Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-14 Arvoisa herra puhemies! Edelliseen keskusteluun vielä tässä: Kun vihreät sanovat, että liian myöhään, niin oikeastaan jos miettii Helsinginkin ratkaisuja kivihiilen osalta, ovatko ne liian myöhään ja tulevatko nekin sitten liian vähäisissä määrin? Kaikkiaanhan tällä lakiesityksellä haetaan sitä, että me korvaisimme fossiilista kotimaisella fossiilista kotimaisella energialla, varsinkin aurinko- ja tuulivoimalla, mutta tässä hienosti on saatu mukaan tämä neutraalisuus, eli tässä ovat mukana yhtä lailla sitten CHP-laitokset ja siinä mukana yhtä lailla sitten puulla tuotetun lämmön ja sähkön järjestelmät, ja toivon näitten osalta kyllä, että katsottaisiin, että ne todellisesti ovat siinä myös mukana. Meillä on tällä hetkellä hyvin paljon käytettävissä energiaa, meillä on noin 30 prosenttia suurin piirtein metsien hoitohakkuista vielä rästeissä, ja sieltä tulee juuri sopivaa pieniläpimittaista puuta, mitä ei voi muuhun käyttää kuin tähän energiantuotantoon, ja meillä on ollut eri kunnissa hyviä hankkeita siihen, että on edistetty juurikin kaupunkilaismetsänomistajien metsäosaamista, että he ovat saaneet sieltä puustonhoidon kautta tätä tämäntyyppistä materiaalia. Ja meillä on sahoilla tällä hetkellä puru- ja kuorivuoret, ja nekin saadaan yhtä lailla liikkeelle. Itseäni kyllä vähän harmittaa tuo vesivoiman pois jättäminen. Kuten Halmeenpää sanoi, nämä pienvesivoimalaitokset eivät todellakaan ole tämän projektin puitteissa. Näkisin, että siinä meillä olisi myös investointituki ja muut järjestelmät, millä me voisimme näitä edistää. Mikä sitten on se probleema tässä, miksi me nyt tuemme, ja miksi vesivoimankaan investoinnit, mitä tuossa on esitetty, tällä hetkellä eivät ole kannattavia? Olen muutamassa hankkeessa käynyt, ja on sieltä tullut tuloksena, että he voisivat uudistaa nykyisiä laitoksia, jos sähkön hinta olisi nyt 50 euroa megawattitunnille. Eli tukia tarvitaan, että voidaan toimia. Toisaalta sitten kun katsotaan laajassa kaaressa koko Eurooppaa, tuethan vääristävät melkomoisesti koko sähkömarkkinaa. Muun muassa Energiewende Saksassa antaa sen suurin piirtein 20 miljardia uusiutuvaan sähköön, mutta samalla toisella kädellä annetaan pari miljardia ainakin vuoteen 2018 kivihiileen ja muihin energiamuotoihin. energiamuotoihin. Britanniassa tulee reilu 100 euroa megawattitunnille siitä, että rakennetaan ydinvoimaa. Ja meillä on erilaiset järjestelmät Pohjolassa. Eli kun päästäisiin EU-tasollakin yhtenäisempään tukijärjestelmään, se tulisi myös tässä auttamaan. Halmeenpää otti esille tämän vesivoiman, että meillähän on Pohjolassa vesivoimaa. Mutta onko Norja ja Ruotsi valtuutettu tuottamaan meille sen vesivoiman? Sieltä se meidän tuontienergia tälläkin hetkellä tulee, kaikissa tilanteissa. Millä tavalla me takaamme Suomen oman sähkövarmuuden näissä asioissa myös jatkossa? Se oli hyvin liipaisimella tässä vuoden 15 tammikuun alussa, muassa tuullut ja ei kovin paljon aurinkokaan paistanut. Eli millä me varmistamme myös sitten pimeitten talvikuukausienkin energiatuotannon? Näen, että on erittäin surullista tässä vaiheessa ollut, että kun kunnat ovat uudistaneet laitoksiaan, ne eivät ole laittaneet sinne niitä sähköntuotantojärjestelmiä hyvinkään monessa viimeaikaisessa kilpailutuksessa.