Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-09-13 Arvoisa puhemies! Kuten tulevaisuusvaliokunnan mietinnössä kerrotaan, kestävän kehityksen syntyjuuret ovat luonnon- ja ympäristönsuojelussa. Suomessa ympäristöministeriöllä onkin ollut keskeinen rooli kestävän kehityksen politiikan muotoilussa ja hallinnan koordinoinnissa kestävän kehityksen toimikunnan perustamisesta alkaen. Suomi toimeenpanee Agenda 2030 -ohjelman ulkoista ulottuvuutta kehitys- ja ulkopoliittisin toimin. Ulkoministeriössä Agenda 2030:n toimeenpano on otettu konkreettisesti ensi vuoden yhteiseksi tulostavoitteeksi. Varmistetaan, että Suomen ulkopolitiikka kaikilla osa-alueilla edistää Agenda 2030:n tavoitteiden saavuttamista. Agenda 2030 onkin yksi keskeisistä isoista asiakysymyksistä niin YK:ssa, EU:ssa kuin alueellisessakin yhteistyössä ja kahdenvälisissä tapaamisissa, joissa Suomi edistää Agenda 2030 -tavoitteita. Lisäksi muun muassa rauhanvälitystä edistämällä, joka on yksi ulkoministeri Soinin prioriteeteista, Suomi toimeenpanee Agenda 2030:tä. Hallitus hyväksyi helmikuussa 2016 kehityspoliittisen selonteon, jossa on punaisena lankana Agenda 2030:n toimeenpano. Tämä kehityspoliittinen ohjelma sisältää neljä painopistettä, jotka linkittyvät vahvasti Agenda 2030 -ohjelman tavoitteisiin: 1) tyttöjen ja naisten oikeuksien ja aseman vahvistuminen; 2) kehitysmaiden talouksien kehittyminen työpaikkojen, elinkeinojen ja hyvinvoinnin lisäämiseksi; 3) yhteiskuntien demokraattisuus ja toimintakyvyn vahvistuminen sekä 4) ruokaturvan, veden ja energian saatavuuden parantuminen sekä luonnonvarojen kestävyys. Hallitus on kehityspoliittisessa selonteossa sitoutunut näiden painopisteiden edistämiseen. Tässä Agenda 2030 -selonteossa ei ole haluttu toistaa kaikkia kehityspoliittisen selonteon linjauksia yksityiskohtaisesti. Suomi toteuttaa Agenda 2030 -ohjelmaa myös esimerkiksi Arktisen neuvoston puheenjohtajamaana. Kestävän kehityksen edistäminen arktisella alueella on neuvoston toiminnan keskiössä, ja niin pitää ollakin. Agenda 2030 muun muassa edellyttää, että vähintään 10 prosenttia rannikko- ja merialueista suojellaan vuoteen 2020 mennessä. Tämä on myös Suomen ohjelmassa mainittu. Arktisen alueen asukkaiden hyvinvointia tukee kolme kestävän kehityksen pilaria: taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus. Lisäksi Arktisen neuvoston alueen asukkaiden hyvinvointia koskettava toiminta kattaa muun muassa terveyden, vesivarat, ener-gian, infrastruktuurin sekä alkuperäiskansojen kulttuurin ja kielet, ja näin neuvosto omalta osaltaan toteuttaa Agenda 2030:n kestävän kehityksen tavoitteita. Yksi tärkeimmistä asioista on, että selonteossa luvataan, että laaditaan arvio siitä, miten Suomen ulkopolitiikka kaikilla hallinnonaloilla edistää Agenda 2030:n tavoitteiden saavuttamista ja miten toiminnan johdonmukaisuutta kestävän kehityksen edistämiseksi Suomen rajojen ulkopuolella voitaisiin kehittää. Tässä on hyvä myös olla konkretiaa, eli tulee kertoa, millä keinoin tavoitteisiin pyritään. Lisäksi seurantaa toteutetaan vuosittain hallituksen vuosikertomuksessa. On myös hyvä tiedostaa, että Suomi on yksi ensimmäisistä kehittyneistä maista, joka on laatinut kansallisen suunnitelman Agenda 2030:n toimeenpanosta. Suomi kulkee Agenda 2030:n toimeenpanossa kärkijoukoissa ja on saanut maailmalla kiitosta aktiivisuudestaan.