Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-12-13 omaa vaihtoehtobudjettiaan, ja ajattelin nyt tässä kertoa vähän niistä asioista, joista emme ole tänään vielä paljon puhuneet, eli siitä, miten kakkua kasvatetaan eikä vain jaeta. Me olemme peräänkuuluttaneet oikeudenmukaisuutta, kaikkien mukana pitämisen tärkeyttä ja kasvavan eriarvoisuuden vähentämistä kansakunnan eheyden näkökulmasta. Kuten pääministeri täällä jo puheenvuorossaan totesi, niin suuret tuloerot hidastavat myös talouskasvua, ja se on varmaan totta. Tämä meidän vaihtoehtobudjettimme rakentuu hyvin kestäville kivijaloille, vastuullista taloudenhoitoa, mitä tulee julkiseen talouteen, työlinja on meillä ollut pitkään ykköslinja, ja se liittyy kahteen asiaan: siihen, että estetään syrjäytymistä, ja siihen, että se on paras tae, työllisyysasteen nostaminen nimittäin, julkisen talouden rahoituksen varmistamiseksi. Muistanette kaikki hyvin, että 1 prosentin työllisyysasteen nosto tuo 800 miljoonaa euroa hyvää julkiseen talouteen. Urakka tässä suhteessa on kesken. Me olemme esittäneet poikkeuksellisen paljon asioita, jotka liittyvät kasvuun ja kakun kasvattamiseen, ja tässä mielessä me tarvitsemme tällaista osaamisperusteista, vientivetoista kasvua. Me tarvitsemme innostavaa ilmapiiriä investoida nimenomaan Suomeen. Me tarvitsemme pk-yritysten ja itsensätyöllistäjien tukemista, näiden yritysten kansainvälistymistä, ja se pidemmän aikavälin kasvu rakentuu siitä, että luodaan edellytyksiä lisärahoittamalla ennen kaikkea tutkimusta ja tuotekehitystä, joita nyt on leikattu ja rajusti, parantamalla osaamista, koulutusta ja sivistystä, sitäkin on leikattu rajusti. Molempia kahta keskeistä — pidemmän aikavälin, kestävän kasvun — lähdettä on leikattu, ja tässä mielessä näitä investointeja tulevaisuuteen pitää vahvistaa. Näitä olemme korostaneet vaihtoehtobudjetissamme. Mutta me tarvitsemme myös elinkeinorakenteen uudistumista, työelämän uudistumista ja kilpailukyvyn parantamista myös tulevaisuudessa, ja näitä uusia viennin laajentamisen pohjan lähteitä meidän mielestämme ovat kierto‑ ja jakamistalous. Suomi on varsin hyvässä tilanteessa omalla tiekartallaan, ja toivon, että Suomen EU-puheenjohtajakaudella kierto‑ ja jakamistalous on Suomen yksi keskeinen kärkihanke. Toinen iso asia on palvelualojen arvostuksen nostaminen, palvelualojen yleisesti ottaen, matkailun erityisesti, joka on nyt hyvässä kasvuvauhdissa. Meidän pitää edelleen tukea, rakentaa infraa, tehdä valtion, kuntien ja yrityksien yhteistyötä palvelukeskittymien aikaansaamiseksi myös turismin näkökulmasta. kolmas uuden kasvun lähde on arktisen alueen kehittäminen. Varsin heikolla ja ohuella on ohitettu tämä kysymys myös ensi vuoden valtion budjetin yhteydessä. Olisimme odottaneet vahvempaa aktiivisuutta. Meidän huolemme on se, että vaikka nyt vienti vetää, niin korkean teknologian jalostusarvon viennin osuus on edelleenkin erittäin heikko. Meidän pitää nostaa jalostusarvoa ja saada uusia vienninlähteitä niin, että ne ovat ympäristön kannalta ja ilmaston kannalta kestäviä, ja tällaisia ovat ympäristöteknologiaan panostaminen, energiatehokkuus, osin myös palvelujen vienti. Tästä olemme esittäneet monia tavoitteita. Kasvu kuuluu kaikille, se kuuluu myös kaikille maakunnille. Me olemme ehdottaneet, että saadaan positiivinen rakennemuutos joka maakuntaan ja joka maakunta rakentaa omille vahvuuksilleen omat kasvu‑ ja elinkeinopoliittiset tavoitteensa. Me olemme tähän omassa vaihtoehtobudjetissamme varanneet 7,5 miljoonaa kumppanuuden, yhteistyösopimusten kautta. Pohjimmiltaan meidän tärkein voimavara on ihminen, sen osaaminen, jaksaminen ja siitä huolehtiminen, että kaikki pysyvät mukana. Suomen pitää olla sivistys‑ ja osaamisyhteiskunta.