Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-20 Arvoisa rouva puhemies! Arvoisat kollegat! Nyt tämä teema on niin iso, että olisi todella hienoa, että me tekisimme aktiivista keskustelua, aktiivista vuoropuhelua siitä, miten aidosti voisimme siirtää Suomea uuteen yhteiskuntaan. Mikäli tutkijoita on uskominen, todellakin USA:n puolella noin puolet työpaikoista häipyy seuraavan 20 vuoden sisällä, ja Suomessa on arvioitu, että täällä noin kolmasosa työpaikoista tulee aivan uusiksi, jolloin meidän täytyy miettiä aidosti erilaisia vaihtoehtoja myöskin politiikassa siihen, mitä ihmettä meidän pitäisi tehdä, että se tulee meille mieluummin mahdollisuudeksi kuin uhkaksi. Ensimmäinen kysymys on todellakin se, mitkä — meidän täytyy tietää, mitkä — ovat kasvavia työtehtäviä ja mitkä ovat niitä työtehtäviä, jotka todennäköisesti vähenevät, pienenevät, jopa häviävät kokonaan. Ja tietysti politiikka tulee kysymykseen vastauksessa siihen, miten ihmeessä me saamme koulutettua ne ihmiset niihin uusiin työtehtäviin, vai onko meillä politiikka sellaista, joka yrittää epätoivoisesti säilyttää vanhoja työpaikkoja, ja sitä kautta loppujen lopuksi me tuemme hiipuvia asioita, sellaisia töitä, jotka ovat muuten vielä nopeutetummassa tahdissa poistumassa? Toinen kysymys liittyy työn ja yrittäjyyden sekä työttömyyden väliseen tilanteeseen. Me olemme kaikki nähneet jo viime vuosina, että meillä on yli 200 000 yksinyrittäjää, ja tämä on oikeastaan seurausta siitä, että koko työn kuva on muuttunut. Ei enää palkata niin paljon ihmisiä perinteisiin työsuhteisiin, koska ei tiedetä, onko sitä työtä tulevaisuudessa, minkä seurauksena on paljon helpompi palkata yrittäjä tekemään tietty asia, tietty projekti. Ja silloin tuleekin meidän politiikka mieleen kommenteissa ja kysymyksissä siitä, mikä on esimerkiksi yrittäjämäisen työn sosiaaliturva tai työttömyysturva, että pystyttäisiin tekemään turvallisemmin sellaisia heittäytymisiä myöskin uudenlaiseen työhön, uudenlaiseen yrittäjyyteen. Tällä hetkellä sitä sosiaaliturvaa on erittäin vähän. Toisaalta kolmantena voi kysyä myöskin uudesta työstä ja johtajuudesta. Minä väittäisin, että Suomessa ei välttämättä johtajuuden puolella ole vielä tarpeeksi mietitty, minkälainen uusi työ on, koska monissa uusissa töissä ajan ja paikan merkitys vähenee hyvinkin paljon, mutta silti meillä on hyvin perinteisiä näkökulmia siitä, millä tavalla työtä johdetaan, mikä johtaa itse asiassa siihen, että suomalainen työ ei menesty, koska sitä uudenlaista työtä ei helposti osata johtaa. Ja neljäntenä tulee sitten laajempanakin millä politiikalla voisimme aidosti saada niitä uusia, kasvavia työpaikkoja Suomeen. Jo heitin tästä kysymyksen meidän keskusteluumme ja myöskin arvoisalle pääministerille. Meillä esimerkiksi on yritystukia, erilaisia tukia. Jos ajatellaan laajasti ja verotuetkin, niin yli 6 miljardia euroa tuetaan. Suoria yritystukia on yli 1,6 miljardia. Meidän täytyisi ihan aidosti keskustella siitä, mikä tukee uutta luomista ja mikä tukee aidosti säilyttävää työtä tässä yhteiskunnassa. Ja voisiko miettiä, että jos samat rahasummat sisällä vaikka siirrettäisiin johonkin toiseen, niin se moninkertaistaisi kenties suomalaisen työn määrän? Sama juttu liittyy koulutukseen. me puhumme niin paljon elinikäisestä oppimisesta, niin miksi siltikin meillä kynnykset siirtyä aidosti elinikäiseen oppimiseen ovat yllättävänkin suuret? Me puhumme, että koulutetaan kaksi päivää tai kolme päivää työpaikoilla, kun pitäisi olla jatkuvaa koulutusta, jatkuvaa uusiutumista. Se liittyy tosiaan sosiaaliturvaan, työn, yrittämisen väliin. Meidän täytyisi olla aika ennakkoluuloton käsitys vaikka perustilistä, tulorekistereistä,