Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-21 käsittelyssä oleva kansalaisaloite on poikkeuksellisen hyvin valmisteltu. Miksi? Tämän kansalaisaloitteen pohjalla on tosiaan muutama vuosi sitten oikeusministeriössä tehty esitys, siinä vaiheessa lähestulkoon hallituksen esitys, mitä ei sitten kuitenkaan loppujen lopuksi koskaan annettu tänne eduskuntaan, eikä siitä ole keskustelua täällä suuressa salissa aikaisemmin käyty. Lakivaliokunnassa kävimme rakentavan ja, voisi sanoa, toisia kunnioittavan keskustelun aiheesta. Jonkin verran olemme myöskin saaneet kritiikkiä siitä, että tämän kansalaisaloitteen käsittely meillä siellä lakivaliokunnassa venyi. Toisaalta näen, että meillä on monta muuta kansalaisaloitetta, jotka ovat venyneet tätäkin kauemmin, ja tilanne kuitenkin on se, että muu eduskuntatyö, hallituksen esitykset, U-kirjeet ja muut, on näihin kansalaisaloitteisiin nähden etusijalla. Kiitän valiokunnan puheenjohtaja Tolvasta ja varapuheenjohtaja Biaudet’ta ja koko valiokuntaa siitä, että pystyimme myöskin käymään sellaista keskustelua ja pohdintaa. Ei ollut kyse siitä, että olisimme olleet asiasta kovin paljon eri mieltä, mutta kuulimme asiantuntijoita kattavasti ja kävimme myöskin sellaista pohdintaa, että näen, että nyt valiokunnan mietintö on jalostunut ja on huomattavasti paremmalla tasolla kuin millä tasolla se olisi ollut ilman sitä laajempaa keskustelua. Arvoisa puhemies! Aloitteen perusteluista ilmenee, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen arvion mukaan hedelmöityshoitoja annetaan vuosittain noin 160 naisparille. Vaikka tapausten määrä ei käytännössä ole määrällisesti kovin suuri, ehdotetut säännökset ovat kyseisissä tapauksissa hyvin merkityksellisiä. Nykyinen lainsäädäntö mahdollistaa siis eri sukupuolta olevan parin perheeseen hedelmöityshoidolla syntyvälle lapselle kaksi oikeudellista vanhempaa jo lapsen syntyessä, eikä tätä mahdollisuutta vastaavasti ole hedelmöityshoitoja saaneella naisparin lapsella. Valiokunta katsoikin tosiaan, että sellaisessa tilanteessa, jossa naispari yhteistuumin hankkii lapsen hedelmöityshoidolla, perheen sisäinen adoptio ei ole kaikkein tarkoituksenmukaisin menettely parisuhteen toisen osapuolen vanhemmuuden vahvistamiseen. Se ei myöskään turvaa lapsen etua parhaiten, koska parhaimmillaankin perheen sisäinen adoptio voidaan vahvistaa vasta muutama viikko lapsen syntymän jälkeen. Ongelmia edun turvaamisen kannalta voi tällöin aiheutua esimerkiksi, jos lapsen synnyttänyt äiti kuolee tai sairastuu vakavasti ennen kuin perheen sisäinen adoptio on vahvistettu. Adoptio ja siten toisen elatusvelvollisen oikeudellisen vanhemman vahvistaminen lapselle voivat myös estyä, jos adoption hakija tai lapsen synnyttänyt äiti osapuolten välien rikkoutumisen vuoksi peruuttaa suostumuksensa adoptioon ennen tätä adoption vahvistamista. Näin ollen, niin kuin myöskin useilta asiantuntijoilta kuultiin, niin kuin tässä salissa on jo tänään tullut ilmi, kaikki isot lapsi‑ ja perhejärjestöt, jotka ovat olleet tämän kansalaisaloitteen takana, ovat yhteistuumin katsoneet, että kyseessä on myöskin lapsen etu. Ja näin valiokuntakin katsoo, että ehdotettu sääntely puoltaa erityisesti tätä lapsen edun turvaamista. Toisaalta se sitten myöskin vahvistaa naisparin vanhemmuutta ja yhdenvertaista asemaa suhteessa eri sukupuolta oleviin pareihin samoin kuin erilaisten naisparien keskinäistä yhdenvertaisuutta, kun kuitenkin kyse on siitä, että edellinen eduskunta on hyväksynyt lainsäädäntömuutokset, jotka sitten myöskin tämän eduskuntakauden alussa lakivaliokunta on useisiin lakeihin siltä pohjalta tehnyt. Toivon, Toivon, että tästä välillä hyvin kiivaastakin keskustelusta huolimatta pystyisimme ajattelemaan, että kunnioittaisimme toinen toistemme mielipiteitä, ja yleensä se kunnioittaminen vaatii sitä, että kuunnellaan sitä, mitä toinen sanoo, ja kuunnellaan sitä nimenomaan loppuun asti eikä tehdä siitä puolesta lauseesta sitä mielipidettä tai puhuta päälle. Kuitenkin loppuun haluan vielä kiittää edustaja Taviota hyvästä puheenvuorosta tuossa debatin aikana.