Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-03-09 yhteisesti kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tämä pohjautuu jo vuonna 1948 säädettyyn niin sanotun Lex Jahvetin periaatteeseen. Tällä periaatteella pyritään ennen kaikkea takaamaan se, että Yleisradio on Suomen kansan — eduskunnan radio, ei hallituksen radio. Lex Jahvetti korostaa myös Ylen journalistista riippumattomuutta. Journalistiset päätökset tekevät Ylessä toimitukset, viime kädessä päätoimittajat. Poliitikkojen — ei edes hallintoneuvoston jäsenten — ei pidä journalistisiin ratkaisuihin puuttua. Tämä periaate on koko Yleisradion toiminnan keskeisin ajatus. Samaa periaatetta noudatetaan esimerkiksi Britannian yleisradioyhtiö BBC:llä ja yleisradioyhtiöissä Suomessa tämä asia on niin itsestäänselvä, että johtamassani parlamentaarisessa työryhmässä siitä ei edes keskusteltu. Tästä journalistisen riippumattomuuden periaatteesta lipeäminen olisi uhka demokratian toimivuudelle, kuten valitettavat esimerkit Unkarista ja Puolasta kertovat. Arvoisa puhemies! Parlamentaarinen työryhmä on Suomessa perinteisesti ratkaissut Yleisradiota koskevat asiat yksimielisesti. Niin toimittiin tälläkin kerralla. Nyt käsittelyssä olevat hallituksen esitykset ovat täysin työryhmän esitysten mukaisia, ja ne on viime kesäkuussa hyväksytty kaikissa eduskuntaryhmissä. Julkisen palvelun tehtävänmäärittelyyn esitetään uutta sanamuotoa, joka voimassa olevaa määritelmää selkeämmin kuvaa Ylen tosiasiallista toimintatapaa. Julkisen palvelun tehtävän perusluonne ei tehtävänmäärittelyn muutoksella muutu. Hallintoneuvoston asemaa ehdotetaan vahvistettavaksi siirtämällä strategiasta päättäminen hallintoneuvostolle ja lisäämällä lakiin asiantuntijamenettely, jota hallintoneuvoston tulee käyttää päättäessään strategiasta ja vuosikertomusta käsitellessään. Muutosten takana on kaksi syytä. Ensinnäkin hallintoneuvoston aseman vahvistaminen korostaa sitä, että Yle on Suomen kansan yhteinen radio, jonka kustannukset kansalaiset maksavat Yle-verolla ja jonka strategiasta päättäminen kuuluu niille, jotka ovat vaaleissa kansalta valtakirjan saaneet. Kun strategian siirtymisestä hallintoneuvoston päätettäväksi viime kesäkuussa kerrottiin, niin se ei aiheuttanut oikeastaan minkäänlaista julkista keskustelua. Ilmeisesti viime aikoina velloneen Yle-keskustelun takia siitä on nyt tehdyn hallituksen esityksen myötä käyty laajaa keskustelua ja jopa annettu ymmärtää tämän muutoksen vaikuttavan Ylen riippumattomuuteen. Sen vuoksi onkin hyvin selvästi todettava, että näillä kahdella asialla ei ole mitään tekemistä keskenään. Strategiasta päätettäessä ei tehdä journalistisia linjauksia. Ne tehdään vain ja ainoastaan talon sisällä. Lisäksi Ylen journalistista prosessia selvittää parasta aikaa professori Olli Mäenpään yhden miehen selvitysryhmä. Toiseksi Yle on niin suuri toimija suomalaisessa mediakentässä, että sen linjauksilla on hyvin merkittäviä vaikutuksia kaupallisen median toimintaedellytyksiin. Työryhmässä korostui se, että sananvapauden toteutumiseksi ja kansalaisten tiedonsaannin turvaamiseksi Suomessa tarvitaan Ylen lisäksi myös laadukasta kaupallista mediaa. Lakiin kirjattu ajatus yhteistyön kehittämisestä molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla on nimenomaan laadukkaan ja monipuolisen suomalaisen median toimintaedellytysten turvaamista. Esimerkiksi maakunnissa on hyvin tärkeää, että siellä toimii sekä Ylen aluetoimitus että menestyvä maakuntalehti. Maakuntalehtien kannalta STT:n toiminnan turvaaminen on myös tärkeää, ja siksi on perusteltua, että parlamentaarisen työryhmän linjausten mukaisesti Yle on uudelleen hakeutunut yhteistyöhön STT:n kanssa, mistä olemme saaneet tuoreita uutisia. Arvoisa puhemies! Tässä yhteydessä on varmasti tarpeen ottaa esille myös muita työryhmämme merkittävimpiä päätöksiä. Ylen rahoituksen osalta päätettiin jäädyttää indeksi vuosille 2017, 2018 ja 2019, elleivät eduskuntaryhmät yhteisesti päätä vuonna 2018 luopua indeksin jäädyttämisestä vuoden 2019 osalta. Työryhmä myös päätti, että Ylen tulee lisätä ohjelmien ostoja riippumattomilta tuotteilta 30—35 prosentilla vuoteen 2022 mennessä. Ulkopuolisten ostojen tavoitteena on edistää suomalaisen ohjelmatuotannon kansainvälistymistä, media-alan vientiä ja alan työllisyyttä Suomessa. Muut Pohjoismaat ovat tässä selvästi meitä edellä. Ylen kustannuksista henkilöstömenot ovat karkeasti ottaen puolet kaikista menoista. On siten luonnollista, että indeksijäädytys ja ulkoistusten lisääminen vähentävät henkilökunnan määrää Ylessä. Tässä asiassa on kuitenkin hyvä ymmärtää mittasuhteet. Ylessä on tällä hetkellä 2 738 vakituisessa työsuhteessa olevaa työntekijää toistaiseksi yt-neuvottelujen kautta on irtisanottu 59. Toki neuvotteluja on edelleen käynnissä, ja luku saattaa jonkin verran nousta. Muutosta voi kuitenkin kutsua maltilliseksi. Tässä yhteydessä haluan kiittää Ylen henkilöstöjärjestöä rakentavasta yhteistyöstä yt-neuvottelujen aikana, joissa on yhteisesti löydetty uusia toimintatapoja ja siten selvitty merkittävästi pienemmillä irtisanomisilla. Ylellä on myös suurena ja julkisesti omistettuna yhtiönä velvollisuus edistää irtisanottujen uudelleen työllistymistä. Arvoisa puhemies! Kaikkien eduskuntapuolueiden yhteisesti hyväksymät linjaukset Ylen suuntaviivoissa ovat luonnollisesti kompromisseja. Yksimielisyys on arvo sinänsä, koska se antaa Ylelle ja sen riippumattomalle toiminnalle perustan. Monissa maissa yksimielisyyteen ei kyetä, ja se tekee yleisradioyhtiön toiminnan vaikeaksi. Haluankin kiittää toimeksiannon tehnyttä ministeriä, kaikkia parlamentaarisen työryhmän jäseniä ja kaikkia eduskuntaryhmiä yhteisen ratkaisun syntymisestä. Ei olisi ollut tälle sukupolvelle kunniaksi, jos olisimme olleet ensimmäinen sodanjälkeinen eduskunta, joka ei kykene yhteisesti päättämään Ylestä.