Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-11-14 Ärade fru talman! Ålands självstyrelselag har de senaste 95 åren utvecklats i flera repriser. Den senaste självstyrelselagen trädde i kraft 1995, då bland annat nuvarande ekonomiska system mellan staten och självstyrelsen trädde i kraft. Det ekonomiska systemet har inte uppdaterats sedan dess och situationen med systemet börjar för åländsk del bli allt mer ohållbar. Nuvarande system bygger på att alla ålänningar betalar alla statsskatter till staten precis som alla andra finländare. Det här syns dock inte på ett speciellt ställe i budgeten eftersom de här skatterna sätts i samma pott som alla andra skatter. Åland betalade senaste skatteår 0,64 procent av hela landets mest betydande direkta skatter. Av de här skatterna får Åland sedan tillbaka 0,45 procent av de samlade skatteintäkterna för staten, exklusive låneupptagningen, och det här syns i statsbudgeten som en utgiftspost. Åland är en god skattebetalare eftersom sysselsättningen är god och arbetslösheten är under 4 procent. Sysselsättningsgraden är 82 procent, och det här är också en förklaring till varför flera åländska kommuner inte har en överstor skuldbörda. Men också åländska kommuner är skuldsatta. Ärade talman! Problemet är att den här avräkningsprocenten inte har justerats sedan det här systemet trädde i kraft för över 20 år sedan. Då systemet trädde i kraft var Ålands andel av den finländska befolkningen 0,49 procent. I dag är Ålands andel av befolkningen nästan 0,53 procent. Ålands befolkning har ökat med 16 procent sedan systemet trädde i kraft, medan hela landets befolkning bara ökat med 8 I fjol växte Åland näst snabbast i hela landet per capita, bara Nyland växer snabbare. Hittills i år har befolkningstillväxten fortsatt. Men trots att befolkningen ökar snabbt får Åland ändå samma 0,45 procent tillbaka i klumpsumma. Det här gör att Ålands offentliga ekonomi får ett underskott trots att sysselsättningen är mycket god. För desto fler arbetsplatser som skapas — vilket är bra för staten och hela Finland — desto mindre blir de offentliga inkomsterna per capita till Åland. Åland är nu ett samhälle med knappt 30 000 invånare. Strikt ekonomiskt skulle det vara bättre om Åland bara hade 10 000 invånare, med dagens ekonomiska system. För med dagens system skulle då Åland fortsättningsvis få 0,45 procent tillbaka i klumpsumma. Men vi vill inte bli mindre. Vi vill växa, vi vill ha tillväxt, vi vill skapa nya företag och vi vill vara med och utveckla så att Finland växer. föreslår svenska riksdagsgruppen och jag i en budgetmotion att klumpsumman till Åland höjs från och med nästa år med 15 miljoner euro genom att avräkningsgrunden höjs från 0,45 procent till 0,48 procent. Det här skulle motsvara Ålands befolkningsökning och hålla relationstalen på samma nivå som då dagens självstyrelselag trädde i kraft. det var meningen att klumpsumman skulle ändras och höjas om det fanns skäl för det, vilket Ålands befolkningsökning är en stark grund för. Ärade talman! Det här handlar inte om att Åland skulle få mer pengar än någon annan, utan om att Åland skulle ha samma möjligheter att utvecklas som alla andra. Det handlar om att vi behöver få ett uppdaterat system som är mer rättvist så att Åland också får tillbaka mer om vi betalar mer i skatt. För i dagens läge får Åland tillbaka för lite pengar, och desto mer befolkningen växer och desto mer skatt vi betalar, desto mindre pengar får vi tillbaka per capita. Det är en ohållbar situation. Självstyrelsen får inte vara en konjunkturfråga. Här handlar det om att självstyrelsesystemet också måste fungera i praktiken. Finland har i internationellt antagna och ikraftvarande avtal förbundit sig till Ålands självstyrelse, som en del av att Åland blev kvar under Finländsk suveränitet. Staten måsten därför ta ett större ansvar för att upprätthålla den gällande lagstiftningen och se till att det ekonomiska självstyrelsesystemet också fungerar i praktiken.