhumaan jatkossakin. Tulen myös puhumaan jatkossa siitä, että haluatte helpottaa irtisanomisia alle 20
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 uusien työsopimusten tekemistä, niin mitä hän itse asiassa tarkoittaa? Eihän se siitä helpommaksi muutu, että ei tarvitse olla perustetta määräaikaisen työsopimuksen tekemiseen, siihen työsuhteeseen palkkaamiseen. Määräaikaisen työsopimuksen tekeminen tehdään kyllä helpommaksi, tietenkin, sillä, ettei tarvitse olla siihen perusteita. Kun te puhutte ketjuttamisesta, niin taisi olla niin, että pääministeri Sipilä aloitti tämän puheenvuoron ketjuttamisista. Hän tuolta kyselytunnin
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Haluaisin palata edustaja Vartiaisen puheenvuoroon, jossa minun mielestäni oli yksi iso viisaus: hän sanoi, että työtunnit ovat se oleellinen mittari. Mutta ikävä kyllä, kun me katsomme tällä hetkellä tilannetta, huhtikuun työvoimatutkimuksessa kerrotaan, että meillä työtuntien määrä on vähentynyt vuoden takaisesta. Se on vähentynyt 0,4 prosenttiyksikköä, ja tunneista tulee se työn määrä. Syy siihen, miksi me kritisoimme, olipa kyse sitten määräaikaisista työsuhteista tai nollatuntisopimusten liian löysästä säätelystä, on se, että nämä mahdollistavat työn silppuamisen mutta ne eivät tuo välttämättä meidän yhteiskuntaamme lisää työtä, ja se lisätyö on varmasti meidän yhteinen pyrkimyksemme — uskoisin ainakin, että tämän verran meistä löytyy Zyskowiczin kanssa yhteistä. Mutta haluaisin puhua tästä kolmesta kuukaudesta. Miten voi olla niin, että kolme kuukautta on liian pitkä työttömyys ja sen vuoksi pitää tehdä ikäsyrjiviä lainsäädäntöjä nuorille, alle 30-vuotiaille, mutta kolme kuukautta nollatunnilla on ihan kohtuullinen aika? Ennen sitä ei saa erota tällaisesta työsuhteesta, joka ei tarjoa yhtään työtuntia. Miksi tämä kolme kuukautta on toisessa liian pitkä aika, jonka vuoksi täytyy muuttaa heikommaksi meidän työlainsäädäntöämme, mutta niitä, jotka ovat nollatunnilla työsuhteessa, me emme päästä sieltä pois ilman isoa karenssia?
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 Kehottaisinkin tutustumaan tähän esitykseen, ja kyllähän siinä lähtökohtana on se, että nimenomaan sitä varmuutta tulevaisuudesta luodaan sille työntekijälle. Sitten minä en oikein ymmärrä, miten sitä nollaa tuntia kukaan pystyy tämän lakiesityksen jälkeen tekemään, kun sen pitää vastata sitä tarvetta sillä työnantajalla. Jos tarve on nolla tuntia tämän jälkeen, niin on vähän ihmeellistä.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 tarve, se on täysin eri asia. Kyllä se sieltä löytyy, edustaja Zyskowicz, kun tätä lähdetään viemään eteenpäin. Mutta se, mikä täytyy nyt ottaa huomioon tässä: Täällä sanottiin muun muassa, että avustajan käyttö tulee nyt mahdolliseksi. Minä kerron teille, kuulkaa, että tähänkin saakka avustajan käyttö on ollut mahdollista. Avustajaa kutsutaan luottamusmieheksi tai varaluottamusmieheksi,
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa rouva puhemies! Työmarkkinoilla on hyvä olla erilaisia vaihtoehtoja. Monet opiskelijat haluavat tehdä tietyn määrän työtunteja, jotkut yritykset tarvitsevat kausityövoimaa, mutta toisaalta sekin on ongelma, että on ollut liian paljon sellaisia nollatuntisopimuksia, joita työntekijät eivät halua. Näin ollen on todella hyvä, että on vihdoinkin tullut lainsäädäntö, jossa säädellään nollatuntisopimuksista ja nollatuntisopimusten teko muuttuu vähemmän houkuttelevaksi ja työntekijöiden oikeuksia parannetaan. Vihreät siis ovat tämän hallituksen esityksen kannalla. Tässä keskustelussa on kyllä esitetty tärkeitä huoliakin, ja on hyvä ja erittäin tärkeää, että tätä lainsäädäntöä seurataan. Edustaja Vartiainen omassa puheenvuorossaan totesi, että tämä voi mahdollisesti heikentää työnantajien työllistämishaluja, mutta toisaalta työntekijöiden turva on tässä kyllä äärimmäisen keskeinen ja tärkeä asia. Haluaisin, että ministeri Lindström kertoisi, kuinka on ajateltu seurata tämän työlainsäädännön toimivuutta.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-25 Koska minimituntimäärä sitoo myös työntekijää, voi olla joskus relevanttia, että sopimus laaditaan nollasopimuspohjalta. Mutta se ei tarkoita, etteikö työntekijän suojelua tarvittaisi. Edustaja Heikkinen, aina maanantaisin, kun eduskunta ei kokoonnu, minun luonani käy juurikin niitä nuoria, jotka ovat saaneet niitä mitä tahansa töitä. Sitten yhdessä koetetaan selvittää, mitenkä heille saataisiin myös palkka, joka on siitä työstä luvattu,
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 Minä olen siitä onnellinen ihminen, että olen saanut tosiaan opiskeluaikana tehdä nollatuntisopimusten kautta työtä. Ne auttoivat opiskeluja niin, ettei tarvinnut ottaa lainaa. Olen myös saanut nuorena sairaanhoitajana Tampereella Koukkuniemessä kymmenillä, kymmenillä määräaikaisilla sopimuksilla tehdä työtä, ja olin tosi kiitollinen, että niin oli mahdollista se, kuka sitten suojelee niitä pieniä yrityksiä, jotka tarjoavat työtä, kun on kuitenkin lähtökohtaisesti ajateltava niin, että ei yrityksillä ole velvollisuutta työllistää ketään. Heillä ei ole velvollisuutta, vaan he ottavat ihmisiä töihin sen takia, että heillä on tarvetta siihen.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa rouva puhemies! Keskustelu on kiivasta ja osin asiasta ja — niin kuin tavanomaista — jonkun verran asian vierestäkin. On varmasti kiva, että joku on saanut töitä ja kehuu sillä, että on paljon ollut määräaikaisia työsopimuksia. Kiva niin. Kuitenkin tässä yleisessä ilmapiirissä tämänkin lain valmistelun osalta on ikävä varjo tämän hallituksen toimista, ja kun täällä on puhuttu torpparimallista, niin tottahan on, että kiky-sopimuksessa lisättiin taksvärkkipäiviä, kun 24 tuntia tuli lisätyötä ilman palkkaa, eli ollaan menossa kyllä sinne sadan vuoden takaisiin tunnelmiin ja torppariaikaa lähestytään. Ja kyllä täytyy sanoa tästä alle kolmekymppisen kolme kuukautta työttömänä olleen ihmisen määräaikaisen sopimuksen solmimisesta ilman perusteluja, että epäilen kyllä, että perustuslakivaliokunta, jos tämän pöydälleen saa, tulee toteamaan, että se eriarvoistaa niin paljon ihmisiä, että sitä tuskin tullaan tässä talossa siunaamaan. Mutta kun nollatuntisopimus tänne kansalaislakialoitteena tuli, niin olihan sitä helppo lukea, kun oli edellisellä kaudella vastaavan aloitteen tehnyt silloisen edustajatoveri Kärnän kanssa, ja huomasin kyllä, että siinä omassakin lakialoitteessa oli se valuvika peruslähtökohdaltaan, että se lyhyemmän työajan mahdollisuus olisi poistunut. Eli jos joku yritys pystyisi tarjoamaan viikossa vain 2 tuntia sillä nollatuntisopimuksella, kun vähimmäistyöaika olisi ollut se 18 tuntia, siinä kohtaa tätä nollatuntisopimusta olisi pitänyt vain osaltaan muuttaa niin, että se olisi ollut mahdollista. Nollasopimus, niin tuossa toi esille, pitää olla mahdollisuutena. Se on opiskelijoille erityisen tärkeä väline, ja mikä parasta, se mahdollistaa todellakin sen pääasian eli opiskelun ja sitten sen työn vastaanottamisen ja tekemisen, jos se on sillä hetkellä mahdollista. Tällä hetkellä meillä kuitenkin on jo väline, joka ei edellytä nollasopimusta: henkilö voi puitesopimuksella sopia yrityksen kanssa, että on kutsuttavissa töihin, mutta siihen myös sisältyy se oikeus, että sitä työtä ei sillä hetkellä ole pakko ottaa, jos ei se sillä kertaa työntekijän tilanteeseen sovi. Tässä edustajat Kontula ja Filatov hyvin kuvasivat sen, mitä tarkoittaa kolme kuukautta. Se on todella pitkä aika niin kuin roikkua ilmassa, ja siinä kohtaa tuntuu käsittämättömältä, että tässä nyt mennään niin kuin aktiivimallin kanssa käsi kädessä, että siitä kolmesta kuukaudesta on nyt jostain tullut semmoinen taikasana tälle hallitukselle. Aika monessa kohtaa toistuu tämä kolmen kuukauden jakso. Toivoisin, että kun tätä tätä seuraavat hallitukset toivottavasti edelleen parantavat — sillä en aio kiistää, etteikö tämä olisi askel oikeaan suuntaan — ja kun meillä on tälläkin hetkellä kyllä jo eräitä työehtosopimuksia, joissa tämä vähimmäistyöajan määräytyminen on fiksusti otettu huomioon, niin voitaisiin enemmältäkin osin kuitenkin lähteä siitä näkökulmasta, että se työn tarjoaminen on helppoa ja sen vastaanottaminen on helppoa mutta että sen työntekijän turvaksi on lainsäädäntöä eikä vain velvoitteita.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 erikoiselta, että täällä pelotellaan, että nyt mentäisiin historiassa sata vuotta taaksepäin, kun kuitenkin tässä lainsäädännössä nyt pureudutaan niihin nollatuntisopimuksissa olleisiin ongelmiin, jotka ovat tässä maassa olleet tiedossa jo varsin pitkään. Toki voi kritisoida kunnianhimon tasoa, että se ei ole riittävä, mutta kuten myös vastalauseista näkee, tämä on oikeansuuntainen. Tässä lakiesityksessä on parannuksia nykytilanteeseen. On tärkeää huomata, että tässä tulee nimenomaan parannuksia paitsi sairausloman aikaiseen palkkaan myös irtisanomissuojan aikaiseen palkkaan. Kuten täällä keskusteluissa on tullut esille, joissakin elämänvaiheissa varmasti tämänkaltaisista työsopimuksista on myös hyötyä, joten kategori-nen kielto ei sikäli ollut ollenkaan mahdollinen, mutta totta kai työntekijällä täytyy olla vahvat oikeudet, ja niitä tässä myös vahvistetaan. Lisäksi on tärkeää huomata, että jos on niin, että työnantajalla on kiinteä tarve työvoimalle, niin silloin tämänkaltaisia nollatuntisopimuksia ei enää pysty käyttämään. Lisäksi, mitä täällä tuli keskustelussa esille vaikkapa sovitellun päivärahan maksamisesta ja niistä viivytyksistä, mitä on ollut, niin tämähän valitettavasti on varsin pitkään tiedossa ollut asia. Kun hallitus esitti alkuvuonna vaikkapa tämän kymmenen kohdan listauksen, siellä yksi kohta liittyi juuri näihin, miten saataisiin vaikkapa soviteltu päiväraha viivytyksettä maksettua. Meillä on olemassa kaikki se tieto ja tietotekniikka, ja toki niiden pitäisi tulla ripeässä tahdissa. Ei kukaan voi olla kuukausia ilman sosiaaliturvaa tai sitä rahaa, mikä heille kuuluu. Siellä on myös muita positiivisia asioita: opiskelu sosiaaliturvalla kuusi kuukautta, yrittäjänä voi olla työttömyysturvalla neljä kuukautta. Lisäksi haluaisin sanoa vielä liittyen sosiaaliturvan yhteensovittamiseen, mikä liittyy kokonaisuudessaan työelämän murrokseen: Me tiedämme, että myös työn luonne on muuttunut ja on paljon kausittaista, sesonkiluontoista työtä ja työvoiman tarve on eri puolilla Suomea erikaltainen, esimerkiksi eri vuodenaikoihin liittyen. Yhtäkkiä vaikka Pohjois-Suomessa, Lapissa, se matkailu kasvaa kovasti, tarvitaan tuhansia ihmisiä enemmän töihin, ja sitten taas ehkä osan vuodesta työvoiman tarve on vähäisempää. On hirvittävän tärkeää, että seuraava eduskunta ja seuraava hallitus tekee esitykset siitä, miten sosiaaliturva ja kausittaiset, pätkittäiset työsuhteet saadaan yhdistettyä siihen. Tähän on hyvää dataa tämän hallituksen kokeilujen pohjalta perustulokokeilun myötä. Tulorekisteri astuu voimaan vuodenvaihteessa. Olisi erittäin tärkeää, että päästäisiin kokeilemaan vaikkapa käänteistä tuloverotusta ja sitä kautta mahdollistamaan se, että jokainen työsuorite saadaan tehtyä. Sillä ei ehkä elä koko kuukautta eikä koko vuottakaan, mutta yhdistettynä joustavaan sosiaaliturvaan sekin on mahdollista. Se toki edellyttää sitä, että myös perusturva on vahva.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-25 olevansa vastentahtoisesti nollatuntisopimuksella, ja varsinkin sellaiset tilanteet ovat kohtuuttomia, että työntekijälle ei löydy töitä ollenkaan mutta hän ei pääse irti sopimuksesta. Meidän lainsäädännöstä puuttui selkeästi nollatuntisopimuksia käsittelevää lainsäädäntöä ja varsinkin työntekijöitä suojaavaa lainsäädäntöä. Näin ollen on tärkeää, että nytten tämän lainsäädännön myötä nollatuntisopimusten teko muuttuu vähemmän houkuttelevaksi ja työntekijän oikeuksia parannetaan. Mutta työmarkkinoilla on hyvä olla erilaisia vaihtoehtoja. Varsinkin nuorille opiskelijoille ovat erittäin tarpeellisia lyhytaikaiset työsuhteet ja osa-aikainen työ, ja monet yrityksetkin tarvitsevat kausiluonteista työvoimaa, ja näin ollen tietty joustavuus työmarkkinoilla on hyvä säilyttää myös työaikojen suhteen. Nyt kun kysymyksessä on ensimmäistä kertaa säädettävä laki nollatuntisopimuksista, on todella keskeistä nähdä, miten laki toimii. Sen takia mietinnön kirjaus lain toimivuuden seurannasta on todella keskeinen. Tässä keskustelussa on noussut esiin paljon varteenotettavia huolia, esimerkiksi se, mitä valiokunnan puheenjohtaja Filatov toi esiin, että tässä on kolmen kuukauden raja, jona aikana työntekijä saattaa joutua olemaan vailla töitä mutta on silti kiinni nollatuntisopimuksessa. Yleensäkin meidän työmarkkinamme kaipaavat uutta joustoa ja uusia joustoturvamekanismeja. Se, että olisi enemmän työtä tarjolla ja työmahdollisuuksia nuorille ja ikääntyneille, kaikenikäisille, on tärkeää, ja yksi kysymys on sosiaaliturvan parantaminen ja varsinkin työn ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Eivät kaikki nollatuntisopimukset ole pahasta, ja meillä on varmasti ihmisiä, jotka tekevät mielelläänkin töitä nollatuntisopimuksilla, ja kyllähän tässä lakiesityksessä on myös parannuksia — minun mielestäni kukaan opposition edustaja ei ole täällä niitä kieltänyt. Hyvä työnantaja saa varmasti myöskin tukea ja ajatuksia nollatuntityöntekijöiden aseman parantamiseksi, mutta toisaalta lainsäädännön pitää olla aina heikomman puolella, ja tässä lakiesityksessä on paljon vielä epäkohtia, ja minusta edustaja Filatov toi niitä erinomaisesti esille. Nimenomaan tässä SDP:n vastalauseessa on kuvattu se, miten tätä lakiesitystä olisi voinut parantaa. Me esimerkiksi ehdotamme yhteistoimintalakiin työpaikan työntekijöiden edustajille tiedonsaantioikeutta nollasopimusten käytöstä tuntimäärineen, samalla tavalla kuin on osa-aikaisista ja määräaikaisista työsopimuksista se tiedonsaantioikeus, ja jo tämä korjaus olisi ollut tärkeä, koska tämän avulla työntekijät olisivat pystyneet seuraamaan nollatuntilaisten määrää ja myöskin niitä työtunteja. Kyllä työntekijä jää edelleenkin kovin yksin, jos hän lähtee vaatimaan oikeuksiaan, ja jos työntekijä kritisoi työnantajaa, kyllä on hyvin suuri riski, että tunnit vähenevät hyvin nopeasti. Ja kuten työelämä- ja tasa-arvovaliokuntakin toteaa, nollatuntisopimuslaisten työolosuhteita, toimeentuloa ynnä muuta tällaista on tähän mennessä tutkittu vielä aika niukasti, eli niitä tilanteita ei kovin hyvin tiedetä, ja sen takia nämä taustaselvitykset olisi ollut kyllä syytä tehdä paremmin ennen kuin tätä lainsäädäntöä tuodaan tänne asti, silläkin uhalla että tämä lakiesitys olisi viivästynyt hiukan.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 mikä tarkoittaa pahimmillaan useita viikkoja, jopa kuukausia, jolloin et saa ainuttakaan tuntia kuitenkaan sitä varsinaista työtä tehdä. Nollatuntisopimuksista puhuttaessa täällä eduskunnassa mietityttää tätäkin keskustelua kuunnellessa, kuinka moni meistä edustajista tuntee henkilökohtaisesti ihmisiä, jotka tekevät töitä nollasopparilla, varsinkin heitä, jotka joutuvat käytännössä tekemään nollasopparilla töitä vastoin omaa tahtoaan. Luulenpa tietäväni, että meitä on vähemmistö. Nollatyösopimuksilla työskentelevät erityisesti nuoret ja naiset. Tilastokeskuksen mukaan noin kolmannes nollasopimuslaisista haluaisi lisätunteja ja osa-aikaisesti työskentelevistä yli puolet. Jokainen meistä voi kohdallaan miettiä, miten jatkuva epävarmuus ja epätietoisuus siitä, riittääkö palkka elämiseen, vaikuttaa jo pelkästään inhimillisen arjen toimintoihin, saatikka siihen lainan saamiseen, vuokra-asunnon saamiseen ja lasten päivähoidon järjestämiseen. Moni nollasopimuksella töitä tekevä joutuu turvautumaan myös toimeentulotukeen. Tämä ei voi olla tavoite työelämässämme. Kukaan meistä ei varmastikaan ole estämässä opiskelijoiden tai esimerkiksi osa-aikaeläkeläisten mahdollisuutta hankkia itselleen lisäansioita, mutta keinojen, tapojen ja mahdollisuuksien pitää olla reiluja ja oikeudenmukaisia ja tarkemmalla lainsäädännöllä valmisteltuja kuin tämä. Työnantajille nollasoppari on ainakin lyhyellä aikavälillä varsin edullinen, sillä se siirtää suoraan yrittäjäriskiä työntekijän kontolle. Ei voi olla oikein, että työntekijällä on kaikki työsuhteeseen liittyvät velvollisuudet mutta ei oikeuksia. Poliittisen tahdon lähtökohtana pitäisi aina tässä talossa olla se, että työ turvaa jokaiselle riittävän toimeentulon ja työlainsäädäntö turvaa jokaiselle työsuhdeturvan. Kun valiokuntakuulemisissa tuli ilmi sekin, että lainsäädäntö on sekavaa ja jatkossa juristien lisääntyvä työ on sitä realismia, jota tämä lainsäädäntö tuo tullessaan, ei jää kuin velvollisuus tehdä vastalause.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 ratkaisuun, olisi kannattanut vielä miettiä, että olisi siitä voitu tehdä jopa yhteinen. Ne esitykset olivat hyvin asiallisia ja perusteltuja. Tämän nollatuntisopimuskeskustelun taustallahan on tietysti laajempi ilmiö siinä, että työn tekemisen muodot ovat moninaiset ja muuttuvat. Usein olen täällä pöntössä sanonut, että sama ihminen saattaa olla vuoden sisällä kokoaikatyössä, pätkätyössä, työttömänä, koulutuksessa tai yksinyrittäjänä, ja olennaista on se, että ihmiset voisivat siirtyä niistä nivelkohdista jouhevasti ja turvallisesti työn tekemisen muodoista toiseen. Toiseksi, kun me puhumme ja sosiaaliturvan uudenlaisen yhteensovittamisen mallin Suomeen tämän työn murroksen myötä, jonka yhdestä ilmiöstä nyt täällä puhumme. Ei varmaan kukaan ole kiistänyt sitä, etteikö tässä esityksessä ole paljon myönteisiä asioita, eikä sitä, etteikö jossain elämäntilanteessa, kuten opiskelun yhteydessä, nollasopimuksia voida käyttää. Kysymys on vastentahtoisuudesta. Sellaisessa tilanteessa olisi ollut parempi, että tämän työn vakiintuneisuus—vaihtelevuus-pelisäännöt olisivat Sitten minä haluaisin vain sanoa, että kun keskustalla näyttää olevan aika musta aukko viime hallituskauden työstä, niin haluan vain todeta, että viime hallituskaudella tehtiin erittäin paljon uudistustyötä, joka koskee pätkätyöntekijöitten asemaa ja mahdollisuuksia, ja tässä mielessä on hyvä tämä palauttaa. Minulla oli itselläni tilaisuus neuvotella omalta osaltani yksi tuloratkaisu, jossa säädettiin sopimuspohjaisesti 3 tunnin vähimmäistyöaika viikossa. Eli meillä on jo tällaisia ratkaisuja tehty sopimuspuolelle, ja minä luulen, että tulevaisuudessa myös sopimusosapuolten kesken on hyvä toimialoittain miettiä, miten esimerkiksi nollasopimuspelisääntöihin saadaan sopimuspohjaisia uudistuksia. Sitten haluaisin esittää yhden ajatuksen, joka liittyy tähän pätkittyvien työsuhteiden maailmaan, ja se on siis se, että eikö voitaisi ajatella, että osa-aikatyö ja opiskelu nivellettäisiin kiinteämmin toisiinsa. Ihmiselle, joka on osa-aikatyösuhteessa, tulisi oikeus toisaalta siinä toisessa osassa elämää opiskella, ja ne tukisivat järjestelmänä paremmin toisiaan kuin tänä päivänä. Syntyisi osa-aikatyöntekijöille mahdollisuuksia siirtyä myös vakituiseen työpaikkaan ja saada uutta työtä. Eli yhdistetään tiiviimmin opiskelu ja osa-aikatyö.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 Yhdyn kyllä niihin arvioihin, että työmarkkinoiden murroksessa erilaisia sopimusjärjestelmiä tarvitaan, mutta tästä isosta kuvasta, jaetusta yhteisestä ymmärryksestä, olen kyllä valtaosan edustajista — varsinkin täällä oppositiopuolella — kanssa samaa mieltä, eli ei pidä lähteä heikentämään ihmisten kiinnittymistä työmarkkinoille vaan pitää mahdollistaa ihmisten kiinnittyminen työmarkkinoille ja pitää tehdä se niin, että puhutaan reiluista ehdoista työntekijöiden ja työnantajien välillä. Tartun tuohon edustaja Ihalaisen esiin nostamaan ajatukseen tästä sosiaaliturvan, työn ja opiskelun ja koko kokonaisuuden yhteennivomisen tarpeesta. Itsekin nuorena miehenä 80-luvulla työelämään lähteneenä ja 90-luvun lamassa räpistelleenä tiedän, mitä on olla työsuhteissa, joidenka pituudet vaihtelevat muutamista viikoista ehkä muutamiin kuukausiin. Ja silloin kun puhutaan nuorista aikuisista ihmisistä, jotka pyrkivät kiinnittymään myös työelämän kautta siihen tavalliseen elämään — jos sitä tavalliseksi elämäksi kutsuu, kun ottaa lainaa, perustaa perhettä, ostaa asuntoa ja niin poispäin — tällainen nollatuntisopimusmaailma, joka tämän lainuudistuksen myötä mahdollisesti nyt virallistuu vielä pysyvämmäksikin ilmiöksi, ei kyllä edesauta nuorten ihmisten perheiden perustamista eikä sitä kautta myöskään sitä yhtä isoa tavoitetta, että saataisiin suomalaisten perheiden lapsilukumäärää kasvatettua. Toivonkin, että tämä SDP:n hyvin rakennettu vastalause saa sille kuuluvan arvon myös julkisessa keskustelussa, kun arvioidaan nollatuntisopimusten käyttöönottoa ja seurauksia. — Kiitos.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 eikö työn ja työajan ja kasvun pitäisi palvella meidän hyvinvointiamme? Silloin jos se tulee ikään kuin tämmöisistä mekaanisista järjestelmistä, jolloin tosiasiassa onkin kyse riskien kattamisesta tai siitä, että että korjataan joitakin ongelmia, mitä yhteiskunnassa on, niin kaikki työ ja kaikki kasvu ei ole samanarvoista. Meidän pitää mennä niiden lukujen sisälle ja sisältöihin näissä asioissa, jotta talous ja työllisyys palvelevat meidän hyvinvointiamme. Sitten haluan kiittää edustaja Ihalaista tästä muistutuksesta, että osa-aikatyön ja opiskelun yhdistämisestä pitäisi tehdä paremmin sujuvaa, koska usein on niin, että jos me sitä hyvinvointia haluamme lisätä, meidän pitää pystyä lisäämään myös meidän työmme tuottavuutta, ja silloin opiskelulla ja osaamisella on keskeinen merkitys. Ikävä kyllä yhä edelleen on niin, että ne työt, jotka silppuuntuvat tässä yhteiskunnassa, ovat useimmin niitä matalammin tuottavia töitä, joissa meidän pitäisi löytää fiksumpia keinoja tehdä. Ne ovat myös niitä matalammin palkattuja töitä, joista tulee se ongelma, että ihmisellä on vähän työtunteja ja sen lisäksi hänellä on erittäin pieni palkka ja työ ei täytä silloin sitä lupausta, että toimeentulo järjestyy työn kautta, ja tästä tulee tavallaan koko työn inflaatio — ihmiset eivät usko siihen, että työ tuo hyvinvointia ihmiselle. Kun samaan aikaan joudutaan turvautumaan jopa useampiin tulonsiirtoihin, tavallaan menetetään se toimeentulon ajatus, mikä liittyy niihin töihin, jotka ovat sen verran ikäviä, että juuri kukaan meistä ei tekisi niitä minkään muun kuin palkan vuoksi. Tämä on se kokonaisuus, jota meidän pitäisi pohtia enemmän, mutta myös sitä, silppuunnutammeko me työtä lainsäädännöllä
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 Lakivaliokunta kuitenkin painottaa, että tuomioistuimen tulee läsnäolovelvoitetta koskevassa harkinnassaan huolellisesti ottaa huomioon oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimukset. Henkilökohtainen läsnäolo on luonnollisesti tarpeen, jos vastaajaa on kuultu todistelutarkoituksessa. Esimerkiksi rangaistuksen mittaamiseen liittyvien olosuhteiden selvittäminen voi myös edellyttää vastaajan henkilökohtaista kuulemista. Arvoisa puhemies! Vielä muutama sana parista muusta asiasta: Velvollisuus pysyä esitutkintaviranomaisen toimipaikassa haasteen tiedoksiantoa varten — lakivaliokunta katsoo tämän tarpeelliseksi, mutta korostaa oikeusturvanäkökohtia etenkin tämän henkilön kannalta, joka määräyksestä joutuu sinne esitutkintaan jäämään. Ja vielä videoyhteyden käytön laajentaminen — sitä lakivaliokunta pitää täysin perusteltuna, ja sillä myös kevennetään oikeusprosesseja. Arvoisa puhemies! Tähän loppuun valiokunta katsoo, että tämä on niin merkittävä uudistus, että valiokunta esittää seuraavan lausumaehdotuksen: ”Eduskunta edellyttää, että oikeusministeriö seuraa oikeusprosessien keventämistä yleisissä tuomioistuimissa koskevan uudistuksen toimivuutta ja vaikutuksia erityisesti tuomioistuimien kokoonpanoa ja syytetyn henkilökohtaista läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevien säännösten osalta sekä antaa lakivaliokunnalle edellä mainituista asioista selvityksen vuoden 2023 loppuun
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallituksen esityksessä kevennetään oikeusprosesseja yleisissä tuomioistuimissa. Lähtökohtana tulee kuitenkin aina olla se, että oikeusturva varmistetaan, ja se on myös valiokunnan mietinnön henki. Oikeuden käsittelyaikoja lyhennetään, ja tuomioistuimet keskittyisivät jatkossa enemmän ydintehtäviinsä. Keskeinen muutos on se, että yhden tuomarin käyttöalaa laajennetaan ja mahdolliseksi tulee myös kahden tuomarin käyttö, jos tuomioistuin katsoo sen tarpeelliseksi. Tämä esitys sai asiantuntijakuulemisessa paljonkin kannatusta, koska se perustuu siihen, että on keskeistä, että useampaa tuomaria käytetään aina haastavissa asiakäsittelyissä mutta tuomioistuimilla on harkintavalta tähän tuomareiden määrään. Toinen hyvä muutos on se, että videoyhteyden käyttö laajenee tuomioistuimissa, mutta tämä edellyttää myös investointeja laitteistoon. Tämä opposition pykälämuutosvastalause liittyy juuri siihen, mistä valiokunnan puheenjohtaja Tolvanen puheessaan kertoi: syytetyn velvollisuuteen osallistua henkilökohtaisesti oikeudenkäyntiin. Tätä ollaan nyt melko merkittävästikin lieventämässä, niin että syytetyn ei tarvitsisi olla kertaakaan läsnä, jos häntä uhkaa kuuden vuoden vankeustuomio tai sitä vähäisempi vankeus. Tässä opposition vastalauseessa henki on se, että syytettyä tulisi kuulla henkilökohtaisesti edes kerran ja muulloin riittäisi, että paikalla olisi syytetyn oikeudenkäyntiasiamies. Tämä liittyy vahvasti oikeusturvaan ja oikeudenmukaisuuteen mutta myös siihen, että vastaaja on vastaamassa teoistaan, ja myös siihen, että jos vastaajaa ei ole kuultu, niin jälkikäteen saattaa tulla muutoksenhakuperuste, mikäli kaikki olennaiset seikat eivät ole tulleet tässä tuomioistuinkäsittelyssä esille. Mutta lähtökohtaisesti on hyvä, että vastaajan ei tarvitsisi olla ihan joka ikisessä käsittelyssä läsnä, jos tuomioistuimessa näin päätetään, koska on totta sekin, että jos syytetty ei saavu paikalle ja tuomioistuin on kutsuttu koolle, niin silloin istunto voidaan joutua peruuttamaan ja kaikkien muiden paikalle saapuminen on ollut turhaa, ja tästä luonnollisesti aiheutuu käsittelyjen pitkittämistä ja lisäkustannuksia.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 Rouva puhemies! Valiokunnan puheenjohtaja Tolvanen esitteli huolellisesti lakivaliokunnassa tehdyn työn ja yksityiskohtaiset perustelut, ja niihin voi vain yhtyä. Käsittelen siksi vähän lyhyemmin tämän oikeuden kokoonpanoasian. Tietysti monesta käytännön syystä — yhteiskunnan nopeutuessa, sekä tiedonvälityksen nopeutuessa että muutoinkin juttumäärien lisääntyessä — on varmasti välttämätöntä, että muun muassa yhden tuomarin järjestelmää enemmän suositaan, ja myös se, minkä tässä on lakivaliokunta ja myös hallituksen esitys ottanut huomioon, että määrätyissä tapauksissa, joita valiokunnan puheenjohtaja esitteli, pitää olla toisella toisella lainoppineella edustajalla vahvennettu tuomioistuinkäsittely. Se on oikeudellisesti ihan oikea paikka. Ja mitä tulee korkeampaan oikeuteen, se on ollut aika jähmeä, ja sitäkin koskevat varmaan juuri ne perustelut, joita Tolvanen mainitsi: senkin työn selkeyttäminen ja nopeuttaminen oikeusturvaa vaarantamatta varmasti edellyttää entistä suppeampaa käsittelyä juuri perusteluissa olevin edellytyksin, ja on tarpeellista niissä olosuhteissa saada muun muassa yksimielisiä päätöksiä työtä nopeuttaen, niin että käytännössä asia ei viivästy. Mitä tulee videokäsittelyyn, se on arkipäivää sikäli ja välttämätöntä, ja lämpimästi kannatan sen olemassaoloa. Mitä sitten tulee tähän vastaajan paikallaoloon, niin haluaisin perustella, yllättävää kylläkin, hyvin läheltä sivuten vihreiden vastalausetta, sen mukaisesti, mitä tulee oikeuden kunnioitukseen ja siinä myös oikeusturvaan. Oikeusturva tietysti, kun kun se koskee syyteasioita, koskee myös sitä, että myös vastaaja saa vahingon kärsineen kannalta samanlaista oikeusturvaa. Kun joutuu kohtaamaan tekoasiassa, joka koskee juuri syyteasioita, oikeuden silmästä silmään, niin se on kyllä oikeuden kunnioitusta kohottava tapahtuma. Siinä mielessä näin pitäisi useammin olla kuin tässä nyt esitetään. Perustuslakivaliokunta on kuitenkin todennut, että ehdotettu sääntely merkitsee periaatteellista muutosta lähtökohtaan, jonka mukaan vastaajan on oltava henkilökohtaisesti läsnä häntä koskevassa asiassa rikosoikeudenkäynnissä. Tämä on aivan oikea kanta perustuslakivaliokunnan kannalta, ja niin pitääkin tässä mainita. Mitä sitten tulee lakivaliokunnan kantaan ja lakivaliokunnan osuuteen, jota on kuultu, niin se koskee juuri nimenomaan enemmän sitten oikeuden käytäntöä. niin kuin tässä todetaan, oikeudenkäynnin viivästymisenä, tarpeettomina kustannuksina ja muiden asian-omaisten tarpeettomina käynteinä tuomioistuimessa. Se on hyvin turhauttavaa, jos joutuu tulemaan sinne haastetuksi muun muassa todistajana. Se vaikeuttaa asioita, todistajat hyvin usein pakoilevat, eivät halua tulla sinne turhaan istumaan menettävät oikeuskunnioitustaan silloin samalla, jollei tulla yhteisesti oikeaa ratkaisua hakemaan. Minusta tässä on juuri nämä oikeudenhoidon käytännöt ja oikeudenhoidon periaatteet hyvin otettu huomioon, ja voin vain yhtyä tähän. Mutta mielelläni, niin kuin edellä sanoin, yhtyisin siihen periaatteeseen, joka on vihreiden vastalauseessa esitetty.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-25 valiokunnan puheenjohtaja Tolvaselta, onko tässä lakiehdotuksessa ja tässä ajatuksessa keventää näitä oikeusprosesseja taustalla toiminnallisia, voiko sanoa, suoritusarvoja, oikeusprosesseja nopeuttavia tavoitteita, vai ohjaavatko tätä lainsäädäntöuudistusta tämmöiset talouden realiteetit, säästöt, joilla voi olla kansalaisten oikeusturvaan liittyviä tilanteiden uhkia, joissa talous ohjaa enemmän kuin oikeusturva. Se ei tietenkään lainsäädännössä eikä varsinkaan tuomioistuinkäsittelyssä voi olla se draiveri. Mutta tässä valiokunnan puheenjohtaja hyvin asiaa esitteli. Muutama kysymys kuitenkin olisi. Tästä läsnäolovelvollisuuden rajasta — säädettäisiin niin, että raja olisi rikoksissa, joidenka maksimi on kuusi vuotta — olisin kysynyt: keskusteltiinko valiokunnassa tämän rajan pitämisestä vähän alempana, koska varsin vakavista rikoksista puhutaan silloin, kun mennään tuolle ylärajalle? Mainitsitte siitä jo hieman. Sen lisäksi uudistaisin kysymyksen talouden ja toiminnan välisestä rajapinnasta. Tässä on hyviä esityksiä: yhden tuomarin kokoonpano ja joustavuuden lisääminen oikeuskäsittelyssä. Edustaja Juhantalon äsken mainitsemat
Puhuja: Kari Tolvanen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin toki varmaan itse kukin olisi tässä samaa mieltä, että jos maailma olisi kaunis ja ihmiset tottelisivat, mitä heille sanotaan, että jokaisen pitäisi tulla tuomioistuimeen, leivättömän pöydän ääreen, sehän olisi se lähtökohta, mutta tosiasia on se, että etenkin suuremmissa kaupungeissa nämä ovat todellisia ongelmia, että siellä on koko muu orkesteri kasassa mutta se syytetty puuttuu ja kaikilta muilta joudutaan peruuttamaan ne mielestäni inhimillinenkin näkökulma, että saadaan se asia vietyä eteenpäin. Toki siinä on taloudellinenkin elementti, eihän sitä käy kiistäminen. Mutta siihen, mitä edustaja Kari tuossa kysyi. Toki siellä keskusteltiin muistakin rajoista kuin tästä kuudesta vuodesta, mutta sitten jos se olisi laskettu neljään vuoteen, siinä ei juurikaan olisi tullut muutoksia — viiden vuoden maksimirangaistusrikoksia ei kovinkaan paljon ole. Käytännössä, kun nämä muutokset haluttiin tehdä, se oli nostettava tähän kuuteen vuoteen. Ja korostan edelleen, että paikalle on tultava, jos tuomioistuin niin harkitsee. Nyt jätetään riippumattomalle tuomioistuimelle se harkintavalta, mikä ainakin minun mielestäni sille kuuluu. Kyllä minä luotan suomalaisiin tuomareihin ja oikeusjärjestelmään siinä, että jos he haluavat, että syytetty tulee paikalle, niin silloin hän tulee, vaikka sitten poliisin kantamana. Nyt sanoisin vielä yhden asian, mikä on ollut julkisuudessa. — Täällä on lakivaliokuntakin siitä lausunut, mutta nyt en just löydä sitä. — Kun on väitetty julkisuudessa, että nyt asianomistajalla olisi siellä tuomioistuimessa tiukempi läsnäolovelvoite kuin syytetyllä, niin se ei pidä kyllä paikkaansa. Tämä selvitettiin. Tässä ei muuteta lainkaan asianomistajan läsnäolo-oikeutta, tai ‑velvollisuutta, sanotaan näin. Asianomistajankin on saavuttava, jos tuomioistuin niin harkitsee, mutta kyllä syytetyn läsnäolovelvollisuus on paljon kovempi kuin asianomistajan eli rikoksen uhrin, niin kuin pitää toki ollakin. Tietysti lopuksi vielä haluan sanoa sen, mitä korostin, että aina syytetyllä on oikeus olla läsnä. Sitä ei tässä rajoiteta, että on oikeus olla läsnä. Nyt puhutaan vain niistä ihmisistä, jotka pahimmillaan poliisin kantamana joudutaan tuomaan sinne istuntosaliin, asiansa saadaan käsiteltyä, tai joudutaan peruuttamaan istunto — koska heidäthän on jo esitutkinnassa kuultu ja useimmiten, tai nykyisin lähes aina, kun puhutaan tämän vakavuusluokan rikoksista, siellä on ollut asianajaja paikalla. Hänet on siellä kuultu, ja epäillyn ei tarvitse sielläkään sanoa yhtään mitään.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 asioista ja muun muassa vahingonkorvausasioista. Mutta on tietysti muistettava myös se, että usein asianomistaja niissä asioissa, joissa hän ei halua esittää vaatimustaan — muun muassa korvausasioissa — ja on sellaisesta rikoksesta kyse, että hän ei halua sitä enää muistella ja se aiheuttaa häpeää ja tuskaa, ei haluakaan tulla sinne oikeuteen vaan antaa syyttäjän sitten hoitaa oman osuutensa
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-25 Arvoisa puhemies! Summaariset riita-asiat muodostavat käräjäoikeuksissa merkittävän asiaryhmän. Viime vuonna käräjäoikeuksiin saapui yli 400 000 summaarista riita-asiaa. Tämä hallituksen esitys on jatkoa käräjäoikeuden uudistuksille. Summaariset asiat tullaan keskittämään. Pohjallahan on se, että hallitus on jo tehnyt käräjäoikeusuudistuksen, joka karsii käräjäoikeuksia 27:stä 20:een. Se itsessään on jo valtavan suuri muutos, johon sisältyy itsessäänkin riskejä, joten ei ole järkevää eikä perusteltua tehdä samanaikaisesti toista näin suurta ja merkittävää muutosta. Esityksen hyötyjä on epäilty monissa asiantuntijalausunnoissa. Esiin on noussut muun muassa kielellisten oikeuksien turvaaminen, huoli siitä, saadaanko riittävästi kielitaitoista henkilökuntaa uusiin toimitiloihin, yleensäkin uusien toimitilojen tarve ja oikeusturvan toteutuminen, varsinkin alueellisesti oikeusturvan toteutuminen. Asiantuntijakuulemisessa esitettiin muunkinlaisia ratkaisuja summaaristen asioiden käsittelyksi. Esimerkiksi se ajatus, että meillä olisi valtakunnallinen jonojärjestelmä, jolloin käsittelyiden ruuhkaa voisi purkaa valtakunnallisestikin, oli yksi esille noussut ajatus. Tässä opposition vastalauseessa ei vastusteta sähköisen asioinnin lisäämistä vaan se nähdään kannatettavana. On toki hyödyllistä, että asioiden käsittely sujuvoituu, mutta kuitenkin se, että rinnalla säilyy myös mahdollisuus toimia perinteisellä tavalla, on monelle asiakkaalle tärkeää.
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-25 Rouva puhemies! Kuten hallituksen esityksestä ilmenee, näitä summaarisia asioita on noin 400 000 vuodessa. Siksi on kyllä aika ymmärrettävää, että tätä järjestelmää kehitetään ja niiden käsittelyä keskitetään jonkin verran, tässä tapauksessa yhdeksään käräjäoikeuspiiriin. Mutta siinä on tietysti myös ongelmia, joita asiaan kuuluu. kantajan näkökulmasta sikäli, että summaarinen menettelyhän tarkoittaa riidattomia ja sellaisia selviä asioita, hyvin usein saamisasioita, velka-asioita, joissa kantajan etu on nopea toimeenpano asialle, niin että se ei lähde jatkumaan valitustietä niin pitkälle ajalle, että kantajan oikeutettu vaatimus ja oikeusturvan saaminen häiriintyy erittäin pahoin, jopa menee nollaksi. Siinä mielessä tälle on etua koko summaarisella menettelyllä. Ja tässä on kuitenkin se, että jos siinä tapahtuu asian riidattomaksi tulemista, niin se siirtyy käräjäoikeuteen, ja myös säilyy se, että tämä takaisinsaantioikeus on 30 päivän ajan, mikäli vastaaja siihen myöhemmin haluaa ryhtyä. Mielenkiintoinen asia tässä tapauksessa on, kun viitataan maakunnalliseen ajatteluun ja esillä olleeseen maakuntaratkaisuun,