Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-06-06 Hallituksen sote-malli aiheuttaa varmemmin 3 miljardin euron kustannukset kuin vastaavat säästöt — tämä on se viesti, jonka valtiovarainvaliokunnassa kuulemme asiantuntijoilta päivittäin. Ministeri Orpo sanoi tuolta paikalta 17. päivä toukokuuta, että valinnanvapaus saa jopa maksaa. Koko oppositio on eri mieltä. Tarvitsemme sote-uudistuksen, joka on valtiontaloudellisesti vastuullinen. Jokainen suomalainen ymmärtää, että ilmaisia lounaita ei ole. Kallis valinnanvapaus kustannetaan korkeina asiakasmaksuina tai huonompana palveluna tai molempina. Lähivuosien muutoskustannukset ovat useita satoja miljoonia, mutta jo nyt hallitus on onnistunut tärväämään puoli miljardia euroa hallintoon ja tietojärjestelmiin, joilla pyöritetään mallia, jota ei ehkä koskaan tule. Yhtä huoletonta on rahankäyttö tässä lisätalousarviossa, jossa jälleen luvataan niin sanottuihin pilotteihin 100 miljoonaa euroa. Viime kuussa tehtiin jakopäätös ensimmäisestä 100 miljoonasta. Hallitus puolustautui sillä, että rahaa ei ole liikkunut mihinkään, että ne ovat ehdollisia sille, että sote toteutuu. Mutta tämä ei ollut perustuslakivaliokunnan kanta silloin, kun se ensimmäisen kerran viime kesänä ja nyt toisen kerran viime viikolla lausui, että nämä pilotit täytyisi pysäyttää. Näin ollen hallitus suhtautuu perustuslakivaliokuntaan kuin seisovaan pöytään: se ottaa sieltä katkaravut mutta jättää hapansilakat ottamatta. Mutta perustuslakivaliokunnan kanta ei ole ehdollinen, siihen täytyisi suhtautua vakavasti, ja se on tämän päivän suuri uutinen, että hallitus ei edes teeskentele noudattavansa perustuslakivaliokunnan kantaa. Nämä lupaukset näistä rahoista ovat yksi tapa, jolla hallitus hivuttaa sote-mallia eteenpäin ilman eduskunnan päätöstä. Maakuntien väen edessä heilutellaan näitä miljoonien setelinippuja — ei ihme, jos he ovat innostuneita tämän sote-mallin toteuttamaan: toteuttamaan: sote-keskuksiin Etelä-Karjalaan, Kymenlaaksoon, Pohjois-Savoon ja Uudellemaalle 41 miljoonaa, suunhoidon yksikköihin Keski-Suomeen ja Uudellemaalle 25 miljoonaa, asiakasseteleitä varten Etelä-Pohjanmaalle, Etelä-Savoon, Päijät-Hämeeseen, Uudellemaalle 17,5 miljoonaa, henkilökohtaiseen budjetointiin Etelä-Savoon, Keski-Pohjanmaalle, Päijät-Hämeeseen, Satakuntaan ja Uudellemaalle 15 miljoonaa — 100 miljoonaa euroa kymmeneen maakuntaan 15. Kysymys kuuluu: millä oikeudella nämä rahat on jaettu? Ja vastaus on: ei millään oikeudella. Seuraavat 100 miljoonaa ovat luvassa niille, jotka eivät vielä ole saaneet. Millä oikeudella nämä rahat jaetaan? Ei millään oikeudella. Miten tähän on jouduttu: paitsi että perustuslakivaliokunnan kantaa ei kuulla siinä, että toimeenpanossa on sen mielestä menty jo liian pitkälle, asiasta on myös tehty kantelu oikeuskanslerille ja Tampereen yliopiston oikeustieteen professori Pauli Rautiainen väläyttää jo ministerivastuuasiaa perustuslain 115 §:n mukaan. Miten tähän on jouduttu? Vain siksi, että tuo valinnanvapauden ja maakuntien tuhoisa yhdistelmä — rumat kaksoset — on kokoomuksen ja keskustan pakkomielle vain siksi, että sote on tärkeämpi poliittisesti kuin oikeudellisesti, arvovaltakysymys. Kun käytetään valtiovaltaa, se ei koskaan saa olla arvovaltakysymys. Se, millä tavalla perustuslakivaliokunnan kanta velvoittaa hallitusta, tullaan siis testaamaan lähiviikkoina, ja se tulee olemaan yksi tämän sote-sopan mielenkiintoisimpia näytöksiä. Arvoisa puhemies! Jos hallituksen lisätalousarvio levittää satoja miljoonia olemattoman lainsäädännön toteutukseen, niin se on paljon kitsaampi olemassa olevien ongelmien ratkaisussa. Työllisyyden ja kestävän kasvun uudistuksiin ei ole kykyjä eikä haluja. On oikein, että hallitus on havainnut ongelman, että joillakin aloilla ja menestyvillä paikkakunnilla ei ole saatavissa työpaikkoihin osaavaa työvoimaa. Mutta eihän tätä ongelmaa pitäisi olla olemassakaan. Miksi vasta nyt herätään huomaamaan, että puolitoista miljoonaa suomalaista on lisä- tai täydennyskoulutuksen tarpeessa? Miksi vasta nyt siihen varataan edes vähän määrärahoja? Soteen syydetään rahoja, mutta työvoimakoulutuksessa pihistellään. SDP on esittänyt kahta merkittävää uudistusta, joilla osaamistasoa nostetaan: on esitetty oppivelvollisuusiän nostamista, ja lisäksi Lauri Ihalainen on esittänyt ammatillisen aikuiskoulutuksen reformia, joka seuraavan hallituksen on ainakin välttämättä tehtävä. Arvoisa puhemies! Näin lopuksi kerron, että sosiaalidemokraattinen eduskuntaryhmä on jättänyt omat rakentavat lisätalousarvioaloitteet, joissa osaamis- ja työllisyyspanostuksia on yhteensä 320 miljoonaa euroa. Niihin sisältyy merkittävä investointi koulutukseen sekä Business Finlandin innovaatiorahoituksen valtuuksien nostamiseen. Lopuksi onnittelen hallitusta lottovoitosta. Kun Vientiluotto Oy päätti maksaa valtiolta kymmenen vuoden kuluessa saamansa lainan takaisin, julkinen nettolainanotto supistuu 1,3 miljardia euroa tänä vuonna.