Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-09-18 Tämän hallituksen viimeisen budjettiesityksen panostukset ovat monin paikoin oikeita, mutta suuruusluokista meillä on usein aivan eri käsitys. Hallitus on tähän mennessä kuitenkin leikannut liikaa meille tärkeistä asioista: koulutuksesta, varhaiskasvatuksesta, sosiaaliturvasta, kehitysyhteistyöstä ja luonnonsuojelustakin. Ja tämä iso kuva ei nytkään muutu. Mielestäni vakavaa on, ettei hallitus vaikuta täysin ymmärtävän ilmastonmuutostaistelun merkitystä ja mittasuhteita. Oikeansuuntaisia asioita esitetään, mutta fossiilisista ei irtauduta eikä päästövähennyksiä tehdä riittävän nopeasti. Mutta nyt on tulenpalava kiire, ei ole aikaa kipuilla. Millään muulla politiikan teolla hyvine tavoitteineen ei ole merkitystä, jos kuljemme kohti katastrofaalista ilmastokriisiä. Se tulee mullistamaan koko yhteiskunnan, ellemme onnistu selkeästi rajoittamaan päästöjä ja sitomaan hiiltä pois ilmakehästä kaikin keinoin. Se ei ole helppoa, se maksaa, ja silti se on pakko tehdä. Jos hallitus ottaisi ilmastonmuutoksen torjunnan vakavasti, se olisi ensi töikseen käynnistänyt mittavien ympäristölle haitallisten ja tehottomiksi todettujen tukien karsinnan. Näin ei ole tapahtunut. Pelkästään fossiilisen energian verotuet ovat ensi vuonna miljardi euroa. Se on kolme kertaa niin paljon kuin uusiutuvan energian tuet. Ilmastopolitiikassa pitää olla enemmän kunnianhimoa. Arvoisa puhemies! Ilmastonmuutos ja sään ääri-ilmiöt näkyvät myös maatalouden tilanteessa. Vaikeuksissa olevia on oikein tukea tänään. Seuraavat vuodet on kuitenkin rakennettava kestävämpää systeemiä niin kansallisella kuin EU-tasolla. Mikään valtio ei voi perustaa ruuantuotantoaan kriisistä ja kriisirahoituksesta toiseen rämpimiseen. On tärkeää, että kriisipaketin rahat kohdentuisivat nyt juuri satovahinkojen vuoksi eniten vaikeuksissa oleville tiloille. En ole vakuuttunut, että näin tapahtuu. Tuesta nimittäin 20 miljoonaa euroa annetaan energiaverojen palautuksena korotetusti vuodelta 18. Miten tämä auttaa niitä viljelijöitä, jotka ovat jo panostaneet tuotannossaan uusiutuvaan energiaan? Olisi ollut viisaampaa suunnata tukea hakemusten perusteella niille, jotka ovat todella kadosta eniten kärsineet. Nyt tätä tukea eivät saa edistykselliset, esimerkiksi biokaasua käyttävät maanviljelijät. Arvoisa puhemies! Eliölajien kuudes sukupuuttoaalto on vauhdissa, mutta budjettikirjassa siihen ei ole kiinnitetty huomiota. On hienoa, että Itämeren suojelu saa lisää rahaa. Samanlaista havahtumista toivoisi luonnon monimuotoisuuden ja hiilinielujen, erityisesti metsien ja soiden, suojelussa. Hallituskauden mittavia ympäristönsuojelun leikkauksia paikkailtiin viime vuonna hieman. Uusia panostuksia ei tänä vuonna Itämeren lisäksi tule. Hallitus on myös jo myöntänyt, ettei Suomi pysy YK-sitoumuksessaan pysäyttää luonnon monimuotoisuuden hupeneminen vuoteen 2020 Itämeri ja vesiensuojelu saa ensi vuonna 15 miljoonaa vesiensuojelun tehostamisohjelman merkeissä. Etelä-Suomen metsiensuojeluohjelman eli Metson rahoituksen taso säilyy ympäristöministeriön rahoissa vuoden 18 tasolla eli 16 miljoonassa eurossa, joka ei kuitenkaan kokonaan paikkaa alkukauden mittavia leikkauksia. Vertailun vuoksi: ensi vuonna ympäristöministeriön rahoista menee yhtä suuri summa, 16,3 miljoonaa, konkurssiin ajautuneen Hituran kaivoksen jälkipyykkiin ja ympäristön pilaantumisriskien torjuntaan Kalajokilaaksossa. Tämä hallitus on karkeasti ottaen puolittanut luonnonsuojelun rahat. Muun muassa soidensuojeluohjelmaa olisi tarpeen kiireesti rahoittaa vankemmin, ellei lähes koko soidensuojeluohjelmaa olisi romutettu. Metsähallituksen tuloutustavoite vain nousee, vaikka tiedeyhteisön kriittinen viesti metsien ja hiilinielujen suojelusta on viime vuosina voimistunut.