Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-14 Maapalloa uhkaavan ilmastonmuutoksen rajoittaminen ja sitä koskeva Pariisin ilmastosopimus päästövähennystavoitteineen edellyttää, että Suomen tulee siirtyä muiden maiden ohella vauhdikkaasti kohti puhtaampia energiaratkaisuja, joista tämän hallituksen esityksen yhteydessä on kyse. Korkean teknologian maana meidän kannattaa suhtautua päästövähennystavoitteisiin ja uusiutuvan energian kasvuun kansantaloutta ja yhteiskunnan kokonaisetua hyödyttävänä muutoksena. Esitystä uusiutuvan energian uudesta tukijärjestelmästä on jo kaivattu vanhan syöttötariffijärjestelmän sulkeuduttua. Kiitos siis hallitukselle tämän esityksen tuomisesta nyt eduskuntaan. Tarjouskilpailuun perustuva teknologianeutraali tukimalli, jollaista me myös esitimme Vihreässä energiavisiossa, on hyvä edistysaskel kohti kasvavia uusiutuvan energian investointeja. Uusi tukimalli tuo tuuli-, biokaasu-, puupolttoaine-, aurinko- ja aaltoenergiainvestoinnitkin lähemmäs samaa viivaa. Energiantuotantomuotojen laajuuteen nähden tavoite enintään 2 terawattitunnin sähkön vuosituotannosta on kuitenkin melko vaatimaton. Enempäänkin olisi rahkeita. Lakiesityksessä on arvioitu, ettei asetettu tavoite johda kovinkaan suureen uusien toteutettavien voimalaitosten määrään. Vihreässä energiavisiossa tavoitellaan 30:tä terawattituntia lisää tuulisähköä ja 10:tä terawattituntia aurinkosähköä vuoteen 2035 mennessä. Sähkön tuotannon ohella kasvutavoitteena pidämme myös biokaasun tuotannon ja käytön lisäämistä ennen kaikkea liikenteessä noin 20 terawattitunnin verran. Teknologianeutraalin perusmallin lisäksi saatettaisiin tarvita suunnattua investointitukea tai tarjouskilpailua uusille, innovatiivisille, mahdollisesti nousussa oleville energiaratkaisuille, jotka eivät markkinaehtoisesti vielä kasva riittävästi. Arvoisa puhemies! Lakiesityksessä on eräs heikko kohta, joka liittyy aurinkoenergiaan. Hallituksen malli nimittäin jättää kokonaan uuden tukijärjestelmän ulkopuolelle asuntojen aurinkosähköjärjestelmät ja myös sellaiset aurinkosähköjärjestelmät, joissa jokin yritys kokoaa niitä isommaksi paketiksi asuntojen tai yritysten käyttöön. Työ- ja elinkeinoministeriö perustelee tätä lähinnä byrokratialla, ministeriöiden hallinnollisella jaolla. Tätä kohtaa olisi syytä tarkastella uudelleen ja mahdollisesti korjata jatkokäsittelyn yhteydessä. Asuntojen uusiutuvan energian investointeihin jaetaan tällä hetkellä tukea vain melko pienestä määrärahasta sosiaalisin perustein. Suomi on suhtautunut tarpeettoman nihkeästi hajautetun uusiutuvan energian tuottamiseen, johon yksittäiset perheet, asunto-osakeyhtiöt ja pienyritykset voisivat investoida, ja haluakin olisi, mutta kunnon kannusteet puuttuvat. Uuden tukimallin ensimmäisen jakson aikaperspektiivi on kaksi vuotta. Se on tarkoitus toteuttaa vuosien 2018 ja 2019 aikana. Tässä kohtaa olisi hyvä kysyä hallitukselta ja vastaavalta ministeriltä, millaisia suuntaviivoja on laadittuna ensimmäisen kaksivuotiskauden jälkeiselle ajalle ja miten uusiutuvan energian vauhdittamista jatketaan tämän testijakson jälkeen. Uusi tukimalli on huomattavasti parempi ja kustannustehokkaampi kuin vanha syöttötariffi. Nyt uusiutuvan energian tuki on sidottu sähkön markkinahintaan, kuten pitääkin. Arvoisa puhemies! Uuden tukijärjestelmän malli uusiutuvalle energialle on siis pääasiassa kannatettava ja hyvä. Sen koko kuitenkin on turhan vaatimaton. Tarvitsemme lähivuosina paljon enemmän lisää uusiutuvaa energiantuotantoa kuin 2 terawattituntia.