Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-03-23 Sopimuksen 2 artiklassa korostetaan kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun tärkeyttä. Sopimuksen mukaan on myös tärkeää poistaa kaupan ja pääomasiirtojen esteitä maiden väliltä. Voidaan todeta, että mikäli Helsingin sopimuksen henkeä noudatettaisiin, rajaesteet Pohjolassa olisi ratkottu jo aika päiviä sitten. Kuitenkin tiedämme, että tilanne ei ole tämä Kuitenkin tiedämme, että tilanne ei ole tämä ja että on olemassa monia esteitä, jotka hankaloittavat vapaata liikkuvuutta Pohjoismaiden välillä. Varmasti kaikki pohjoismaisten asioiden parissa työskentelevät kansanedustajat ovat saaneet yhteydenottoja kansalaisilta, jotka ovat kokeneet suuriakin käytännön ongelmia muuttaessaan rajojen yli Pohjoismaissa. Esimerkkinä mainitsen eläkeläisten asiat. Kun on koko työura tehty vaikkapa Ruotsin puolella ja sitten tultu Suomeen eläkepäiville, niin sitten koetaan, että on monenlaista hankaluutta siinä sitten verotuksessa ynnä muissa. Yksilötasolla merkittävimmät rajaesteet liittyvät justiinsa näihin: verotukseen, sosiaalietuuksiin, sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuuteen ja työelämän rajoituksiin. Kun puhutaan näistä pohjoismaisista rajaesteistä, niin tämä ei siis liity mitenkään esimerkiksi tähän laittomaan maahantuloon eli siihen, että pyritään estämään turvapaikanhakijoita vaeltamasta maasta toiseen — kuten eräs toimittaja tuossa ennen tätä rajaestekeskustelua minulta kysyi, että nytkö vastustat sitä. Näillä rajaesteillä nimittäin tarkoitetaan lakeja ja julkisia sääntöjä tai käytäntöjä, jotka haittaavat henkilöiden eli Pohjoismaiden kansalaisten liikkuvuutta tai yritysten rajat ylittävää toimintaa Pohjoismaissa. Usein tämä rajaeste johtuu sinällään oikean ja voimassa olevan säännön tai lain soveltamisesta, jonka rajaestevaikutuksista viranomaiset eivät vain ole olleet tietoisia. Mutta näitten rajaesteiden taustalla voi olla myös maiden protektionismia: omien markkinoiden tai muiden intressien suojelun halua. Suomi toimii tänä vuonna puheenjohtajana Pohjoismaiden neuvostossa. Puheenjohtajamaa laatii puheenjohtajuusohjelman, josta käyvät ilmi vuoden prioriteetit. Yksi Suomen puheenjohtajuusohjelman pääprioriteeteista ohjelman läpileikkaava teema on rajaesteiden poistaminen. Toiminta pohjoismaisen vapaan liikkuvuuden puolesta ja rajaesteiden purkamiseksi oli myös keskeinen osa Suomen Pohjoismaiden ministerineuvoston viime vuoden puheenjohtajuuskauden prioriteetteja. Suomi haluaa Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajana nostaa nämä rajaesteet ja niiden purkamisen vahvasti poliittiseen fokukseen. Tässä työssä meillä kansanedustajilla on erittäin tärkeä tehtävä. Meidän tulee luoda painetta Pohjoismaiden hallituksia kohtaan rajaesteiden poistamiseksi sekä pitää rajaestekysymykset poliittisella agendalla. Meidän tulee myös itse tehdä aktiivista työtä huomioidaksemme rajaesteitä lainsäädäntötyössä, valiokunnissa ja EU-direktiivien implementoinnissa. Suomen puheenjohtajuuskauden aikana Pohjoismaiden neuvosto seuraa tiiviisti rajaestetyötä ja kehottaa Pohjoismaiden hallituksia ja ministerineuvostoa toimeenpanemaan rajaesteistä tehdyt päätökset. Myös Suomen Pohjoismaiden neuvoston valtuuskunta pyrkii omassa toiminnassaan edistämään näiden rajaesteiden poistamista muun muassa nostamalla rajaesteet esiin vuoropuhelussa kaikkien niiden ministereiden kanssa, jotka käyvät valtuuskunnassa kuultavana. Suomen puheenjohtajuusohjelmassa on myös lueteltu tiettyjä konkreettisia rajaesteitä, joita pyritään vuoden aikana poistamaan. Monet näistä koskevat koulutussektorin rajaesteitä, kuten esimerkiksi ammattipätevyyksien vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvät ongelmat. Toivomme, että tämä työ näkyy konkreettisesti pohjoismaisten kansalaisten arjessa. Rajaesteitä poistamalla edistetään ihmisten liikkuvuutta, parannetaan työllistymismahdollisuuksia, lisätään opiskelumahdollisuuksia ja vauhditetaan talouskasvua kautta koko Pohjolan. Tavoitteena on tehdä Pohjolan kansalaisten arjesta helpompaa liikkumisen osalta. Yhtä tärkeää kuin näiden rajaesteiden poistaminen on ehkäistä uusien rajaesteiden syntymistä. Tässä on avainasemassa ennen kaikkea ennalta ehkäisevä työ. Pohjoismaiden on syytä terästää koordinaatiota ja tiedonvaihtoa uusien kansallisten sääntöjen käyttöönotossa, erityisesti kun maat toimeenpanevat EU-direktiivejä. Myös kansallisilla toimilla voidaan ehkäistä uusien rajaesteiden syntymistä. Esimerkiksi lakiehdotuksen valmistelun yhteydessä olisi tärkeää selvittää ehdotuksen seurauksia Pohjoismaiden sisällä muuttaville tai pendelöiville henkilöille. Tehokas pohjoismainen rajaestetyö edellyttää tehokasta organisointia ja tehokasta tiedottamista. Suomessa pohjoismaiseen rajaestetyöhön on erikoistunut Pohjola-Nordenin neuvottelutoimikunta, joka koostuu eri hallinnonalojen ja ministeriöiden edustajista sekä neuvontapalveluista. Neuvontatoimikunnan työskentelystä saadut positiiviset kokemukset voisivat toimia esimerkkeinä rajaestetyön organisoimiselle myös muissa Pohjoismaissa. Suomen Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajuuskauden yhtenä konkreettisena tavoitteena onkin neuvontatoimikunnan organisaatiosta ja toimintatavoista tiedottaminen, jotta se voisi toimia esimerkkinä rajaestetyön organisoinnille muissa Pohjoismaissa. Arvoisa herra puhemies! Pohjoismaiden rajoja on useiden vuosikymmenten ajan vähitellen avattu eri osa-alueilla, paljolti Pohjoismaiden neuvoston tärkeän työn ansiosta. Vapaa liikkuvuus Pohjolassa, yhteiset työmarkkinat sekä mahdollisuus opiskella ja asua kaikissa Pohjoismaissa ovat etuja, jotka on saavutettu pitkäjänteisen työn tuloksena. Tätä pohjoismaista perinnettä kansalaisten vapaasta liikkuvuudesta valtioiden rajojen yli pitää vaalia ja priorisoida tulevaisuudessakin. Pohjoismaiden kansalaiset ovat myös oppineet arvostamaan ja hyödyntämään näitä mahdollisuuksia. Työntekijöiden ja yritysten mahdollisuudet liikkua yli rajojen edistävät talouskasvua ja työllisyyttä niin Suomessa kuin muuallakin Pohjolassa. Pohjoismaat muodostavat itse asiassa maailman 12:nneksi suurimman talousalueen, jolla on yhteensä yli 27 miljoonaa asukasta. Euroopassa Pohjola lukeutuu viiden suurimman talouden joukkoon, joten liikkuvuuden esteiden poistaminen ei ole talouden kannalta ollenkaan merkityksetöntä. Pohjoismaiden tulee olla rajat ylittävän yhteistyön esikuva myös muulle maailmalle. Luomalla parhaat mahdolliset edellytykset yksityishenkilöille ja yrityksille toimia Pohjoismaissa rajojen yli vahvistetaan Pohjoismaiden kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. Suomen Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajuuskauden ohjelman nimi on Suomen 100‑vuotisjuhlaa mukaillen "Yhdessä — Tillsammans". "Yhdessä — Tillsammans" on myös ratkaisu näiden rajaesteiden poistamiseksi. Kuten aiemmin mainitsin, yhteispohjoismainen koordinaatio ja tiedonvaihto ovat pääkeinot, joilla estetään uusien rajaesteiden syntyminen. Asianomaiset ministerit ja toimivaltaiset viranomaiset poistavat rajaesteitä Pohjoismaissa, mutta vastuu rajaesteistä on myös muilla yhteiskunnan toimijoilla, kuten työmarkkinaosapuolilla, kansalaisyhteiskunnalla ja meillä lainsäätäjillä täällä eduskunnassa. Näihin talkoisiin on saatava mukaan kaikki, myös kaikki ministeriöt ja kaikki eduskunnan valiokunnat. Rajaesteiden poistamiseksi tarvitaan aimo annos pohjoismaista solidaarisuutta. Osoittakaamme siis solidaarisuutta ja antakaamme tukea toisillemme työssä Pohjolan rajaesteiden poistamiseksi. Tuloksellinen rajaestetyö edellyttää selvää poliittista tahtoa. Olisi hienoa, mikäli näin Pohjolan päivän kunniaksi