samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! Tässä keskustelussa on korostunut tämä avun antaminen. Täytyy huomata, että yhtä tärkeää on se, että voidaan pyytää apua, apua, se on tässä jäänyt kokonaan sivuosaan. Ja jos ajatellaan Suomen historiaa, niin nimenomaan tämähän on se tärkeä kohta. Jos meille tulee kovat paikat, niin voimme silloin myöskin pyytää apua ja odottaa, että saamme sitä. Toinen asia, jota ei voi sivuuttaa tässä yhteydessä ja joka täytyy rehellisesti huomata, on se, että voi olla tilanteita, joissa esimerkiksi Baltian maat joutuvat pyytämään apua
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-10 puhemies! Ulkoministeri Soini viittasi siihen, että Obaman linjaan ollaan oltu suhteellisen tyytyväisiä, ja näin on tietysti. On mielenkiintoista, kun Yhdysvaltain vaalit ovat nyt tulossa ja jollain tavalla republikaanien presidenttiehdokas — todennäköisesti — Donald Trumpista tulee mieleen silloinen perussuomalaisten puheenjohtaja ja edustaja Soini: puheet ovat kovat, mutta sitten vaalien jälkeen — jos hän tulee valituksi — ehkä samalla tavalla kuin ulkoministeri Soini muuttuu, muuttuu ehkä Donald Trumpkin sitten Hillary Clintoniksi. (Naurua) Arvoisa rouva puhemies! Suomen vahvuus näissä operaatioissa voisivat olla erilaiset evakuointitehtävät, ympäristökatastrofit, humanitäärisen avun antaminen. Eli kyllä tarvitaan sitä nimenomaan, että maa pystyy itse avunpyynnössä myös arvioimaan, mitkä ovat ne parhaat osaamisalueet. Mutta kun viittasin tähän liittovaltiokehitykseen, niin viittasin erityisesti EU-komission esitykseen
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Ministeri Niinistö on varmaan pannut jo merkille sen, että täällä useammassa puheenvuorossa on tähän vapaaehtoisuus—pakko-kysymykseen puututtu rakentavassa hengessä. Minun arvioni on se, että tämä kyllä tulee nousemaan sitten, kun asia tullaan aikanaan käsittelemään, aika tavalla polttopisteeseen. Jos eduskunnassa syntyy keskustelujen kautta laajahkoa mielipidettä, että tässä asiassa täytyy vapaaehtoisuuden olla se päälinja, ministeri Niinistö, katsotteko, että voisitte olla keskustelemassa ja muuttamassa tätä peruslähtökohtaa nykyisestään tänne vapaaehtoisuuden suuntaan, miltä nyt vaikuttaa? Toisekseen, me puhumme täällä nyt äärimmäistilanteesta sota tai kriisi, joku erittäin vakava tilanne, joka uhkaa kansakuntaa tavalla taikka toisella. Haluan korostaa sitä, että näihin kaikkiin pitää varautua juuri sillä tavalla kuin olemme tekemässä ja tehneetkin, mutta korostan vielä, että moniin tapauksiin viisas ulkopolitiikka, ennakoiva ulkopolitiikka, hyvät suhteet eri suuntiin ovat kuitenkin se ensisijainen tapa pitää tämä kansakunta rauhassa ja turvassa.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Räsänen pohti aivan oikein sitä, voimmeko tosiasiallisesti sanoa "ei". Tästä tulemme siihen, onko näistä EU:n turvatakuista aidosti meille apua. Ruotsissahan on jo herännyt keskustelua ja pohdintaa siitä, onko näillä turvatakuilla loppupelissä oikeasti merkitystä ja lisäarvoa maan turvallisuudelle. Ulkoministeri Soini, te toitte esille, että tässä on harkinnan varaa ja päätös tehdään joka kerta erikseen. Onko todella näin, kerran tuossa sopimuksessa kuitenkin, minkä maamme on hyväksynyt 151 kansanedustajan voimin, todetaan, että jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi, muilla jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa sille apua kaikin käytettävissään olevin keinoin? Haluaisin hieman kuulla lisää tästä
Puhuja: Timo Soini
Päivämäärä: 2016-05-10 kyllä ne kehut kelpaavat. Kääreet olisi voinut solmia toisinkin, mutta kelpaavat ne nyt joka tapauksessa. Edustaja Arhinmäelle: Olen kyllä hyvin helpottunut ja tyytyväinen siihen, että ette ole menettänyt huumorintajua, vaikka kohta ette ole enää puheenjohtaja vaan luovutte siitä. Tämäkin on rohkaisevaa, että myös jatkossa voimme taittaa sanan peistä. Muutamaan asiaan. autetaan, mutta kysymys on tietysti, että miten ja kuinka. Kyllähän esimerkiksi, kun Ranskan avunpyyntö tuli, kaikki sanoivat siihen, että kyllä autetaan. Nyt on sitten käyty aikamoista jaakopinpainia ympäri Eurooppaa, että kuka antaa mitäkin ja miten autetaan, ja kun kriisistä tai terrori-iskusta on vähän enemmän aikaa, niin se auttaminenkin tuppaa himmautumaan, ja tämä ei ole hyvä. Sama, mihin edustaja Räsänen viittasi, avunantoon, niin kyllä se meitä tavallaan moraalisesti ja oikeudellisestikin tavalla tai toisella sitoo, mutta me tietysti määrittelemme sen, mitä apua me annamme, että ei siellä mikään automaatti ole, että nyt pitää tuon verran antaa rahaa ja tuon verran sotilaita, mutta olisihan se tietysti aivan paha rimanalitus, jos sitten avunannossa päätettäisiin villasukkia lähettää. Eihän tätä tällä tavalla ole tarkoitettu. Se, mitä edustaja Kääriäinen sanoi viisaasta ulkopolitiikasta, on syytä pitää tulikirjaimin mielessä. Eli koko ajan meidän täytyy toimia niin, että tämmöisiin tilanteisiin ei jouduta. Mutta jos joudutaan, niin erittäin tärkeänä pidin myöskin varapuheenjohtaja Salolaisen pitkän kokemuksen ryydittämää puheenvuoroa, eli jos me joudumme tilanteeseen tämä oli mielestäni erinomaista, koska täällä melkein kaikki puheet olivat jotain muuta — kyllä me teemme tätä myös itsekkäistä syistä: jos me joudumme avuntarpeeseen. Tämä oli tärkeä näkökohta. Edustaja Myllykoski, kyllä me tässä tarvitsemme myös vasemmistoliiton tukea, ja minä olen erittäin iloinen, että vasemmistoliittokin on kiinnostunut niistä ihmisistä, jotka ovat käyttäneet sitä etuoikeutta, että ovat vannoneet sotilasvalan ja puolustavat Suomea. Se on äärimmäisen hyvä signaali myös vasemmistoliitolta. Edustaja Elovaara, juuri näin, eli pitää olla ministeriöiden välistä yhteistyötä. Tämä oli yksi aivan keskeinen asia, kun kävi Brysselin terrori-isku: ulkoministeriössä oli heti kriisiorganisaatio pystyssä, ja saatiin eri ministeriöistä tietoa sinne. Tämä on olennaista. Otetaan vielä se sokeri pohjalla, joka varmasti on se sisäministerin asema. Käytännössä tämän hallituksen aikana sisäministeri Orpo on ollut siellä paikalla lähes jokaisessa kokouksessa johtuen tästä pakolaistilanteesta. Näin pitää aina ollakin, että jos on asia, joka TP-UTVAssa sivuaa jonkun sektoriministerin asiaa, niin kyllä hänen pitää olla silloin siellä tuomassa se informaatio. Joskus voi käydä niin, että jopa ministeriön työnjaon jäljiltä joku kansainvälinen tiukka asia lopulta kuuluukin esimerkiksi oikeusministerille, se lopullinen päättäminen, ja kyllä hänen tietysti siinä tilanteessa pitää olla se kaikki informaatio kuulemassa ja myös antamassa.
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2016-05-10 lakiesitykset tulisivat voimaan samanaikaisesti. Edustaja Kärnä nosti esille sotilasvalan. Hän viittasi sen lauseeseen isänmaan koskemattomuuden puolustamisesta ja pohti sitä, onko tarvetta muuttaa virkavalan kaavaa. Tätä on pohdittu ja tullaan pohtimaan, ja varmaankin myös eduskunnan valiokunnissa. Edustaja Jarva meni hieman asioitten edelle ja pohti jo tulevien upseerien valmiutta hakeutua upseerin uralle, jos tällainen pakko kansainvälisiin tehtäviin syntyisi. En menisi vielä asioiden edelle näin paljon. Edustaja Myllykoski piti pakkoa huonona asiana. Olen samaa mieltä noin yleisellä tasolla — vastustan esimerkiksi pakkoruotsia, (Naurua) se ei ole kovin hyvä motivaattori — mutta realismia pitää olla. Täällä penättiin myös esimerkkiä, esimerkiksi edustaja Kaikkonen kysyi esimerkkiä. Nämä olisivat erittäin poikkeuksellisia tilanteita, enkä itse asiassa henkilökohtaisesti usko, että niihin edes jouduttaisiin menemään. Mutta sanotaan nyt vaikka tilanne, että Ruotsin aluevesillä olisi sukellusvene-epäily ja Ruotsi pyytäisi Suomelta apua. Suomesta lähtisi alus esimerkiksi Helsingistä liikkeelle, ja matkalla ilmenisi, että esimerkiksi sotilaskokki olisi sitä mieltä, että minua tämä homma ei kiinnosta, jättäkää minut Turun satamaan. No, hänet pitäisi siihen sitten jättää, ja ehkä sitten se sukellusvenekin olisi ehtinyt kadota jo siinä koukkauksessa. Eli tällaista teoreettista mallia teille tarjoaisin. Hyvin poikkeuksellisesta tilanteesta epäilemättä olisi kyse. Nämä ovat ehkä liikaakin korostuneet tässä keskustelussa.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 Meidän tulee olla mukana edistämässä EU:n turvallisuutta ja rauhaa sekä mahdollisuuksia saada ja antaa apua kriisitilanteissa. Kaveria ei jätetä. On kuitenkin tarkkaan vielä valiokuntavaiheessa pohdittava ja arvioitava tätä lakiesitystä. Mikä on erityisen vaativa tilanne? Onko termi liian yleisluontoinen ja liikaa tulkintoja aiheuttava? Mitä sotilaallisia voimakeinoja tosiasiallisesti lailla mahdollistetaan? Missä kulkee voimankäytön raja? On myös aivan aiheellista nostaa keskusteluun, voidaanko jo virkaan nimitetyn virkamiehen asemaan vaikuttavia virkavelvollisuuksia yksipuolisesti ja olennaisesti muuttaa. Lisääntyisivätkö virkamiehen velvollisuudet lakimuutoksen seurauksena Suomen rajojen ulkopuolella? Nykyään virkavelvollisuuden piiriin sotilasvirassa oleville eivät ole kuuluneet kansainväliset sotilastehtävät, vaan ne ovat perustuneet vapaaehtoisuuteen. Kyseessä on kuitenkin virkamiehen hengen tai terveyden asettaminen vaaraan. Voiko näin olennaista muutosta tehdä sotilasvirassa palvelevien virkavelvollisuuteen ilman henkilön omaa suostumusta? Itse tulkitsen niin, että ilman omaa suostumusta ei mielestäni voi ketään määrätä kansainvälisiin sotilaallisiin tehtäviin. Arvoisa puhemies! On myös mietittävä, kuinka asia vaikuttaa Puolustusvoimien työvoiman saatavuuteen, jos uusien virkojen osalta lähteminen ulkomaille sotilastehtäviin perustuu pakkoon eikä vapaaehtoisuuteen. Kuinka vaikuttaa se, jos kotimaan palvelussuhteen ehdot olisivat käytössä kansainvälisen sotilaallisen avunannon tehtävissä? Nämähän eivät välttämättä edes sovellu käytettäviksi kansainvälisissä sotilastehtävissä, vaan ne vaatisivat kaikkien tehtävänkuvauksien ja palkkauksen tarkistamisen. Myöskin on kriittisesti tarkasteltava, että palvelussuhteiden ehdot eivät olisi toisistaan poikkeavat, jos joukon tehtävät olisivat samat kuin kriisinhallintatehtävää suorittavien. Ehkä olisikin syytä käyttää kansainvälisen kriisinhallintatehtävien palvelussuhteen ehtoja, joita voidaan tarvittaessa tarkentaa. Tästä on jo kokemusta, ja periaatteet ovat olemassa, mitä tulee esimerkiksi tapaturmiin. Arvoisa puhemies! On myös hyvin kriittisesti valiokuntakäsittelyssä tarkasteltava sitä,
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! Vapaaehtoisuudesta on käytetty tänään monta erittäin hyvää puheenvuoroa, kuten juuri äsken edellä edustaja Kaikkonen käytti, ja vapaaehtoisuutta peräänkuulutan itsekin ehdottomasti. Ministerit valitettavasti ehtivät jo poistua, mutta koska hallituksen esitystä ei vielä ole annettu, niin varmasti vielä ehdimme kaikki yrittää asiaan vaikuttaa. Henkilöstöä ei voida lähettää kansainvälisiin sotilaallisen avunannon tehtäviin kotimaan palvelussuhteen ehdoilla.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Olemme EU:n jäseninä sitoutuneet niin yhteisvastuulausekkeeseen kuin keskinäisen avunannon lausekkeeseen, ja meillä ei voi olla sellaisia lainsäädännöllisiä esteitä, jotka estävät meitä osallistumasta näiden lausekkeiden mukaiseen toimintaan. Lakiehdotus on kokonaisuutena selkeä, ja sen eri päätöksentekomekanismit vaikuttavat varsin toimivilta. Ja kuten usein tässä salissa on jo tässä keskustelussa todettu, yhtä tärkeää kuin kyky avun antamiseen on myös mahdollisuus sen avun vastaanottamiseen. Olen itse kadettiupseeri ja olen menettänyt kadettiveljiä ulkomailla erilaisissa kriisinhallintaoperaatioissa. Jokainen heistä on kuitenkin lähtenyt sinne omasta vapaasta tahdostaan, ja nyt tämä tilanne on mahdollisesti muuttumassa. Näen tämän erittäin ongelmallisena enkä itse koe, että olisin ammattiupseerina koskaan millään valalla, vakuutuksella tai lupauksella sitoutunut lähtemään tällaiseen tehtävään ulkomaille käskettynä ilman omaa vakaata suostumustani siihen. Olemme käyneet tässä salissa myös keskusteluja äärimmäisistä tilanteista, ja näitä äärimmäisiä tilanteita pohdittaessa on hyvä muistaa, että Suomessa on noin 6 000 ammattiupseeria. Millaista apua tällainen joukko voi antaa äärimmäisissä tilanteissa, ellei sillä ole johdettavanaan sitä reserviläisten joukkoa, jonka pohjalle meidän oma puolustusratkaisumme on rakennettu? Näen, että näiden äärimmäisten tilanteiden meidät mahdollisesti — ja toivon mukaan ne eivät koskaan meitä kohtaa — kohdatessa meidän on ratkaistava myös kysymys siitä, millä tavalla laajamittaista reserviläisarmeijaa voitaisiin käyttää yhteisvastuulausekkeen tai keskinäisen avunannon lausekkeen nojalla ulkomailla, koska pelkkä ammattiupseerien joukko ei välttämättä riitä.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Nykyisen kansainvälisen yhteistyön lisäksi maamme tulee valmistautua uusiin, vielä tuntemattomiinkin uhkatilanteisiin. Hyvällä valmistautumisella ja laajalla yhteistyöllä pystymme myös ennalta ehkäisemään erilaisten uhkakuvien syntymistä. Kansainvälisen avun pyytämisen kenttä on selvästi muuttunut Ranskan Pariisin terrori-iskujen jälkeen esittämän avunpyynnön seurauksena. Ranska pyysi apua muuta kuin ulkovallan kohdistamaa uhkaa vastaan. Sotilaallinen tai terroriuhka eivät suinkaan ole ainoat uhat, joihin jäsenmaa saattaa tarvita apua. Kyseeseen tulevat myös rajavartiointi, mahdolliset laajat sairausepidemiat sekä nopeasti leviävät eläintaudit. Esimerkkinä Suomen lähialueilla jo todetusta vakavasta eläintaudista on afrikkalainen sikarutto, joka epidemiana tulisi aiheuttamaan erittäin suurta ja pitkäaikaista vahinkoa elintarviketuotannolle ja jonka torjumiseen saatetaan tarvita myös ulkoista apua. Arvoisa puhemies! Kansainvälinen tilannekuva muuttuu nykyään selvästi aiempaa nopeammin. Suomella tulee olla valmius vastata haasteisiin.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 Keskinäisen avun antamisen erillislaki on eduskunnalla käsittelyssä, ja pidän ihan hyvänä sitä, että hallitus eduskunnalle tämän lakikokonaisuuden on toimittanut. Tätä on vuodesta 2008 asti eduskunnassa odotettu, nyt lähes 8 vuoden ajan. Maailmanpoliittinen tilanne on tietenkin matkan varrella myös muuttunut ja kriisit ovat myös muuttaneet muotoaan, ja on hyvä, että erityyppisiin kriiseihin varaudutaan myös sitten lakia muuttamalla. Hallituksen esitys kertoo myös sen, että EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen ulottuvuus kehittyy myös ajan mukana, ja valitettavaa on, että Ranskan iskujen käynnistämänä myös Euroopan unioni on tarkentanut omia avunantomenettelyitään. Uskon, että jo nyt, kun suomalaiset ovat jo antaneet Ranskalle apua, lainsäädännön uudistamisen jälkeen löydetään myös uusia keinoja laajemmin yhdistää humanitääristä ja sotilaallista apua niille maille, jotka apua tarvitsevat Euroopan unionin jäseninä. Tänä kesänä hallitus antaa eduskunnalle ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon. Olisi tietenkin ollut toivottavaa — jos eläisimme maailmassa, jossa asiat etenisivät suunnitelmallisemmin — että ulko- ja turvallisuuspoliittinen selontekovaihe olisi ollut jo aikaisemmin ja siihen olisi voitu tuoda näitä elementtejä. Nyt marssijärjestys etenee toisinpäin: yksittäisten asioiden kautta implementoidaan omaan lainsäädäntöön asioita, jotka vasta jälkikäteen todetaan ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon osana. Puolustuspolitiikkamme laaja perinne on ollut parlamentaarinen yksimielisyys meidän maanpuolustuksen keskeisistä kysymyksistä. Välillä tätä yksimielisyyttä on toki jouduttu
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! Käsillä olevassa lakiesityksessä ehdotetaan muutettavaksi viimeksi vuonna 2008 laajemmin uudistettua Maanpuolustuskorkeakoulua koskevaa lainsäädäntöä. Muutosehdotukset koskevat upseerikoulutuksen kokonaisuuden järjestämistä, Maanpuolustuskorkeakoulun tiedepoliittisten tavoitteiden asettamista ja niiden toteutumisen seurantaa, apulaisprofessorin ja apulaissotilasprofessorin virkanimikkeitä sekä Maanpuolustuskorkeakoulun dosenttien asemaa. Lisäksi esitykseen sisältyy joitain lähinnä lakiteknisiä muutos-ehdotuksia. Arvoisa puhemies! Upseerikoulutus koostuu sotatieteellisistä ja sotilasammatillisista opinnoista, jotka muodostavat yhdessä upseerikoulutuksen kokonaisuuden. Sotilasammatilliset opinnot suoritetaan tieteellisten opintojen rinnalla ja ne järjestetään pääosin puolustushaarakouluissa. Kokonaisuuden toimivuuden varmistamiseksi ehdotetaan, että vastuu sen ohjaamisesta ja yhteensovittamisesta siirrettäisiin Pääesikunnalta Maanpuolustuskorkeakoululle. Vastuu upseerikoulutuksen toteuttamisesta olisi näin kokonaisuudessaan Maanpuolustuskorkeakoululla, joka on käytännössä parhaassa asemassa hoitamaan tehokkaasti tutkinto-opintojen ja sotilasammatillisten opintojen yhteensovittamistehtävää. Ehdotuksen tavoitteena on näin sujuvoittaa upseerikoulutuksen järjestämistä. Maanpuolustuskorkeakoulun tehtävänä on edistää sotatieteellistä tutkimusta ja antaa tutkimukseen ja alan parhaisiin käytäntöihin perustuvaa sotatieteellistä opetusta. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi Maanpuolustuskorkeakoulun tiedepoliittisten tavoitteiden asettamisesta. Muutosehdotuksen tavoitteena on, että Maanpuolustuskorkeakoulun sotatieteellistä tehtävää kehitettäisiin, arvioitaisiin ja ohjattaisiin samoilla akateemisilla kriteereillä kuin yliopistoja. Näin osaltaan vahvistettaisiin Maanpuolustuskorkeakoulun ja siviilikorkeakoulujärjestelmän yhteistyön toimintaedellytyksiä sekä tieteellistä laatua ja vaikuttavuutta. Tavoitteiden asettamisella myös tuettaisiin osaltaan Maanpuolustuskorkeakoulun vakiinnuttamista tasaveroiseksi osaksi valtakunnallista korkeakoulujärjestelmää. Käytännössä tavoitteista sovittaisiin kolmikantayhteistyössä puolustusministeriön, Pääesikunnan ja Maanpuolustuskorkeakoulun kanssa. Pääesikunnan ja Puolustusvoimain komentajan tulosohjaussuhdetta Maanpuolustuskorkeakouluun ei olla muuttamassa. Maanpuolustuskorkeakoulun arvioinneissa on useampaan otteeseen kiinnitetty huomiota siihen, ettei Maanpuolustuskorkeakoululla ole tarjota suunnitelmallista urapolkua tutkijoille. Esityksessä ehdotetaan, että Puolustusvoimiin luodaan uudet apulaisprofessorin ja apulaissotilasprofessorin virkanimikkeet. Ehdotetuilla viroilla luotaisiin uusi porras tieteellisen tutkimustyön ja opetuksen virkarakenteeseen. Arvoisa puhemies! Lopuksi vielä dosentin arvosta. Esityksessä ehdotan, että myös Maanpuolustuskorkeakoulu voisi jatkossa myöntää yliopistojen tavoin pätevyysvaatimukset täyttävällä henkilölle dosentin arvon. Dosentin arvo ei tosiasiallisilta vaikutuksiltaan poikkeaisi Maanpuolustuskorkeakoulun nykyisistä dosentuureista, sillä kyse olisi edelleen käytännössä vain nimikkeestä.
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Pidän erittäin tärkeänä, että nyt lakiesityksessä ollaan sujuvoittamassa upseerikoulutuksen järjestämistä ja jatkossa ne tavoitteet määrittää Maanpuolustuskorkeakoulu Pääesikunnan sijaan. Tämä on varmastikin tärkeää opetuksen laadun kannalta, se on tärkeää riippumattomuuden kannalta, ja se on tärkeää myös sen kannalta, että tulevaisuudessa Maanpuolustuskorkeakoulusta valmistuva upseeristo on ajan haasteiden hermolla ja tietää ja saa sen kaiken tarvittavan uusimman osaamisen, joka tuolta maailmalta on haettavissa. Maanpuolustuskorkeakoulun tulee jatkossakin olla tiedeyliopisto, ja pidän kyllä tärkeänä, että nyt, kun tätä yhteistyötä eri yliopistojen kanssa tiivistetään, voidaan luoda monipuolisia tutkijapolkuja, monipuolisia urapolkuja. Näin omaltakin kannalta voisi todeta, että tuosta koulusta valmistumalla voi päätyä jopa kansanedustajaksi ja sitä ennen kunnanjohtajaksi. Se on tärkeää, ja pidän myös tärkeänä, että upseerin pohjakoulutuksella voidaan jatkaa niitä opintoja myös muissa tiedeyliopistoissa ja siten täydentää sitä omaa osaamista. Olisin ministeriltä kuitenkin vielä kysynyt, kun olette nyt paikalla, että huomioon nämä vanhat tutkinnot, joita meillä tällä hetkellä maassa vielä on ja jotka eivät täysin nyt sitten tule vastaamaan tähän uuteen esitykseen: onko pohdittu sitten niiden muuntamista tätä nykyistä maisteri—kandidaatti-tutkintojärjestelmää vastaavaksi, koska olen ymmärtänyt, että nykyisellään se ei ole mahdollista?
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-10 rouva puhemies! Esityksen tavoitteena on sujuvoittaa upseerikoulutuksen järjestämistä, kehittää Maanpuolustuskorkeakoulun tutkijoiden urapolkumahdollisuuksia sekä yhtenäistää Maanpuolustuskorkeakoulua koskevaa sääntelyä yliopistoja koskevan sääntelyn kanssa. Muutos koskee lähinnä upseerikoulutuksen ylempiä tutkintoja ja niiden opettamista sekä opetushenkilökunnan tehtäviä ja virkoja. Esitys sisältää siten lähinnä vähäisempiä muutosehdotuksia, jotka koskevat Maanpuolustuskorkeakoulun toiminnan ja opetuksen ohjausta, tutkijauran kehittämistä, dosenttien asemaa ja muutamia luonteeltaan lähinnä lakiteknisiä muutosehdotuksia. Maanpuolustuskorkeakoulun tehtäviä laajennettaisiin siten, että Maanpuolustuskorkeakoulu vastaisi jatkossa upseerikoulutuksen kokonaisuudesta, sisältäen tutkintoihin kuuluvat opinnot ja niiden rinnalla suoritettavat sotilasammatilliset opinnot. Laajennus on mielestäni paikallaan, sillä on linjakasta, että kokonaisvastuu on yksissä käsissä. Toisaalta uudistus säätää tiedepolitiikan ohjausta, sillä ehdotuksen mukaan puolustusministeriö asettaisi yhteistyössä Puolustusvoimien kanssa Maanpuolustuskorkeakoulun tiedepolitiikan kannalta keskeiset tavoitteet sekä vastaisi tavoitteiden toteuttamisen seurannasta ja arvioinnista. Kolmikanta — puolustusministeriö, Pääesikunta, Maanpuolustuskorkeakoulu — on suoraviivaisessa sotilastoiminnassakin kannatettavaa väärinymmärrysten välttämiseksi.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 että myös Puolustusvoimien sekä Rajavartiolaitoksen tarpeisiin koulutettavan henkilöstön koulutusta kehitetään. Uudistus selkeyttää Maanpuolustuskorkeakoulun asemaa määrittämällä perusteet tieteellisten tavoitteiden määrittämiselle. Tämä vakiinnuttaa Maanpuolustuskorkeakoulun asemaa maamme yliopistojen joukossa sekä turvaa korkeatasoisen tieteenalan tutkimuksen. Lakiesitys varmistaa tieteellisen tutkimuksen toteutumista perustamalla uuden tutkijaportaan sekä sotilas- että siviilihenkilöille apulaisprofessorin virkoina. Näin luodaan Maanpuolustuskorkeakouluun muita yliopistoja vastaava urapolku tutkijoille. Mahdollistamalla tutkijan urapolku myös Maanpuolustuskorkeakoulussa lähennämme korkeakoulun toimintaa muiden yliopistojen kanssa sekä lisäämme mahdollisuuksia
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 hyvästä esityksestä ja asiantuntevasta puheenvuorosta tähän esityksen taustaksi. Pidän esitystä hyvänä, ja koulutuspoliittisesta näkökulmasta on mielestäni erittäin tärkeää, että tässä pyritään yhtenäistämään sotatieteiden opintoja muun korkeakoulu- ja tutkintojärjestelmän kanssa entisestään. Bolognan prosessista lähtienhän meillä on ollut tavoitteena yhtenäistää meidän tutkintorakennetta. On hyvä, että meidän tutkintojärjestelmässä akateemisia tutkintoja entisestään yhtenäistetään myös sitten korkeinta maanpuolustusopetusta myöten. Pidän myös hyvänä tätä Pidän myös hyvänä tätä tavoitetta, että yhtenäisemmät tutkijan urat voisivat olla mahdollisia. Se edistää sotatieteellistä tutkimusta ja on muutenkin tavoitteena, kun laajemmin katsotaan meidän tiedepolitiikkaa. Nythän on niin, että myös muilla korkeakoulusektoreilla tämä tutkijan urien katkonaisuus on nähty ongelmana,
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 ja maanpuolustuskorkeakoulutuksen sujuvoittamista siinä mielessä, että on kuitenkin ollut tiedossa, että on ongelmia näitten varsinaisten työtehtävien ja tämän koulutuksen yhdistämisessä, kun tätä poikkeuksellista upseeritutkintoa suoritetaan. On hyvä, että tämä ohjaus nyt sitten menee yhdelle taholle tältä osin. Se, mikä on myös tärkeää, on se, että kun Maanpuolustuskorkeakoulu on kuitenkin yliopistotoimintaa ja se on ollut on ollut erillinen toimija ja se on myös varmasti näkynyt sitten tieteen tekemisen puolella, että yhteistyö muitten tieteenalojen kanssa ei ole ollut riittävällä tasolla, niin nyt tätä Maanpuolustuskorkeakoulun asemaa siltä osin vahvistetaan. Myöskin samalla tavalla, niin kuin tässä edustaja Honkonen toi esiin, tutkijoilla on ollut ongelmia muualla yliopistosektorilla mutta myös maanpuolustussektorilla, ja on hyvä asia, että tutkijoille nyt mahdollistetaan sujuvampi urapolku, voi edetä siellä puolella, ja tämä palvelee myös tieteellisiä tavoitteita ja tarkoitusta.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-05-10 rouva puhemies! On hyvä, että Maanpuolustuskorkeakoulua koskevaa sääntelyä yhtenäistetään muiden yliopistojen sääntelyä vastaavaksi, vaikka yliopistolaki ei koskekaan sitä. Kun Maanpuolustuskorkeakoulua arvioidaan samoilla akateemisilla kriteereillä kuin muita yliopistoja, niiden välinen yhteistyö helpottuu. Toivottavasti tämän uudistuksen jälkeen käytännön opintojen sujuvuus, kurssien aikataulutus ja kokonaisuuksien suunnittelu sujuu entistä paremmin. Tällä hetkellä opintojen laajuus vaihtelee opiskelijan aselajista ja opintojen järjestäjästä riippuen, ja tämä asettaa opiskelijat keskenään eriarvoiseen asemaan. Tämä pitää ehdottomasti korjata, ja on pidettävä huoli, että tällä lakiesityksellä on myös voimaan tullessaan toivottu vaikutus tähän. On hyvä, että Maanpuolustuskorkeakouluun
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2016-05-10 ainoastaan yksi kommentti, nimittäin edustaja Kärnän kysymykseen Maanpuolustuskorkeakoulun vanhempien tutkintojen huomioimisesta. En suoraan sanoen osaa vastata tähän kysymykseen, mutta jos sopii, niin otan asiasta selvää ja toimitan teille kirjallisesti erikseen vastauksen.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! Tämä hallituksen esitys edistää hallituksen kärkihankkeisiin kuuluvaa digitaalisen liiketoiminnan kasvuympäristön rakentamista sekä sujuvoittaa säädöksiä, ja osaltaan on tietenkin kyse myöskin edellisen lainsäädännön päivittämisestä. Kun on kyse digitaalisista palveluista ja sähköisten palveluiden järjestämisestä, niin on tärkeää huomioida nämä esteettömyysratkaisut, erityisesti kun on kyse järjestelmistä, jotka voivat sujuvoittaa ja joustavoittaa kansalaisten käyttämiä palveluita. Esteettömyys digitaalisissa palveluissa on ihan yhtä tärkeää kuin esteettömyys rakentamisessa. Hyvin suunniteltu on vahva pohja toimivalle, sujuvalle rakenteelle, ja tämä on syytä muistaa myös kaikessa digitaalisen ympäristön rakentamisessa, jotta kansalaiset ottavat nämä sähköiset palvelut, kuten sähköisen tunnistamisen ja sähköisen allekirjoituksen, omakseen ja arkipäiväiseksi tavaksi ja jotta palvelut toimivat sujuvasti ilman niin sanottuja portaikkoja. Näiden sähköisten palveluiden osalta myös esimerkiksi näkövammaisille on mahdollista varta vasten suunnitelluilla apuvälineillä palveluiden käyttö, mutta se on mahdollista vain, jos se on huomioitu jo näitä suunnitteluja tehdessä elikkä siinä suunnitteluvaiheessa. Olisinkin kysynyt ministeriltä: miten näitten sähköisten palveluiden esteettömyys on tässä hallituksen esityksessä ja tässä suunnitteluvaiheessa erityisesti otettu huomioon?
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 tai niiden varmistaminen veronmaksajien varoin. Tässä skenaariossa voidaan kysyä, onko valtion tehtävä mahdollistaa yksityisten yhtiöiden liiketoiminta verovaroin. Mielestämme ei. Postilain uudistamisessa olisi käsiteltävä alaa kokonaisuutena ja arvioitava, millä toimilla kilpaillut markkinat ja riittävät, laadukkaat postipalvelut saadaan kestävästi sovitettua yhteen kaikille kansalaisille. Tästä syystä ihmetellään,
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 on työtilimallista, mikä sisältyy vaihtoehtobudjettiimme, minkä esittelimme viime syksynä. Tavoite on siis keventää hallinnollista taakkaa ennen kaikkea toiminimien osalta. Tällöin henkilötunnuksella voitaisiin aukaista luottolaitoksessa eli pankissa pankkitili, siis toisin sanoen työtili, ja pankki hoitaisi ja pankki hoitaisi palveluna kaiken: tilittäisi alv:n valtiolle, maksaisi sotu- ja eläkevakuutusmaksut. Toisaalta henkilöllä ei olisi minkäänlaisia vähennysoikeuksia. Noin 40 000 asti saisi ansaita vuodessa, jolloin tästä jäisi henkilölle noin 30 000 näiden vähennyksien ja alv-tilitysten jälkeen sitten pankkitilin saldoksi. esitykseni aiheuttaa huomattavaa keskustelua myöskin siellä salin puolella. Siis todellakin pankki hoitaisi palveluna kaiken. Yksi suomalainen pankkilaitos on näin alkanutkin jo toimimaan, ja tässä luotaisiin siis laki, jolla tämä mahdollistetaan vielä laajemmin. Kaikki hoituisi tiliotteella, tilitoimistoja ei siis toisin sanoen vaadittaisi enää. Valtiolle kaikki tiedot tulisivat automaattisesti. Ei vaadittaisi enää alv-tilityksiä, vaan nehän pankki tekisi sieltä työtililtä automaattisesti. Ja mikä tavoite tässä on, niin sehän meillä on laskea
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa rouva puhemies! Tämä edustaja Vähämäen tekemä lakialoite on hyvin mielenkiintoinen, ja toivottavasti se käsitellään suurella vakavuudella valiokunnassa. Ja mielestäni, vaikka se on tullut oppositiopuolueen riveistä — ilmeisesti osa jotakin oppositioprojektiakin — se kyllä ihan sopii myös hallitusohjelman tavoitteisiin byrokratian keventämisestä ja siitä, että saataisiin työllisyysastetta nostettua ja yrittäjyyttä helpotettua. Puhemies! Todellisuushan on se, että työmarkkinat ovat muuttuneet ja muuttuvat koko ajan siihen suuntaan, että palkansaajan ja yrittäjän välinen ero ja rajapinta hämärtyy ja tässä alustatalouden maailmassa tullaan liikkumaan todennäköisesti hyvin joustavasti palkansaaja- ja yrittäjä-aseman välillä ja on pientä yritystoimintaa mahdollisesti siinä palkkatyön yhteydessä. Siinä mielessä tämä on erittäin kiinnostava hanke, ja tämä on erittäin mielenkiintoinen lakialoite ja käydään toivottavasti huolella lävitse. Arvoisa puhemies! Tämmöisiä eri tilejä aina silloin tällöin lanseerataan. Osa politiikoista, ainakin tuolla oikeistossa, puhuu tästä niin sanotusta perustilistä vaihtoehtona perustulolle. Se tiliasia voisi olla ihan selvittämisen arvoinen sekin. Ja sitten sellainen asia, jota toivon hallituksen selvittävän vielä tällä vaalikaudella, on se, voitaisiinko ihmisten sijoittamiseen ja säästämiseen kannustaa vähän Ruotsin malliin tällaisella osakesäästötilillä elikkä niin, että voisi olla
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa puhemies! Työllisyys ja työllistäminen herättää keskustelua, ja hyvä niin, koska se on kenties yksittäisenä asiana tärkein meidän käsittelemistämme. Tämän aihepiirin parissa olen aina esittänyt kritiikkiä sitä kohtaan, että oikeistohallituksen keinot työllisyyden parantamiseen ovat monesti lähinnä pois työntekijöiltä, kuitenkaan oleellisesti helpottamatta työllistämisen byrokratiaa. Ja vasemmisto-oppositio taas pyrkii lisäämään byrokratiaa ja jakamaan rahaa, jota ei ole vielä tienattukaan.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa puhemies! Talous ja työllisyys Suomessa ovat hieman piristyneet, ja tämä positiivinen suunta pitää saada jatkumaan. Ihmisiä halutaan innostaa myös perustamaan yrityksiä ja näin työllistämään itsensä ja muitakin. Edustaja Vähämäki on tehnyt lakialoitteen työtilimallista, joka on aivan mainio uusi mahdollisuus, varsinkin niille ihmisille, jotka empivät yrittäjäksi ryhtymistä, koska yritystoiminnassa byrokratia ja paperisota on hyvin työllistävää ja haasteellistakin. Tässä mallissa hoituisivat pienyrittäjän velvollisuudet verottajalle sekä sosiaali- ja eläkemaksut joustavasti ja itse yrittämiselle jäisi aikaa. Kannatan edustaja Vähämäen lakialoitetta.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 Vähän kouluja käyneenä toki piti ottaa asioista selvää, ja saihan niistä selvää, kun paljon kyseli ympäriinsä, mutta jos silloin olisi ollut tällainen mahdollisuus, niin monet muutkin, monet minun ystävänikin, olisivat lähteneet yrittäjiksi. Ja se yrittäjyys on tie elämään ja toisenlaiseen maailmaan, jossa on mahdollisuuksia rajattomasti. Meilläkin tässä parlamentissa istuu paljon menestyneitä yrittäjiä, jotka ovat menestyneet pitkälle elämässään, ja he ovat kaikki aloittaneet tällaisella pienellä toiminnalla aikanansa. Sinänsä toivoisin, että hallitus tarkalla korvalla nytten kuuntelisi näitä puheenvuoroja ja ottaisi tämän lakialoitteen käsittelyyn valiokuntaan. Nimittäin tämä jos mikä on byrokratianpurkua, tämä jos mikä on suomalaisen talouden kasvattamisen kannalta järkevää toimintaa, koska me tiedämme, että lähestulkoon kaikki työpaikat syntyvät alle viiden henkilön työpaikkoihin. Me voimme tällaisella byrokratianpurulla saada konkreettisia lisäverotuloja myös, koska tämä myös ehkäisee harmaata taloutta siltä osin, että henkilöt, jotka haluavat tienata hiukan lisää, pystyvät sen toteuttamaan yrittäjyyden kautta.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa rouva puhemies! Suomi nousee yrittämisellä, ja yrittäjän pyörät on pidettävä pyörimässä. Tämä edustaja Ville Vähämäen lakialoite on erittäin hyvä, ja tämän tarkoituksena on purkaa byrokratiaa ja helpottaa pienyrittäjyyteen lähtemistä. Perussuomalaiset on yrittäjäystävällinen, yrittäjämielinen ja pienyrittäjämielinen puolue, ja pidämme erittäin tärkeänä sitä, että yrittäminen on mahdollista yhä useammalle sitä haluavalle. Tämä työtilimalli, josta nyt on kysymys, vapauttaa kirjanpidosta, yksinkertaistaa yrittämistä ja lisää myös sitä toimeliaisuutta, ja nämä ovat erittäin tärkeitä asioita ja arvoja. Oli hienoa kuulla keskustan edustaja Kurvisen puheenvuoro, kuinka otitte tähän kantaa ja piditte tätä mallia hyvänä ja puheenvuorossanne toitte myös esille sen, että toivotte, että tämä asia todella hyvin käsitellään valiokunnassa. Se on hieno asia, että kuunnellaan. Tämä on osa meidän varjobudjettiamme mutta erittäin hyvä osa sitä. Meillä keskusteltiin eilen täällä hyvin laajasti aktiivimallista, ja kukaan ei puheenvuorossaan nostanut sitä yrittäjän tilannetta ja yrittäjän asemaa esille. Sitä vastuuta aktiivimallista siirretään paitsi sille työttömälle mutta myös yrittäjälle, elikkä yrittäjähän on se henkilö, joka ottaa tämän työttömän omaan omaan työpaikkaansa töihin ja velvoittuu myös toimimaan ohjaajana ja perehdyttäjänä, elikkä siellä on paljon erilaisia haasteita yrittäjän elämässä. Sitä ei saisi unohtaa, että todellakin ei se aktiivimallikaan lähde toimimaan, jos ei joku sitä työtä tarjoa ja työtä anna. Se on aika lyhyt aika kuitenkin 18 tuntia olla siellä, ja siinä tarvitaan vierelläkulkija.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-09 sujuvoittamiseksi. Tämähän on hallituksen yksi strateginen toiminta-alue, uudet toimintatavat, jossa juuri normien sujuvoittaminen, valitusten järkevöittäminen ja lupamenettelyjen helpottaminen on hyvin keskeistä. Todella jos menee katsomaan www.normienpurku.fi-sivustolle, näkee, että on todella paljon saatu aikaan. Tässä edustaja Vähämäen hyvässä aloitteessa on juuri tätä henkeä. Tiedämme, että Osuuspankilla jo on tässä ollut aktiivisuutta. Minusta todella näinä aikoina pitää lähteä siitä, että yrittämisen kynnystä alennetaan kaikin keinoin, että yrityksen eri vaiheissa sitä voidaan hieman eri tavalla tavallaan kohdella. Tähän liittyen ehkä ajankohtaista on se, että EU:n komissio on nyt jäsenmaille tehnyt ehdotuksen, että alvin alaraja voitaisiin nostaa jopa 80 000 euroon. Suomessa sehän on 10 000, ja me olemme peränpitäjä tässä EU-maailmassa. Virohan nosti juuri sen 40 000:een. Teimme tänään edustaja Marisanna Jarvan kanssa ehdotuksen — mutta emme täällä — että voitaisiin Suomessakin, kun verotuksen tiekarttaa tehdään, ottaa tämä asia esille ja että juuri tämä yrityksen alkuvaiheen vauhdittaminen, työllistämisen ja yrittäjyyden kynnyksen alentaminen
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Kurvinen otti sellaisen asian, joka erottaa Suomen ja Ruotsin pääomamarkkinoilla. Tämä Ruotsin käyttämä osaketili kotitalouksien instrumenttina pääomamarkkinoilla on sellainen, jossa ilman varainsiirtoveroja ja muita merkittäviä kustannuksia voidaan saman potin sisällä vaihtaa osakeallokaatioita — kuten rahastoyhtiöt voivat tällä hetkellä. Mutta rahastoyhtiöt, jotka ovat kotitalouksien suosimia pääomasijoituksen kohteita, ottavat kuitenkin hoitopalkkiota vuotuisesta tuotosta keskimäärin ehkä neljänneksen tai kolmanneksen. Tässä osakesäästötilissä se on murto-osa tästä, ja kun lasketaan korkoa korolle, niin tämä on kotitalouksien pääomanmuodostuksen kannalta erittäin merkittävä etu myös siltä kannalta, että kotitalouksille syntyy, silloin kun yritystoimintaan tai muuhun tarvitaan pääomaa merkittävästi
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa rouva puhemies! Hallitus hiljattain lisäsi pienyritysten normiviidakkoa, hallitus hankaloittaa pienyrittäjien toimintaa: tehtiin LEI-tunnus. toimilla yrityksille on tullut Y-tunnuksen ohelle nyt vielä tämä uusi LEI-tunnus — siinä on jo kaksi tunnusta. Ja ne maksut tästä LEI-tunnuksesta ovat niin kohtuuttomia pienyrittäjille, että pienyritykset luopuvat sijoitustoiminnan harjoittamisesta. Olisi erittäin hyvä, jos hallitus alkaisi tarttua näihin perussuomalaisten piiristä tuleviin ehdotuksiin, nimenomaan yritystoiminnan helpottamisesta
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa rouva puhemies! Tämä arvonlisäverovelvollisen liikevaihdon raja on sellainen asia, mikä meidän täytyy nyt käydä huolella läpi. Keskustan riveistä on kiinnitetty erittäin tarkasti huomiota tähän ongelmaan ja haluttu pienyrittäjän puolta pitää tälläkin tavalla. En voi muuta kuin kiittää näitä tässä lähelläni istuvia edustajia Marisanna Jarvaa ja edustaja Ala-Nissilää, erittäin hyvästä avauskeskustelusta voitaisiinko sitä nykyistä erittäin matalaa alvittoman liikevaihdon rajaa nostaa niin, että siinä alkuvaiheessa yrittäjyydelle olisi enemmän mahdollisuuksia ja vauhtia tulisi vähän ladulle siihen alkumetreille. Toki, kun mietitään tätä arvonlisäverovelvollisen liikevaihdon rajaa, täytyy miettiä, että siinä ei synny sitten sellaisia kilpailun esteitä, ettei tule semmoisia isoja portaita, että jos vedetään vaikkapa 40 000:een, 50 000:een tai 60 000:een jossain vaiheessa se arvonlisäverovelvollisen toiminnan raja, niin tulee sitten iso hyppy sinne alvilliseksi. Yksi vaihtoehto helpottaa pienyrittäjiä arvonlisäveron kanssa olisi se, että se menisi ikään kuin portaittain tai liukuisi, niin että alkuvaiheessa ei olisi alvivelvollinen ja sitten pikkuhiljaa se velvollisuus tiukkenisi. Mutta, puhemies, en voi olla kehumatta tätä keskustelua. Erityiskiitos kuuluu minusta edustaja Vähämäelle siitä, että hän on näin mainion aloitteen tehnyt. Ja voisiko ajatella, että kun uudet valtiopäivät ovat käynnistyneet, niin nyt vihdoin ja viimein, vähän niin kuin myöhässä, saataisiin sellaista Suomi 100 ‑henkeä tänne taloon, että voidaan ihan oikeasti miettiä näitä asioita porukalla, ovat ne sitten työtilejä tai osakesäästötilejä tai vastaavia, riippumatta siitä, mikä se meidän puoluebanderollimme tai hallitus- tai oppositiobanderollimme
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 nyt uskallan epäillä, että kaikki eivät ole lukeneet meidän vaihtoehtobudjettiamme. Perussuomalaiset esittivät näitä vaihtoehtoina jo syksyllä yrittäjyys-, työllisyys- ja koulutuspaketissa, ja siellä meillä oli myöskin nämä pk-sektorin verotuselementit, ja ministeriaitiosta silloin saimme kiitosta näistä elementeistä. Nyt tietysti hieman huolestunut olen näiden hallituksen hallituksen edustajien puheenvuorojen perusteella siitä, onko näitä nyt kuitenkaan sitten luettu — kiitellään, mutta ei oteta ihan oikeasti näitä vastaan. Kuten perussuomalaisten edustajat Juvonen ja Tavio tuossa toivat esille tämän yrittäjyyden, niin myös minuun muutamat yrittäjät ovat ottaneet yhteyttä, ja he pelkäävät tämän aktiivimallin perusteella, että heille alkaa tulvimaan hakemuksia. Ei varmaan ole tarkoitus, että pk-sektorilla, joka meillä eniten työllistää, jokaisen työhakemuksen kohdalla tulee sitten satoja tai tuhansia hakemuksia. Se ei varmaan ole tarkoitus, että yrittäjien aika menee sitten siihen, että he toteuttavat osaltaan hallituksen aktiivimallia. Nyt toivonkin sitten, kun täällä keskustalta ja kokoomukselta tuli kannustusta ja kehuja ja meillä todella edustaja Vähämäki on tuonut paljon tähän tietotekniikkaan ja alustata-louteen liittyviä aloitteita, että tämä
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-09 Kun itsellä tulee tässä kuussa täyteen 36 vuotta yrittäjyyttä, niin olen erittäin iloinen siitä, että yrittäjyyden ilmapiiri Suomen valtakunnassa on sieltä 80-luvun alusta, voisi sanoa, mylläytynyt todella sopivaan ja myönteiseen ilmapiiriin, mikä tällä hetkellä vallitsee, edustaja Vähämäen lakialoite tässä tapauksessa on yksi niistä keinoista, millä tietysti voitaisiin parantaa. Meillä on paljon tekemistä yrittäjän sosiaaliturvassa, yrittäjyyden ja työnteon yhdistämisessä sekä yrittäjyyden ja työttömyyden ynnä muiden yhdistämisessä niin, että se on kaikille tasa-arvoista. Siinä mielessä yrittäjän asema tässä Suomen yhteiskunnassa on vieläkin minusta lapsipuolen asemassa. Meidän yrittäjien populaation määrä asukaslukuun nähden ei vieläkään ole sitä luokkaa kuin esimerkiksi Hollannissa, jossa on populaatioon nähden lähes kaksinkertainen määrä yrityksiä, ihan mikroyrityksiä, pieniä yhden ihmisen yrityksiä enimmäkseen.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-09 byrokratia, joka pitkään on vaivannut. Erityisesti Suomessa mehän olemme rakastaneet tätä hallintoa ja luoneet byrokratiaa, ja nyt sitä on alettu vihdoinkin purkamaan: Satoja ellei tuhansia alemmanasteisen normituksen puolelta on purettu näitä normeja, isoja muutoksia tehty yrittäjyyspaketin kautta helpotetaan yrittäjyyttä. Monella eri sektorilla on tehty jo toimia. Kannattaa käydä www.norminpurku.fi-sivustolla katsomassa, mitä on jo hyväksytty virallisesti, ja ministeriöissä on paljon esityksiä menossa eteenpäin norminpurun osalta. Eli paljon on tehty ja tullaan tekemään. Vedän itse omassa eduskuntaryhmässä yritystoiminnan norminpurkutyöryhmää, ja sillä asia on hyvin läheinen. Sitten tästä verotuksesta vielä: Tuossa edustaja Suutari totesi todella hyvin, että meidän pitää saada Suomeen enemmän yrittäjyyden alkuja ja sitä, että ihmiset joko sivutoimisesti tai hyvin pienestä aloittavat sitä yritystoimintaa. Siihen kannustetaan jo opiskelijoiden ja nuorten puolella hyvin paljon,
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-09 Arvoisa puhemies! Pyysin vähän aikaisemmin vastauspuheenvuoroa, mutta eipä se mitään. Otetaan vähän pitemmällä kaavalla. Ensinnäkin byrokratian purkaminen yritystoiminnan alkuvaiheessa on tietysti erittäin tervetullut asia. Sitä tässä hämmästelin vähän perussuomalaisten puolella, että siellä kaksi kertaa otettiin esille aktiivimallia ja toinen piti sitä yrittäjän kannalta hyvänä asiana ja toinen piti sitä huonona asiana. Että olisi ihan kiva kuulla, mikä se perussuomalaisten kanta nytten tähän asiaan on. Sinänsä, jos puhutaan siitä, että kun aktiivimalli nytten tulee, niin siinä sitten tämä byrokratian purkaminen edesauttaisi yritysten perustamista, niin huomauttaisin tässä asiassa, että kun yrityksiä perustetaan, niin lähtökohtaisesti ihmisillä, jotka perustavat yrityksiä, täytyy olla lainaa, mutta työttömillä ihmisillä, jotka ryhtyvät perustamaan yrityksiä, hyvin usein ovat luottotiedot menneet, elikkä sitä lainaa ei saa lainkaan. lainkaan. Muutenkin tämä asia, että aktiivimallia pannaan tänne yritystoiminnan puolelle ja sanotaan, että pitää tienata noin 250 euroa sen kolmen kuukauden aikana yritystoiminnasta, jotta sitten välttyisi näiltä sanktioilta, joita siitä tulee... No, minulla on pieni yritys, ja voin kertoa, että kolmen ensimmäisen kuukauden aikana emme kyllä tienanneet tuollaista määrää, vaikka teimme isoja produktioita tv-lähetyksiin Yleisradiolle. Johtuu siitä, että nämä asiat kiertävät vähän hitaammin. Rahat tulevat vähän hitaammin, ja ensin lähdetään velkapääomalla ja sen jälkeen sitten tehdään ja maksetaan sitä velkapääomaa pois ja saadaan yritys pyörimään. Mutta sinänsä se, että tuetaan aloittavia yrityksiä, pienyrityksiä ja mikroyrityksiä, on hyvä asia. Henkilökohtaisesti olen myös sitä mieltä, että alvin alarajaa pitää pystyä nostamaan, koska jollei sitä nosteta, se on yksi asia, joka tekee oikeastaan täysin mahdottomaksi pienyrittäjälle sen, että voisi palkata sen seuraavan ihmisen ja että saisi sen yritystoiminnan tuottamaan leipää siihen oman perheenkin pöytään.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 hallituspuolueet tätä lakialoitetta voivat edistää. Kyllä meillä perussuomalaisilla on tosiaan paljon hyviä esityksiä, tämä on yksi esimerkki niistä. Meillä on paljon hyviä esityksiä talouteen ja työllisyyteen liittyen, ja vaikka meistä julkisuudessa onkin pyritty luomaan kuvaa, että olemme vain yhden asian liike, niin se ei todellakaan pidä paikkaansa. Mielestäni tämä aloite sen hyvin osoittaa.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-09 norminpurkutalkoot yrityksille ovat epäonnistuneet. Puheet ovat suuret, mutta teot ovat pienet. Moni byrokratian koukero ei hidasta suurempien yritysten toimintaa, ne pystyvät niistä selviytymään, mutta pienyritysten, varsinkin yksinyrittäjien tilanne on yhä Suomessa kohtuuton. Minuun oli hiljattain yhteydessä yksi yrittäjä, joka kävi pienimuotoista EU-kauppaa, ja hän kertoi, että hän oli sairastunut, joutui sairauslomalle, ja oli sen johdosta myöhästynyt alv-ilmoituksen jättämisessä. Siitä oli tullut 100 euron laiminlyöntimaksu. 100 euron laiminlyöntimaksu pienimääräisestä EU-kaupasta. Kaikki, jotka ymmärtävät pienyritystoiminnan päälle, näkevät, että tämä on juuri sellaista hallituksen luomaa byrokratiaa ja lisämaksuja, joita ei vain yksinkertaisesti tarvita.
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-20 Käsissämme ovat ympäristön‑ ja ilmastonmuutokseen liittyvät ongelmat. Tarvitsemme uusia keinoja, digitalisaatiota, tekoälyä, jakamistaloutta sekä vahvempaa ympäristöteknologiaa. Lisäksi tarvitsemme päättäväisyyttä ja inhimillisyyttä. Helppoja vastauksia ei ole. Työn muutoksessa voi murtua kasvun, tuottavuuden ja hyvinvoinnin perinteinen yhteys. Kyseessä on pitkään jatkuva muutos. Työn murros kyseenalaistaa perinteisen työn ja toimeentulon yhteyden. Muutos muokkaa yhteiskunnallisia järjestelyjä ja turvaverkkoja. Tässä on lainsäädännön ja päättäjien kipein kohta. Kuinka varmistamme turvaverkon kattavuuden ja toimivuuden muutoksien keskellä? Meidän on myös löydettävä oikeat työkalut ja tuki uudenlaisille organisoitumisen ja itsensä työllistämisen muodoille, alustoille, jakamistaloudelle ja yhteistuottajuudelle. Työntekijän ja ‑antajan, tuottajuuden, kuluttajuuden, yrittäjyyden ja palkkatyön väliset rajat sekoittuvat. Yhteiskunnan rakenteet kuten veropohja tai sosiaaliturvajärjestelmämme asiakaspohja muuttuvat. Myös ammattiyhdistysliikkeen ja edunvalvonnan rooliin kohdistuu uudistamispaineita. Muutoksen tuomia haasteita tarvitaan ratkomaan kaikki tahot. Perinteisiä raja-aitoja on kaadettava hallitusti. Arvoisa puhemies! Teknologian edistyminen kohtelee yksilöitä eri tavalla ja eri tahtiin. Työntekijöillä on hyvin erilaisia resursseja. Siksi työtä ja työmarkkinoita uhkaa eriarvoistuminen. Tämä uhka on torjuttava. Jokainen on pidettävä mukana ja osallisena. Hallituksen käynnistämä perustulokokeilu tukee tätä ajatusta. Henkilökohtaisesti ajattelen, että maailman suurimpia uhkakuvia ilmastonmuutoksen lisäksi on nuorten työttömyys. Maailman väestö jatkaa kasvuaan, ja nuorten osuus maailman väestöstä on jo puolet. Afrikan ulkoministerit ovat yhteisesti nostaneet huolen nuortensa tulevaisuudesta. Suomessa nuorten työttömyyteen on etsitty vastauksia, mutta ne eivät riitä. EU-tasolla on pidetty huippukokouksia aiheesta, mutta vastauksia ei ole riittävästi löydetty. Tarvitsemme neuvottelu- ja ideapöytiä yli sukupolvien. Riski radikalisoitumiseen ja epävakauteen kasvaa jokaisen yhteiskunnasta sivussa olevan myötä. Siirtymä- ja katkostilanteisiin liittyy elämän pirstaloitumisen riski. Emme myöskään voi unohtaa maaseudun ja haja-asutusalueiden ihmisiä. Myös haja-asutusalueet on pidettävä mukana ja nähtävä mahdollisuutena tuottaa työtä ja tarvikkeita luontoa kunnioittaen. Elinvoima näillä alueilla on turvattava. Naiset tuottavat puolet maailman ruuasta, saavat 10 prosenttia tuloista, omistavat sadas-osan omaisuudesta. Paljon työtä on tehtävänä.