Puhuja: Jari Leppä
Päivämäärä: 2017-09-21 Turvallisuudesta on itse asiassa kysymys myöskin tämän hallinnonalan asioissa, kun puhutaan ruoasta, ruokaturvasta, puhutaan energiasta, puhutaan kotimaisten, suomalaisten, uusiutuvien luonnonvarojen kestävästä käytöstä ja sen tuomasta turvallisuudesta meille kaikille, jokaiselle suomalaiselle — eli hyvä jatko tälle äskeiselle pääkohdalle. Puhemies! Talouden kasvun, mikä tällä hetkellä Suomessa on menossa, yksi merkittävä tekijä on ollut biotalous ja sen positiivinen kasvu, se on ollut ihan keskeinen tässä nykyisessä tilanteessa ja sen syntymisessä. Esimerkiksi metsäteollisuuden investointeja on lukuisia käynnissä ja suunnitteilla eri puolilla Suomea. Metsäteollisuuden tuotteita viedään ennätyksellisiä määriä esimerkiksi Kiinan markkinoille. Voidaankin puhua varsin mittavasti hiilinieluviennistä, kun urbanisoidut kaupunkikeskukset ja kasvukaupungit rakentavat suomalaisesta puusta ja käyttävät yhä enemmän suomalaisia puupohjaisia tuotteita, joilla korvataan uusiutumattomien luonnonvarojen käyttöä. Samoin on käynyt elintarvikesektorilla. Tässä kesän aikana ja alkusyksyn aikana on lukuisia uusia laitoksia, uusia investointeja otettu Suomessa käyttöön ja näin uudistettu ja tehostettu meidän kilpailukykyämme. Hallituksen kärkihankepanosten turvin olemme onnistuneet avaamaan uusia vientimarkkinoita korkean lisäarvon tuotteillemme, aivan erityisesti Aasiassa. Muualta saadun kasvun turvin olemme onnistuneet miltei kuromaan umpeen Venäjän-markkinan sulkeutumisesta aiheutuneen kuopan. Uusista vientiluvista neuvotellaan jatkuvasti, itse viimeksi eilen Kiinan ministerin kanssa. Tässä yhä useampi suomalaisyritys on lähtenyt maailmalle kokeilemaan siipiään puhtaan suomalaisen ruoan myynnissä. Tässä ministeriö ja hallitus ovat erittäin vahvasti panostaneet siihen viranomaisyhteistyöhön ja viranomaisten auttamisasiaan, jotta yritykset saavat markkinoita myöskin Kaukoidässä auki. Valitettavasti tämä erittäin myönteinen kehitys, mitä meillä on nyt ollut, ei ole heijastellut suomalaisen viljelijän kukkaroon. Kannattavuus on jatkunut useimmilla sektoreilla jo liian pitkään huonona. Heikossa kannattavuustilanteessa vaikea korjuusyksy tekee tilanteen monilla tiloilla yhä vain tukalammaksi. Avainasemassa kannattavuuden parantamisessa on ruokamarkkinoiden nykyistä oikeudenmukaisempi toiminta. Useimmat biotalouden kasvun virrat saavat alkunsa suomalaiselta maaseudulta. Kasvun turvaamiseksi meidän onkin pidettävä sen elinvoimaisuudesta erinomaisen hyvää huolta, ja tämä koskee kaikkia hallinnonaloja. Puhemies! Ensi vuoden budjetin osalta budjettiriihessä sovitun mukaisesti kokonaan kansallisesti maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin on tarkoitus osoittaa 21 miljoonan euron rahoitus maatalouden kriisipaketin loppuosista. Tämä tarkoittaa sitä, että me pystymme ensi vuodelle puolittamaan luonnonhaittakorvaukseen suunnitellun leikkauksen, elikkä se leikkaus tulee olemaan, ja se on todellisuutta, että se tulee olemaan, 5 euroa hehtaarilta — suunnitellusti se olisi ollut tätä enemmän. Tämän lisäksi sovittiin kohdennettavaksi 3,5 miljoonaa euroa elintarvikeviennin ja menekin edistämiseen. Teknisesti nämä määrärahojen siirrot tehdään lisätalousarvion yhteydessä. Lisäksi sosiaali- ja terveysministeriön pääluokassa on varattu lomituksen sijaisavun maksujen huojennukseen miljoona euroa sekä Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen toteuttamaan varhaisen välittämisen toimintaan miljoona euroa. Nämä ovat pieniä mutta äärimmäisen tärkeitä panoksia, joilla voidaan tukea viljelijöiden jaksamista. Arvoisa puhemies! Osana budjettia hallitus myös esittää varainsiirtoverolain muuttamista siten, että varainsiirtovero poistetaan tilanteissa, joissa liikkeen- ja ammatinharjoittaja tai maa- ja metsätaloudenharjoittaja perustaa osakeyhtiön. Tämä päätös tukee ja kannustaa investoivia ja kasvavia tiloja. Kaiken kaikkiaan tämän hetken tilanne ruoantuotannon puolella, alkutuotannon puolella, ei ole myönteinen, mutta se tulevaisuudenkuva, joka tähän liittyy, sitä on. Nyt meidän pitää kaikilla tavoilla pystyä toimimaan niin, että me pääsemme tämän erittäin hankalan tilanteen ylitse niin, että meillä myöskin uusilla nuorilla yrittäjillä ja alalle tulevilla säilyy, että me saamme investointeja aikaan. Meidän on välttämätöntä saada myöskin alkutuotannossa uusia investointeja aikaan, jotta meillä tulevaisuudessa huoltovarmuus, meidän mahdollisuutemme hyvän ruoantuotannon edellytyksiin säilyvät. Sitä kautta kysymys viime kädessä on siitä, missä ne työpaikat sijaitsevat tällä alalla, sijaitsevatko ne Suomessa vai sijaitsevatko ne jossakin Suomen ulkopuolella. Tästä viime kädessä on kysymys, sen lisäksi, mistä aloitin, sen turvallisuuskysymyksen lisäksi, jota ei voi liiaksi korostaa. Siitä ovat huolta kantaneet tosiaan myöskin eri huoltovarmuusammattilaiset. Tämäkin viesti meidän pitää vakavasti ottaa.