Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-10 Arvoisa rouva puhemies! On todella tärkeää, että Valtiontalouden tarkastusviraston raporteista käydään keskustelua: lähetekeskustelua ja sitten keskustelua sen jälkeen, kun valiokunta ne on käsitellyt. Se jää helposti liian vähäiseksi. Budjettia me täällä eduskunnassa käsittelemme koko syksyn, mutta sitten valtion tilinpäätöstietoja emme juuri, käsittely on liian vähäistä. Olen todella valtiovarainvaliokunnassa ja tarkastusvaliokunnan jäsenenä kuunnellut ekonomisteja ja käsitellyt näitä VTV:n lausuntoja. Minusta tällä vaalikaudella on tyypillistä ollut se, että ekonomistit ovat olleet järjestäen kierroksen jäljessä. Valtiovarainministeriönkään omat ennusteet eivät nähneet talouden kasvua heti alussa. sinällään huono asia, koska sitten päätöksiä voidaan tehdä virheellisten ennusteiden perusteella. Parhaitenhan Suomen taloutta on ennustanut ministeri Lintilä, jonka ennustukset aina ovat olleet suurin piirtein kohdallaan. — Niistä on lyhyen ajan kokemusta. Mutta jos me vertaamme vielä Suomen taloutta sitten hieman laajemmin globaalissa ympäristössä, kun sekin on yksi arviointikriteeri, niin nyt voisinkin pyytää, kun täällä näen tarkastusvaliokunnan puheenjohtajan, edustaja Heinäluoman, edustaja Harakan ja edustaja Viitasen: Luetelkaa Euroopasta ne maat, joissa talous-, työllisyys- ja velkatavoitteet on saavutettu tällä vaalikaudella etuajassa — ensinnäkin on saavutettu ja sitten vielä etuajassa. Tietääkseni se luettelo on harvinaisen lyhyt. Eli tässä mielessä, kun hallituksella on ollut strateginen hallitusohjelma, juuri se mahdollistaa myöskin Valtiontalouden tarkastusviraston raportoinnin peilaten näitä strategisia tavoitteita vasten. Ja tämä suuri kuva on hyvä. Muistamme tietenkin vaalikauden alun, jolloin monet ekonomistitkin suorastaan pilkkasivat näitä hallituksen työllisyystavoitteita ja velkaantumistavoitteita. Ne ovat kuitenkin toteutuneet etuajassa. Sote- ja maakuntauudistus on tärkeä, ja on tärkeää, että sitä tarkastellaan kriittisesti. Aikanaan tarkastusvaliokunta lausui, mikä on suurin riski sote-uudistuksesta. Se on se riski, että sitä ei täällä eduskunnassa pystytä viemään tällä vaalikaudella lävitse. Se oli suurin riski, näin me lausuimme, ja sitä ei tässä keskustelussa yleensä huomioida. Minusta on epäloogista, että ne, jotka ovat kaatamassa sote-uudistusta, samaan aikaan ovat lisäämässä valtion menoja. Kuitenkin se nähdään tästä tarkastusviraston raportistakin, miten me julkistaloutta kestävästi tasapainotamme. Ainoa kestävä tie on jatkossa uudistukset: työllisyyttä parantavat uudistukset, palvelu-uudistukset ja esimerkiksi paikallinen sopiminen työmarkkinoilla. Jokainen prosenttiyksikkö työllisyysasteessa parantaa julkistaloutta erilaisten laskelmien mukaan miljardista puoleentoista miljardiin. Ja kun me olemme päässeet yli 4 prosenttiyksikköä parempaan tilanteeseen, niin totta kai se on ollut hyvä asia. Mitä tulee veropolitiikkaan, niin myöskin sitä on syytä tarkastella kriittisesti. Mutta minusta tärkeä suuri linja kuitenkin on se, että veropolitiikka on ennakoitavaa ja vakaata. Se tuo vakaan ympäristön yrityksille ja työntekijöille asua Suomessa, yrittää Suomessa. Tässä suhteessa tätä vaalikautta voi pitää onnistuneena, että meillä ei ole ollut tempoilevaa veropolitiikkaa. Ja kuitenkin suuressa linjassa, kun bkt on kasvanut, myöskin kokonaisveroaste on laskenut. Mitä tällä vaalikaudella on Suomessa toteutettu? Meidän kustannuskilpailukykyämme on merkittävästi parannettu. Se oli se kiireellisin toimenpiteemme, mitä tarvittiin. Nyt me voimme ja meidän pitää hakea enemmän osallistavaa talouskasvua, mukaansa ottavaa talouskasvua, tehdä sellaisia järjestelyjä, että ihmiset eivät syrjäydy alueellisesti, eivät työttömyyden takia, eivät sosiaalisesti, eivät koulutuksen takia. Tällaista osallistavaa talouskasvua — inclusive growth, niin kuin tuolla OECD:ssä on sitä nimitetty — me tarvitsemme. Puhemies! Tuolla tarkastusvaliokunnassa käsittelemme tämän raportin, ja siitä voidaan vetää myöskin johtopäätöksiä tulevaisuuteen. Mutta se ajatus — itsekin olen tilintarkastaja — että aina se tarkastuslausunto olisi yksiselitteisesti oikea totuus, ei tietenkään ole totta, vaan se on yksi näkemys, joka on tärkeätä ottaa huomioon, kun eduskunnassa päätöksiä tehdään.