samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 työtulovähennyksen nostamisesta, osa siitä johtuu verotuksen verotaulukon tulorajojen nostosta 1,5 prosentilla sekä osa marginaaliveroprosenttien 0,25 prosenttiyksikön nostamisesta. Palkansaajien osalta tämä hallituksen esittämä tuloveroasteikko johtaisi kohtuullisen tasaisiin veronalennuksiin eri tuloluokissa. Esimerkiksi 20 000 euroa vuodessa ansaitseva pienituloinen palkansaaja saisi kylläkin prosenttimääräisesti suuremman veronalennuksen kuin suurituloisemmat palkansaajat, mutta kuitenkin euromääräisesti jonkin verran tai selvästi pienemmän alennuksen kuin korkeammissa tuloluokissa. Herää toki kysymys siitä, tätä esitettyä työtulovähennyksen profiilia muuttaa vielä enemmän pieni- ja keskituloisia suosivaksi esimerkiksi siten, että sen maksimimäärää korotettaisiin mutta vastaavasti myös poistumaprosenttia nostettaisiin ja pidettäisiin siten tämän veronalennuksen valtiolle aiheuttama kokonaiskustannusvaikutus kuitenkin samana. samana. Enemmän huomiota herättää vielä se, että eläkeläisten verotus ei näissä pienimmissä tuloluokissa kevene käytännössä lainkaan tai kevenee korkeintaan aivan mitättömästi, ja kaikkein erikoisinta oikeastaan on se, että pikemminkin kaikkein suurimpia eli yli 10 000 euron kuukausieläkkeitä koskeva verotus kevenee — ja se kevenee jopa enemmän kuin vastaavia palkkatuloja saavien verotus.
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-10 Muutos vapauttaisi yleisradioverosta noin 390 000 pienituloisinta verovelvollista. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että pienituloiset saavat kuukaudessa reilun kympin verran enemmän käteen. Muutos rahoitettaisiin korottamalla parempituloisten Yle-veroa nykyisestä 143 eurosta 163 euroon. Esitys on mielestäni reilu ja kannatettava. On tosin rehellistä myöntää, että koko valtakunnan alueella tv-katsojat eivät ole samanarvoisessa asemassa tv-näkyvyyden suhteen. Erityisesti Pohjanmaalla muun muassa Alajärvi—Soini—Lehtimäki-alueella näkyvät Ylen televisiolähetykset huonosti ja ajoittain eivät näy ollenkaan. Yle, Digita ja Viestintävirasto ovat useita vuosia kamppailleet näkyvyysongelmien kanssa ja olleet yhteydessä asukkaisiin ilman merkittävää tulosta. Tv-kuvan laatu ei ole parantunut, ja vaikka kuva ei näy, joutuvat asukkaat maksamaan tämän lakisääteisen maksun. Aikoinaan Yle-veroa perusteltiin muun muassa turvallisuudella. Silloisten perustelujen mukaan radio- ja tv-vastaanottimien kautta välitetään kriisi- ja hätätilanteissa erilaisia viranomaisten turvallisuustiedotteita. Kun tietää, että tv-kuva ei näy eikä vastaanotinta avata, eivät viranomaistiedotteet tavoita kansalaisia. Myös tämän takia on mielestäni ensiarvoisen tärkeää varmistaa tv-kuvan näkyvyys koko maan alueella. Jos Digita ei kykene tuottamaan tasokasta palvelua,
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa puhemies! Tämä hallituksen esitys on kerrankin kannatettava. Se on sitä luonnollisesti siitä syystä, että se on yksi niistä aihepiireistä, kenties yhden käden sormilla laskettavista, joita perussuomalaiset aidosti saivat läpi hallitusohjelmaan, noin muuten suoraan kokoomuksen ja keskustan politiikan tukijana ja Kyseessä on siis yksi tavoitteena olleista asioista alle 1 000 euroa tienaavien tulojen verovapaudessa. Koska niissä tuloluokissa veroja ei niin paljon muita makseta kuin tämä Yle-vero, niin tämän poistaminen on tarpeen, että tulot olisivat verottomia.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa puhemies! Edustaja Hongisto hyvin esittelikin kyllä tämän, mistä tässä on kysymys. Tämähän oli muuan Turusen Yle-työryhmä, joka sitten yksimielisesti päätyi tähän esitykseen. Verotus on kokonaisuus. Sanoin sen jo tänä iltana täällä aiemmassa keskustelussa ja sanon sen vielä kerran uudestaan, että verotus on kokonaisuus. Kun tänään aikaisemmin puhuttiin kiinteistöverosta, niin kuultiin hellyttäviä tarinoita siitä, että köyhyysrajalla elävät ihmiset joutuvat viimeistään nyt konkurssiin, kun kiinteistöveroja korotetaan. En puolustele sitä, etteikö se olisi jollakin tapaa heikentävä juttu, mutta sitten taas, kun verotus on kokonaisuus, niin tämä Yle-veron poisto 390 000:lta nimenomaan köyhyysrajalla elävältä ihmiseltä, pienituloiselta, on nimenomaan juuri sitä kompensaatiota, jolla kompensoidaan, ja se on sitä, että hallitus pitää kaikista, myös heikoimmassa asemassa olevista ihmisistä huolta. Kun ottaa kokonaisuuden huomioon, niin tällä hetkellä Yle-verosta on vapautettu 700 000 kansalaista, ja se ei ole vähän. Tämä summa on pienimmässä verotusluokassa kuitenkin 70 euroa, 70 euroa, josta vapautetaan. Sitten edustaja Mäkelälle voi sanoa, että minä olen kuullut tässä salissa edustaja Mäkelältä erittäin pitkiä listoja siitä, mitä perussuomalaiset aikoinaan sai hallitukseen, mutta taitaa olla nykyisin se porukka, joka tämän sinne hallitusohjelmaan neuvotteli, tässä sinisessä ryhmässä, ja itse asiassa, jos tarkkoja ollaan, niin taitaa olla yksi minun lanseeraamani juttu tämä veroton tonni,
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 Tämä hallituksen esitys vapauttaisi yleisradioverosta noin 390 000 pienituloisinta Yle-veroa maksavaa verovelvollista. Omasta mielestäni se on erittäin hyvä, ja on todennäköistä, ettei tätä myöskään oppositiosta kritisoida. Kerrankin hyvä asia. Omasta mielestäni aikanaan se, kun siirryttiin Yle-veroon, oli hyvä ratkaisu, ja tällä tavalla tässä huomataan se, miten siihen pystytään myöskin reagoimaan. Edustaja Hongisto nosti esille tv-kuvan näkyvyyden eri puolilla Suomea. Erittäin hyvä huomio, ja kyllä silloin kun
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa rouva puhemies! Se, että tässä Yle-veroasiassa on menty eteenpäin niin, että pienituloisimmilta ihmisiltä se on käytännössä poistettu kokonaan, on erittäin hyvä ja positiivinen asia. Verotus on kokonaisuus, ja tämä Yle-veron poistaminen pienituloisimmilta on aivan oikea toimenpide. Toinen asia tässä tietenkin on se, että meidän on pidettävä huoli myös siitä, että Yleisradion perusteltu asiallinen rahoitus säilyy olemassa, koska Yleisradio on äärimmäisen tärkeä viestintäväline kaikille suomalaisille. Moni sitä huomaamattaan käyttää. Esimerkiksi allekirjoittanut on suurkuluttaja: kun ajelee autolla tuolla pitkin maanteitä, niin kyllä siellä aina radiota tulee kuunneltua, etenkin säätiedotuksia hellekesää odotellessa, ja toinen tietenkin on se, mitä uutisia maailmalta kuulee. On äärimmäisen tärkeätä, että Yleisradion asema säilytetään ja rahoitus turvataan ja oikeudenmukaisuus samalla, ja tämä hallituksen esitys, jos mikä, nimenomaan tekee sitä.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 ja hyvässä hengessä päästiin tähän lopputulokseen Yle-veron keventämisessä. Tämä helpottaa monen pienituloisen ihmisen verotaakkaa. Se ei ole kenenkään yksittäisen edustajan saavutus. Toki on erittäin hienoa, että koko eduskunta näyttää olevan nyt tämän esityksen takana, ainakin kaikki puolueet, ja perussuomalaisten tavoitehan tämä on ollut jo kauan, kuten sekin, että alle tuhannen euron kuukausituloilla päästäisiin lähelle verovapautta, ja tämän esityksen myötä se nyt jo käytännössä toteutuu. Jaan kyllä täysin myös edustaja Mäkelän näkemyksen siitä, että Yleisradionkin tulee jatkossa tehostaa toimintaansa ja karsia kulujaan siltä osin kuin se on tarkoituksenmukaista.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 Pidän myös tärkeänä Yleisradion osalta sitä, että tässä on takana parlamentaarinen ratkaisu. Kuten muistamme lähihistoriaa, niin sehän ei tällä kaudella aina ole ollut itsestäänselvää, että päätökset tehdään parlamentaarisesti, mutta sitten onneksi aina siihen on palattu. Arvostan todella paljon sitä, koska jokainen meistä puolueista tietää, että aina siellä hallituksessa ei itse kukin voi istua, ja siksi on hyvin tärkeää, että esimerkiksi niin tärkeää kansallista sivistyslaitostamme kuin Yleisradiota koskevat ratkaisut pystytään tekemään parlamentaarisesti yhdessä sopien. Puhemies! Haluan myös toistaa tyytyväisyyteni siihen, mikä mielestäni on hyvin tärkeää: että tämä Ylen rahoitus pystyttiin turvaamaan aikanaan Satosen työryhmässä, joka teki edistyksellistä työtä nimenomaan siinä mielessä, että Ylelle taattiin tuleville vuosille tietynlainen toimintarauha siinä, koska sitä ennen ei ollut minkäänlaista varmuutta oikeastaan siitä rahoitusaseman kehityksestä. Tällä saatiin sellaista kaivattua pitkäjänteisyyttä, ja myöhemmin nyt sitten nämä ratkaisut, mitkä palattiin tekemään myös kolmikannassa, mitkä tässä käsillä ovat, olivat tärkeitä. Haluan myös sanoa, että mielestäni on tärkeää, että tässä yhteydessä sovittiin myös Ylen rahoituksen jatkuvuudesta siltä osin, että näitä leikkauksia sitten ei tule vuodelle 2019, ja siitä myös omalta osaltani haluan
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-10 Se oli niin sanottu pihtisynnytys. Ei se ihan helppoa ollut. Työryhmä kokoontui muistaakseni, taisi olla neljä kertaa vai oliko jopa viisi kertaa, mutta neljä kertaa ainakin. Tämä viimeinen kokoushan ajoittui sillä tavalla, että sitten tässä jo täällä salissakin mainitussa perussuomalaisessa puolueessa oli ollut välillä puoluekokous ja eduskuntaryhmä silloin hajosi. Tässä viimeisessä kokouksessa sitten itse asiassa, missä lopullisesti tästä päätettiin, silloinen perussuomalainen edustaja edusti oppositiota. Muistaakseni taisi olla vielä se viimeinen kokous sillä tavalla, että jopa sinisessä ryhmässä edustajana ollut Elomaa piti vielä varsin kriittisen puheen tätä tätä esitystä vastaan ja poistui sitten paikalta jäämättä kuitenkaan kokouksen loppuun. Mutta myöhemmin on tietysti selvinnyt, että hän meni pitämään tiedotustilaisuutta siitä, että oli mennyt takaisin perussuomalaisiin. Tähän liittyy tämmöisiä mukavia muistoja ja hyvin mielenkiintoisiakin. Mutta tämän puheen lopuksi haluaisin antaa erityiskiitoksen kuitenkin sosiaalidemokraateille,
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 mielipide Ylen toiminnasta ja siitä, mitä se on, Satosen työryhmässä. Esitin muun muassa sen, että sieltä 150 miljoonaa leikataan pois, koska se on vanhentunut laitos, lähinnä nyt toimittaa SDP:n ja vihervasemmiston uutisia, ja nyt se turvattiin, että niitä tulee jatkossakin, kiitos siitä muun muassa kokoomukselle.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa puhemies! En ajatellut tätä enempää osaltani pitkittää. Kiitän kiitoksista ja arvostan, niin kuin sanottu, yhteistä päättämistä näissä Yleisradio-asioissa ja välitän myös edustaja Heinäluomalle varmasti sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän kautta sitten nämä terveiset, jotka puheenjohtaja Turunen tässä antoi. Minun tekee mieli vielä lisätä tähän yhteyteen, kun puhumme median tulevaisuudesta kaiken kaikkiaan, että se, minkä haluaisin myös yhteiseltä pohjalta
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa puhemies! Edustaja Hakkarainen toi esiin tärkeän näkökohdan tähän pienten yritysten Yle-veroon, joka on todella korkea pienilläkin ja vähätuloisilla yrityksillä. Tähän tulisi kiinnittää huomiota. Mutta kun nyt historiasta puhutaan, niin edustaja Turunen ei ole ainakaan aina ollut yhtä hyvillä mielin tästä sosiaalidemokraattien suorituksesta. Edessäni on artikkeli Demokraatti-lehdestä, päivätty 1.6.17: "Turusen mukaan oppositiolla ei ollut halua muutokseen. ’Opposition edustajilla, lähinnä demareilla, ei ollut halua alentaa pienituloisten verotusta ja laajentaa sadoillatuhansilla Yle-verosta vapautettujen joukkoa. Pidän tätä hyvin valitettavana’, Turunen sanoo tiedotteessa."
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: si
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa puhemies! Tässä oli tietysti ministeriön toimeksianto taustalla, joka ei kuitenkaan luonnollisesti sido millään tavalla parlamentaarista työryhmää, mutta antaa kuitenkin osviitat siitä, mikä työryhmän tarkoitus on. Minä olen siinä mielessä ihan samaa mieltä siitä, että näissä pienissä yrityksissä yrittäjät monta kertaa elävät siellä köyhyysrajalla ja näitten tutkimuksienkin mukaan vähän reilulla tuhannella eurolla kuukausittain. Olisi perusteltua siinä mielessä, että pieniäkin yrityksiä voitaisiin vapauttaa, mutta se on sitten paljon monimutkaisempi systeemi. Tämä oli henkilöverotukseen liittyvä asia. Jatkokehittelyssä ehkä kannattaa myös miettiä sitä, miten näitten pienten yritysten kohdalla tehdään. Sitten tähän otsikkoon, minkä edustaja minkä edustaja Mäkelä luki tuossa. Muistan sen erittäin hyvin. Siitä vähän keskusteltiinkin, miten tästä työryhmästä tiedotetaan ulospäin kesken sen työryhmän toiminnan. Tosin tämä työryhmähän kokoontui, niin kuin sanoin, neljä kertaa, ja aina ei ollut selvää se, tuleeko meille seuraavaa kokousta vielä, mutta joka tapauksessa tämä lausunto, jonka annoin, josta sitten tämä Mäkelän lukema otsikkokin tehtiin, oli reippaasti ennen sitä viimeistä kokousta. Tämä viimeinen kokous, jossa sitten tämä parlamentaarinen työryhmä päätyi yksimielisyyteen,
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa puhemies! Osakeyhtiömuotoisia maatiloja on Suomessa runsaat 700, noin puolitoista prosenttia kaikista maatiloista. Osakeyhtiömuotoon siirtyminen on kuitenkin vähitellen kiihtynyt myös maataloudessa muiden perheyritysten tapaan. Osakeyhtiöittämistä on kuitenkin estänyt se, että luonnollisena henkilönä yritystoimintaa harjoittavan siirtyessä osakeyhtiömuotoon osakeyhtiö on joutunut maksamaan yritysmuodon muutoksessa varainsiirtoveron, joka erityisesti maataloudessa on varsin raskas, kun siellä on kiinteä omaisuus tietysti merkittävä tuotanto-omaisuus ja varainsiirtovero on 4 prosenttia omaisuuden käyvästä arvosta. On ollut kysymyksessä jopa kuusinumeroinen kokonaisluku. Hyvin tyypillistä on 100 000:nkin euron varainsiirtovero näissä tapauksissa, kun se koskee maapohjaa ja maatalouden tuotantorakennuksia. On tärkeää, että varainsiirtovero poistetaan tuomintamuodon muutoksessa. Osakeyhtiöittämisen pihvi on 20 prosentin yhteisöverokanta. Se mahdollistaa luonnollisena henkilönä toimimista tehokkaammin yhtiön investointeja varten otettujen velkojen maksamisen tulorahoituksella, ääritapauksissa jopa 80 prosentin suuruisella verotettavan tulon osuudella, jos välttämätön elanto tilapäisesti hankittaisiin muualta.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 tämä hallituksen esitys varainsiirtoveron poistosta maatilan muuttaessa verotusmuotoaan on sellainen, että on äärimmäisen tärkeää, että tämä laki hyväksytään, koska tämähän mahdollistaa sitten tällaiset nykyaikaiset liiketaloudelliset manööverit paljon, paljon helpommin. Yksi, mikä on tärkeä asia, on se, että se mahdollistaa myös maatilojen välisen yhteistyön, koska moni maatilahan ehkä harkitsee edelleen investointia, vaikka tilanne on tällainen kuin tällä hetkellä on. Usko tulevaisuuteen on kuitenkin maataloudessakin kohtuullisen vahva, ja se tarkoittaa, että moni maatila on lyönyt hynttyyt yhteen ja perustanut osakeyhtiön, jonka turvin jatketaan toimintaa, niin että eri yrittäjät siinä osakeyhtiössä saavat sitten toimintaansa tällä keinoin uutta pontta. Se mahdollistaa myös lomajärjestelyt, niin että ihminen, maanviljelijä, pääsee joskus myös aidosti lomalle. Ja tämä varainsiirtoveron poisto tässä tapauksessa mahdollistaa hyvin monelle maatilalle joustavamman verosuunnittelun, ja ennen kaikkea, jos siitä saavutetaan ja kun siitä saavutetaan maatalolle toiminnallista hyötyä, se on ehdottoman kannatettava.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 Pyysin tämän puheenvuoron oikeastaan siksi, että haluaisin myös muistuttaa siitä, että eduskuntahan on keskustellut aika paljon tällaisista terveyspuolen veroista, ja kun tässä nyt tehtiin päätös, että makeisverosta luovuttiin, niin samaan aikaan esimerkiksi sosiaali- ja terveysvaliokunta yksimielisesti kirjasi ponnekseen, että tulisi saada korvaava terveysperusteinen vero tämän poistuneen makeisveron tilalle, ja muun muassa sosiaalidemokraatit ovat kannattaneet tätä eduskunnan yhteistä linjaa, ottaneet sen myös omiin vaihtoehtoihinsa. Muistan, että tuolloin kun asiasta keskusteltiin, valtiovarainministerihän lupasi, että jotain tämänkaltaista aletaan valmistella, ja toivoisin todellakin, että nyt oltaisiin jotain jo saatu Kyse on merkittävästä verotulosta ja kansanterveydestä ja sitä kautta myös laajemmista yhteiskunnallisista vaikutuksista. Olisin halunnut tiedustella, missä tämän esityksen kanssa mennään, sillä alkaa tulla pikku kiire. Aikanaanhan tämä makeisvero poistui sillä perusteella, että EU vaatisi meiltä tätä, mutta silloinhan asiaa selviteltiin ja todettiin, että vastaavantyyppisiä veromuotoja on kyllä EU-maissa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa rouva puhemies! Tupakkaveron vaiheittainen korotus seuraavan kahden vuoden aikana on mielestäni lakiesityksenä erittäin hyvä ja perusteltu. Kansanterveyden kannalta tupakointi on todella haitallinen ilmiö, ja siitä moni ihminen saa itselleen sellaisia sairauksia, joiden hoito maksaa sitten tuolla eri sairaalakierroksilla tavattoman paljon. Toivoisinkin, että tässä asiassa pystyttäisiin jatkossakin etenemään niin, että tupakoinnin haittoja vähennettäisiin tupakointia vähentämällä. Verotus tarjoaa siihen oivallisen keinon toki — tupakan haittaveroa korotetaan, koska se on todella haitallista terveydelle — mutta toivoisin myös sitä, että kaikille lapsille, kun he koulunsa aloittavat, siellä kerrottaisiin reilusti ja rehellisesti sekä tupakan haitoista että myös alkoholin haitoista. Se terveyskasvatus on kaikista tärkeintä. Kun pienestä asti terveyskasvatusta lapsillemme annamme, niin tällaiset ilmiöt kuin tupakointi tai jonkun muun haitallisen aineen nauttiminen vähenevät ja terveys paranee. Loppujen lopuksi ihmisen elämässä on yksi suuri pääoma mukanamme, ja se on terveys.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 ihan looginen linja näyttää jatkuvan tämänkin hallituksen esityksen myötä. Muistaakseni nämä aiemmat tällä vaalikaudella tehdyt korotukset on tehty yksimielisinä. En ole tästä aivan varma, mutta näin muistelisin. Toivottavasti tämä yksimielinen linja jatkuisi tämänkin esityksen myötä. Edustaja Hoskonen täällä puhui kansanterveydellisistä syistä, ja näihin näkemyksiin on kyllä helppo yhtyä. Tämä tupakka on kyllä varsin vaarallinen aine monelle suomalaiselle, se aiheuttaa monia ongelmia, terveyshaittoja ja kuolemiakin hyvin paljon muun muassa syöpien muodossa. Kansanterveydellisistäkin syistä ja näkökulmista katsoen tämä koro-tusesitys on hyvin perusteltu ja ehkäisee toivottavasti toteutuessaan näitä laajoja tupakoinnista aiheutuvia terveyshaittoja terveysmenoja sekä yhteiskunnallekin aiheutuvia laajoja kustannuksia. Nämä aiemmat tupakkaveron korotukset ovat lisäksi lisänneet valtion verotuloja merkittävästi. Toivottavasti samoin käy tämän esityksen myötä. Ainoa huoli, mikä tähän hieman liittyy, on salakuljetuksen mahdollinen lisääntyminen, mutta ainakaan aiemmin se ei ole suuresti kasvanut, johtuen osin näistä veronkorotuksen asteittaisista
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 Täällä on kiistelty siitä, kuka on minkäkin lakihankkeen isä, ja voin sanoa aidosti ja totuudenmukaisesti, että tätä asiaa hoiti eniten hallitusneuvotteluissa Smolnassa edustaja Zyskowicz. Joten jos joku muu väittää olevansa tähän ansioitunut, niin puhuu muunnettua totuutta. Zyskowicz oli tämän esityksen takana vahvasti. Elinkeinonharjoittajien kannalta on ehkä hiukan ongelmallista tuo puolen vuoden välein tapahtuva korottaminen.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 puhemies! Vaikka en sinänsä tupakkaveron korotusta vastustakaan, haluan silti tuoda esille, että onhan se kuitenkin realiteetti, etteivät kaikki halukkaatkaan tupakanpolton lopettajat siitä tupakasta noin vain eroon pääse, ja tässä salissakin on useita kertoja kyselytunnilla todettu, että tupakkavero on yksi niitä asioita, jotka nostavat pienituloisten maksurasituksia tässä verotuksen kokonaiskuvassa. Lisäksi, kun tupakan tuontia itärajan yli tiukennettiin hallituksen toimesta tupakkalain muutoksessa, se aiheutti tiettyä alueellista epätasa-arvoa sen suhteen, että EU-maista tuontia kuitenkin tapahtuu rannikon satamakaupungeissa ja nyt sitten sitä tupakkaa ei enää voida sieltä itärajan ylitse tuoda, joten ihmiset kokevat, että tämä oli alueellisesti epätasa-arvoinen päätös.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 Kun makeisverosta luovuttiin ja eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokuntakin yksimielisesti puhui tällaisesta laajemmasta terveysperusteisesta verosta, niin silloin kyllä hallituksen toimesta valtiovarainministeri Orpo sanoi, että nyt ryhdytään etsimään sitten mallia tällaiselle terveysperusteiselle verolle. Jos näin on, niin kuin edustaja Kiviranta sanoi, että käytännössä tätä ei nyt sitten valmistellakaan ja taas on vuosi kulunut, niin puhuttiinko muistaakseni
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 puhemies! Totta kai, jos edustaja Viitasella on hyviä ehdotuksia, täsmällisiä ehdotuksia tällaisen terveysperusteisen uuden veron toteuttamiseksi... Sen verran vielä sokeriverosta, että sehän periaatteessa voidaan toteuttaa kahdella tavalla: raaka-aineverona ja sitten tuoteverona. Tuotevero on teknisesti käytännössä mahdoton, ja raaka-aineveroa en ainakaan itse kannata, koska se jouduttaisiin kohdistamaan myös kotimaiselle muutenkin heikoilla olevalle sokerin tuotannolle, ja on erittäin tärkeää, että Suomessa kuitenkin sokerin tuotanto säilyisi. Se on nyt selvästi uhanalaisena senkin vuoksi, että tästä vuodesta lähtien EU:ssa on poistettu maakohtaiset sokerikiintiöt.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 nostetaan. Kuten aiemmin sanoin, pidän kompensaatiotapana kiinteistöveroa ehdottomasti vääränä, ja mielestäni näiden kautta se kompensaatio olisi tullut tehdä. Mutta, puhemies, tässä on yksi huoli. Tässä on yksi huoli huoli kaikkinensa. Esimerkiksi kun olemme kuulleet Kuntaliittoa jo verojaostossa, niin on käynyt ilmi, että kun tällä nimenomaisella esityksellä on tarkoitus kompensoida noin 60 miljoonaa, kiinteistöveroa noin 25 ja sitten valtionosuuksilla noin 25, yhteensä 110 miljoonan euron verran, niin Kuntaliitto itse kertoo, että oheiskustannuksiin, joita tulee kunnille varhaiskasvatuksen maksun poistosta kaiken kaikkiaan, tämä kompensaatiosumma ei summanakaan kokonaisuudessaan ole riittävä. Kuntaliitto puhuu noin 130—140 miljoonan kompensaatiotarpeesta, joka siis menee pari—kolmekymmentä miljoonaa yli sen, mistä hallitus ikään kuin sanoo, että nyt kompensoidaan kaikki. Haluan nyt tässä täysistunnossakin kiinnittää huomiota tähän tosiasiaan,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 hän on sitkeästi omaa linjaansa pitänyt täällä yllä, mutta sanoisin nyt kuitenkin, että kun erilaisia veroja ja maksuja määrätään, niin ne ovat aina yhteiskunnalle sitä varten olevia rahoja, että niillä palveluja tarjotaan. Esimerkiksi varhaiskasvatusmaksun kannalta äärimmäisen tärkeä verokertymäasia kuntien kannalta on se, mikä on kunnan talouden yleinen tilanne. Se on Suomen kunnissa parantunut viimeisen kahden vuoden aikana hurjaa vauhtia. Lapset saavat sen varhaiskasvatuksen korvauksetta, mutta kunta on ollut säästäväinen ja pitänyt taloutta hyvässä kunnossa koko ajan. Tämä kuvaa sitä, että teidän verotaktiikkannehan on tämä, että te otatte yhden pienen, pienen, pienen pisteen sieltä verotuksesta, arvostelette sitä ja pidätte siitä valtavaa meteliä ja ikään kuin kiinnitätte huomion siihen yhteen pieneen seikkaan tietäen, että ihmiset unohtaisivat totuuden, mikä tässä asiassa on. Kuntatalous on vahvasti vahvistunut ja se on suonut mahdollisuuksia myös varhaiskasvatukselle. Kun te tuotte näitä yksityiskohtia vahvasti esille, niin teitä varmaan harmittaa se, että Suomen talous kasvaa hurjaa vauhtia tällä hetkellä, kuntatalous tervehtyy, valtiontalous tervehtyy. Sitä totuutta teidän pienet yksityiskohtanne eivät muuta yhtään miksikään.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 yhteisöveron jako-osuuden muutosta siten, että kunnille tulisi siitä jatkossa suurempi osuus. Se on sinänsä yksittäisenä esityksenä aivan kannatettava. Kun kunnat saavat suuremman osuuden yhteisöveron tuotosta, niin niille tulee suuremmat kannustimet kehittää elinkeinopolitiikkaansa ja houkutella alueelleen kasvavia, työllistäviä, hyvin menestyviä yrityksiä. Se on sinänsä täysin ymmärrettävä tavoite, ja tähän esitykseen on siinä mielessä helppo yhtyä. Sitten kuitenkin palaan vielä hieman tähän aiempaan keskusteluun, jota tässäkin, tämänkin pykälän kohdalla, on käyty näistä varhaiskasvatusmaksujen alennuksista ja niiden kompensoinnista kunnille. On todettu moneen kertaan, koostuu kolmesta osasta: 60 miljoonaa tästä esityksestä, sitten 25 miljoonaa peruspalvelujen valtionosuuden nostosta ja 25 miljoonaa euroa kiinteistöveron rajojen nostosta. Kyllä minä nyt tässä olen samoilla linjoilla kuin edustaja Viitanen tässä vieressäni, että kyllä tämä kiinteistöverotuksen ja varsinkin sen alarajan nosto on ongelmallinen. Se ei mielestäni kyllä millään tavalla lisää kuntien mahdollisuuksia, se pikemminkin kaventaa niitä ja pakottaa ne nostamaan kiinteistöverojaan. Olisi ollut järkevää, ehkä, mahdollistaa suuremmat liikkumavarat:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 Arvoisa rouva puhemies! On kyllä sinänsä hämmästyttävää, että olemme tässä nyt jo 2,5 vuotta käyneet tätä keskustelua täällä salissa, ja edustaja Hoskonen ei vieläkään ole lukenut SDP:n vaihtoehtobudjetteja, joita olemme kerinneet tekemään tässä ajassa jo kaksi, ja kolmas on tulossa. Nimenomaisesti siinä on niitä kokonaisvaltaisia esityksiä verotuksen suhteen, ja kokonaisyhtälö on esitetty niin, työtä enemmän, reiluutta, oikeudenmukaisuutta enemmän, velkaa vähemmän ja oikeudenmukaisempi verorakenne. Te voitte, edustaja Hoskonen, nyt tutustua vihdoin siihen meidän vaihtoehtobudjettiimme, niin että teidän ei tarvitsisi enää käyttää näitä lukuisia puheenvuoroja tästä, että pieniä asioita täällä vain kritisoidaan ja nostetaan eikä kokonaisuutta näy. Sitten hyvin tärkeä asia: eikä kokonaisuutta näy. Sitten hyvin tärkeä asia: Kun puhutaan oikeudenmukaisuudesta paitsi veropolitiikassa niin myös esimerkiksi näiden lomarahojen leikkausten suhteen julkisen sektorin ahkerilta työntekijöiltä, olemme täällä SDP:nä vaatineet esimerkiksi sitä, että siinä täytyisi ottaa nyt takapakkia ja perua tulevat leikkaukset. Ja kun edustaja Hoskonen täällä juuri todisti, kuinka loistavasti
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-10 puhemies! Sen verran vielä täytyy nyt kuntapäättäjän roolissa kiittää, että pidän lähtökohtaisesti hyvänä sitä, että jos kunnille osoitetaan lisävelvoitteita tai viedään kunnilta mahdollisuuksia periä maksuja, niin sitten asiaa ei kuitenkaan jätetä puhtaasti kunnan ongelmaksi vaan valtion puolelta osoitetaan, mistä tämä asia voitaisiin kompensoida. Viime kaudellahan tällaista tehtiin, että kunnille laitettiin velvoitteita eikä kerrottu, mistä rahat otetaan, ja silloin se käytännössä tarkoittaa monesti veroprosenttien nostoa, joka taas sitten kurjistaa kunnan taloutta ja elinmahdollisuuksia. Minusta tuntuu, että tämäkin periaate, että nyt hallitus on tästä luopunut
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-10 hetkellä. Hänen budjettisanomansa on "enemmän työtä, vähemmän velkaa", niin kuin hän äsken todisti vahvasti, mutta olisipa teillä ollut silloin aikoinaan hallitusvastuuaikana nämä oikeat paperit käsillä. Minua pikkusen harmittaa, edustaja Viitanen, että teillä on aina väärät paperit, kun te olette jossakin. Jos te olette hallituksessa, teillä on silloin väärät paperit mukana, koska silloin velka kasvaa, työttömyys kasvaa, työllisyys vähenee. Nyt sitten kun te olette oppositiossa, nyt teillä on oikeat paperit oikeat paperit mutta väärään aikaan. Koettakaa nyt vaihtaa ne paperit keskenään jonain päivänä, että edes joskus, yhden kerran seuraavien 20 vuoden aikana teillä olisi oikeat paperit mukana oikealla hetkellä! Jos minä metsämiesurani aikana olisin aikoinaan aina pitänyt väärät paperit mukana, minä olisin itärajan pinnassa joutunut monta kertaa itänaapurin puolelle, kun väärät kartat olisi ollut mukana, ja sieltä palauttaminen on pikkusen vaikeampi prosessi kuin yhden budjettipuheenvuoron pitäminen. Koettakaa nyt edes kerran, että olisi oikeat paperit oikealla hetkellä mukana. Minä sitä tilannetta niin rakastaisin, kun sellaisen tilanteen havaitsisin tässä toiminnassanne. Toinen asia sitten: Sitäkin te vääristelitte, että olisin sanonut, että kunnilla menee loistavasti. Kuntien tilanne on parantunut,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-10 puhemies! Minäpä luulen, että edustaja Hoskonen nauttii juuri tänä päivänäkin siitä, että SDP:llä on ollut oikeita papereita. Nimittäin kyllähän kaikkien talousoppineidenkin todistus sanoo siitä, että talous itse asiassa lähti käyntiin vuoden 2015 kesällä, ja silloin nimenomaan ei hallituskaan ihan niin salamannopea ollut, että kaikki keinot oltaisiin tehty ja siitä sitten hallituksen päätöksin lähti rakentamisbuumi ja lähti kaikki tämä elpyminen. Kyllä minä uskon, että niitä oikeita papereita silloinkin luettiin. Puhemies! Mikä minua ihan oikeasti huolestuttaa — koska minulla on sellaisia papereita, joita ainakin hallitus ilmeisesti pitää oikeana, koska ne ovat hallituksen omia esityksiä — on se, että esimerkiksi monissa näistä hallituksen omista esityksistä, monissa näistä niin sanotuista ja edustaja Hoskosenkin mielestä varmasti oikeista papereista, hallitus itse esimerkiksi kertoo, että juu, kyllä meillä on varaa keventää miljoonaperijöiden verotusta, ei sillä tosin työllisyysvaikutuksia ole, mutta varaa on kuitenkin, ja sitten samaan aikaan mietitään, että okei, pienituloisilta leikataan, koulutuksesta leikataan, ainakin tämänkin päivän ekonomistien paperien, niin sanottujen oikeiden papereiden mukaan on suuri virhe, kun koulutuksesta leikataan. Kyllä minä nyt haluaisin, että pientä huomiota tällaiseen pieneen inhimillisyyteen ja oikeudenmukaisuuteenkin kiinnitettäisiin. Nyt kun sitä kasvua on, sen kasvun tulisi kuulua kaikille, ja siksi minusta olisi todella tärkeää, että niin veropolitiikassa kuin yleisestikin keltaisen kirjan sisällön suhteen päätyisimme siihen, että kasvu jakautuisi tasaisemmin.
Puhuja: Ilkka Kanerva
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 päätettäväksi ja linjattavaksi, joissa samaan aikaan on kysymys sisäministeriön, puolustusministeriön ja ulkoministe-riön toimialaan kuuluvista asioista. On erittäin tärkeää ensinnäkin se, että tuolloin ei yhden puolueen varassa päätöksiä tehdä, valtioneuvostoakaan ajatellen, mutta myös se, että se ei jää yhden ministerin varaan, mitä päätöksiä tehdään. Ulkoministeri Soini viittasi tässä, että asianomainen ministeri päättää. Vetoan voimakkaasti näiden kolmen ministeriön päätöksenteon keskinäiseen synkronointiin ja siihen, että asiaa tarkasteltaisiin mahdollisimman usein myös siitä näkökulmasta, mikä ulko- ja turvallisuuspolitiikan ensisijaisen johtajan eli tasavallan presidentin toimivaltaan kuuluu.
Puhuja: Seppo Kääriäinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 käyttäneet jo monta vuotta, ja se on toiminut erittäin hyvin, kolme kansanvaltaista lukkoa perätysten. On tärkeää, että myös uusissa tilanteissa, jos tai kun sellaisiin joudutaan, eduskunta pidetään aina erittäin hyvin ajan tasalla, mieluummin etunojassa kuin tapahtuneitten tosiasioitten iskiessä päälle, mieluiten etunoja suhteessa eduskunnan informoimiseen ja sen kannan kysymiseen.
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 tämäntyyppisten tehtävien ja päätöksenteon osalta pitää varmistaa mahdollisimman laaja parlamentaarinen kate. En ota kantaa nykyisen hallituksen kokoonpanoon, mutta tilanne, jossa samalla puolueella on keskeiset ministerit ulkopolitiikan ja puolustuspolitiikan saralla, ei ole parlamentarismin näkökulmasta katsottuna kaikkein toivottavin tila. tila. Nostan esiin toisenkin asian, ja se on tilanne, mikäli joudutaan sotilaallisen voimankäytön puolelle kriisien osalta. Tilanne, joka voi syntyä, voi johtaa siihen tilanteeseen, että suomalaisia miehiä ja naisia lähetetään sotatoimiin ulkomaille. Se, että nämä henkilöt lähetetään käskyllä tehtävään ilman omaa vapaaehtoista suostumusta, on mielestäni
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 käytännössä käytetään vain äärimmäisen harvoissa tilanteissa. Kynnyksen ja harkinnan pitää olla hyvin korkea ennen kuin liikkeelle lähdetään. Tämä päätöksentekomenettely, mikä tässä on esitetty, vaikuttaa aivan järkevältä ja loogiselta, ja näissä normaalitilanteissa eduskunta pääsee aina käsittelemään asianmukaisella tavalla, joko ulkoasiainvaliokunnassa tai sitten täysistunnossa tehtävän haasteellisuuden mukaan.
Puhuja: Pertti Salolainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 rouva puhemies! Kuten ministeri Soini täällä hyvin totesi, nyt on kysymyksessä erittäin tärkeä lainsäädäntö. Tämähän poistaa sen puutteen, joka meillä on ollut tässä kansainvälisessä turvallisuuspoliittisessa yhteistyössä. Lissabonin sopimusta emme ole voineet soveltaa loppuun asti tietyissä tilanteissa, jos sellaisia syntyy. Nyt tämä mahdollistaa sen, että me voimme olla täysimääräisesti mukana muiden eurooppalaisten valtioitten kanssa Lissabonin sopimuksen toteuttamisessa. Tämä on hyvin selkeä
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-10 erityisen tärkeää, ja siitähän on saatu kyllä muistutuksia tämänkin vuoden puolella, että kaikki ei ole mennyt ihan kohdilleen. Lainsäädännön selkeys on aina tavoiteltava asia, se on päivänselvä asia. Mutta sen selkeyden varjolla ei saa ajaa sitä, että Suomi luopuu edes osin omasta liikkumatilastaan — etenkään silloin, kun on kyse ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ja puolustuspolitiikasta — kun Lissabonin sopimuksessa kuitenkin hyväksyttiin tiettyjen maiden kohdalla se, että on olemassa tiettyjä kansallisia erityispiirteitä, eikä varsinkaan Suomessa niitä erityispiirteitä saa ohittaa tai unohtaa. Mutta mielenkiinnolla panin merkille
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-05-10 puhemies! Edustaja Kanerva nosti esiin nämä mahdolliset poikkeuksellisista ja kiireellisistä tilanteista nousevat päätökset ja niissä yhteistyön tarpeen ulkoministerin, puolustusministerin ja sisäministerin kesken. Todellakin, jos ajatellaan näitä viimeaikaisia kriisejä, uhkatilanteita ja terrorismia, kyllähän niissä sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden raja on hämärtynyt ja tätä yhteistyötä todellakin tarvitaan. Tässä päätöksentekomenettelyssä hallituksen osalta ihan keskeinen elin on tasavallan presidentin ja valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta. Yksi rakenteellinen ongelma on se, että sisäministerillä ei ole pysyvää mandaattia ja pysyvää tuolia tuolla UTVAn päätöksenteossa. Viime vaalikaudella
Puhuja: Jaana Pelkonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 puutteet ovat nousseet esiin useissa eri tilanteissa, joten hallituksen esitys tulee todella tarpeeseen ja on erittäin merkittävä. Mikäli sotilaallista apua haluaa saada, tulee sitä myös kyetä antamaan muille. Tämä on täysin itsestään selvää. Kuten ministeri Soini aiemmin sanoi, tämä esitys on vasta osa kokonaisuutta. Kysyisinkin, kun molemmat ministerit, puolustusministeri ja ulkoministeri, ovat paikalla:
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 kyllä huomioon. Mutta kahteen asiaan kiinnittäisin huomiota nimenomaan tähän Puolustusvoimista annettavaan lakiin ja sen tulevaisuuteen liittyen — siihen, kun meillä sotilaita sitten jatkossa tullaan tarvitsemaan myös maan rajojen ulkopuolella ja tämä lakiesityskin tulee sen mahdollistamaan tai sitä edellyttämään. Haluaisin kysyä puolustusministeriltä sitä, mitkä
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 Jotenkin tuntuu, että nyt on meneillään aika paljon, kun battlegroup oli täällä keskustelussa viime viikolla ja asevelvollisuuslaki on meneillään tuolla puolustusvaliokunnassa ja valiokunta on myöskin toivonut, että tästä avunantovelvoitteesta keskusteltaisiin laajasti. Se on tietenkin tältä osuudelta hyvä käydä tänään. Euroopan unioni on meille hyvä turva, ja sen takia tuetaan tätä lähtöajatusta, että että avun-antovelvoite myöskin konkretisoidaan Suomen lainsäädäntöön. Mutta kyllä meillä on hyvä kokemus kriisinhallintalainsäädännöstä ja vuosikymmenten, ymmärtääkseni 60 vuoden, historiasta sillä puolella niin, että kaikki sinne lähtevät ovat olleet vapaaehtoisesti sinne menijöitä. Kun Suomen puolustusvoimat on tähän mennessä pohjautunut siihen, että suomalaiset sotilaat puolustavat Suomen rajoja — siihen on käsky
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-10 Mutta samaan aikaan pitää tehdä hyvin selväksi se, että millään lainsäädännöllä Suomi ei automaattisesti tule siihen tilanteeseen. Ilman omaa päätöstä, omaa harkintaa siitä, mitä se apu on, jota annetaan, sitä ei automaattisesti voida meiltä odottaa. Suomi on sotilaallisesti liittoutumaton maa, ja meillä pitää olla täysi harkintamahdollisuus tulevaisuudessakin siinä, miten toimitaan. Toinen tietysti
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2016-05-10 On tärkeää, että tämä lakiesitys on nyt tulossa meille, kun on selvä juttu, että meillä on ongelmia siinä, miten me voimme ottaa vastaan ja saada kansainvälistä apua. Me tiedämme, että YK on myös suunnittelemassa muutoksia ja kriteereitä siihen, miten samalla tavalla voidaan mahdollisesti velvoittaa valtioita pyytämään apua, jos ne eivät itse selviä esimerkiksi suuronnettomuudesta, joten siinäkin mielessä tämä lainsäädäntö on tärkeä ja totta kai myös tästä EU-näkökulmasta. Tässä on hyvin jo kiinnitetty huomiota tähän päätöksentekojärjestelmään, mutta sitten tärkeätä on myös huomioida todellakin tämä henkilöstön asema
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2016-05-10 rouva puhemies! Kanervan puheenvuoroon päätöksenteosta on helppo yhtyä. Lissabonin sopimus on kuitenkin maita suoraan velvoittava, kun 11. kesäkuuta 2008 eduskunta hyväksyi Lissabonin sopimuksen, niin nyt vasta olemme päivittämässä meidän kansallista lainsäädäntöämme niin, että voimme vastata siihen, mitä olemme tuossa sopimuksessa luvanneet, ja toisaalta siihen, mitä meille on luvattu. Puolustusministeriltä kysyisin tästä sotilaille mahdollisesti syntyvästä velvoitteesta
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-10 Rauhanturvaoperaatioissa on suomalaisia ollut paljon ja tulee tulevaisuudessakin olemaan. Operaatiot ovat erilaisia, ja mandaatitkin tulevat muuttumaan, mutta yhtäläistä on se, että näihin operaatioihin aina liittyy riski ja on liittynyt riski. Näissä on tullut loukkaantumisia ja jopa hengen menetyksiä, ja nämä kuntoutusoperaatiot ovat olleet
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-10 haluan kyllä toistaa sen, mitä edustajat Arhinmäki ja Mustajärvi toivat esille, että meillä pitää olla se oma harkinta siitä, ja erityisesti tämän pitää painottua siihen vapaaehtoisuuden mahdollisuuteen, mikä tarkoittaa sitä, että kukaan, joka maanpuolustukseen asevelvollisena lähtee, ei sitoudu tähän käytyään niin sanotusti armeijan, vaan jokaisella pitää olla mahdollisuus vaikuttaa siihen,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! On hyvä, että tämä kansainvälisen avun pyyntöä ja antamista koskeva lainsäädäntö saadaan vihdoin ajan tasalle. Euroopan unionin jäsenenä olemme mukana näissä hommissa, totta kai, kun olemme unionin jäseniä, tilanteita, joissa apua tarvitaan, on varmasti tulevaisuudessa odotettavissa. Toivottavasti niitä nyt ei tule, mutta kaikkien on syytä varautua ja Suomen on oltava tietysti aktiivisena jäsenenä unionissa. Tätä varten lainsäädäntö pitää laittaa kuntoon, mutta on myös pidettävä huoli siitä — tästä esimerkiksi ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja Antti Kaikkonen äsken käytti hyvän puheenvuoron — että demokraattisen katteen pitää olla kunnossa ja sitten on harkinta sen mukaan, miten vakavasta tilanteesta on kyse.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 Rouva puhemies! Tässä on kysymyksessä erittäin tärkeä asia Suomelle. Meille Euroopan unioni on erittäin merkittävä, itse asiassa meidän perustava turvallisuusratkaisu. Nyt on kysymys siitä, miten me omalta osaltamme toimimme siten, että vahvistamme EU:ta turvallisuusyhteisönä, miten me olemme vastuullinen jäsen ja miten me täytämme omat velvoitteemme Lissabonin sopimukseen liittyvien keskinäisen avunannon ja turvallisuuslausekkeiden täytäntöönpanossa.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa rouva puhemies! Kun tuossa edustaja Arhinmäki otti puheeksi, että täällä on joku puolue, joka vastustaa Euroopan integraatiota, niin olettaisin, että hän tarkoittaa perussuomalaisia. Siksi rupesin miettimään asiaa ja olisinkin kysynyt puolueen puheenjohtajalta, ministeri Soinilta, ulkoministeriltä, siitä, miten te näette tämän tässä kontekstissa. Nimittäin minä ymmärtäisin, että tässä on itsemääräämisoikeus Suomella, liitymmekö me tähän,
Puhuja: Jussi Niinistö
Päivämäärä: 2016-05-10 ja Myllykoski nostivat esille kysymyksen Puolustusvoi-mien henkilökunnan mahdollisesta tulevasta lakisääteisestä osallistumisvelvollisuudesta kansainvälisen sotilaallisen avun antamiseen. Tämä kysymys kuuluu puolustusministeriön valmistelemaan lakiesitykseen, joka lähiviikkoina annetaan eduskunnalle, mutta voinen siitä toki jo jotain tässä vaiheessa sanoa. Nimittäin valmistelun lähtökohta on se, että kansainvälisen avun tehtävät kuuluvat virkavelvollisuuden piiriin. Lähdemme siitä, että pyydettäessä tarjoamme parasta mahdollista apua. Ja tähän liittyy myös edustaja Savolan kysymys. Puolustusministerinä näen, että annamme kansainvälisen sotilaallisen avun tehtäviin niitä kansallisen puolustuksen kykyjä ja osaajia, joita meillä on olemassa omiinkin tarpeisiimme. Ensisijaisesti tietenkin pyritään käyttämään halukkuuden ilmoittaneita ja kriisinhallintapooleihin kuuluvia henkilöitä, mutta ei kannata eikä pidä poissulkea sitä mahdollisuutta, että jossain tilanteessa, epäilemättä harvinaisessa sellaisessa, saatettaisiin joutua turvautumaan työnjohto-oikeuden käyttöön. Puolustushallinnon henkilöstöjärjestöt ovat edellyttäneet erillistä sitoumusmenettelyä ja erillisten henkilöstöpoolien muodostamista tähän tarkoitukseen. Erillinen sitoumusmenettely edellyttäisi merkittävää lisärahoitusta puolustusbudjettiin, ja erilliset henkilöstöpoolit olisivat poissa kansallisen puolustuksen tehtävistä. Mielestäni tähän meillä ei ole varaa. Ja lopuksi vielä toteaisin, että asia on juuri niin kuin edustaja Pelkonen sanoi: jos haluamme apua, täytyy meillä olla valmius myös
Puhuja: Mikko Kärnä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Nostan kuitenkin entisenä ammattisotilaana nyt esille erään asian, jonka koen ongelmallisena: Esimerkiksi sotilasvalassa todetaan, että minä tahdon kaikkialla ja kaikissa tilanteissa rauhan ja sodan aikana puolustaa isänmaani koskemattomuutta, ja tässä ei sitouduta — ei myöskään kadettilupauksessa eikä myöskään virkavalassa — siihen, että puolustetaan Euroopan unionin tai jonkun muun maan koskemattomuutta. Näen tämän hivenen ongelmallisena ja toivoisin, että mietitään — nyt kun asiaa käsitellään ja kun jatkossa saadaan
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-10 mikä on ollut miltei opinkappale — että meillä on yksi ulkopolitiikka, ja myös tässä asiassa olemme suuren yksimielisyyden äärellä. On äärimmäisen tärkeää, että tällaisissa kysymyksissä on selkeä lainsäädäntö siitä huolimatta, että toivottavasti tätä lakia ei koskaan jouduta käyttämään. Tämä on mahdollistavaa lainsäädäntöä. Mahdollistava ei tarkoita sitä, että tämä olisi joitakin sotakiihkoilevia ramboja varten, mutta valitettavasti pahassa maailmassa kriisit ovat todellisuutta ja niihin on hyvä varautua. Tänäänkin perustuslakivaliokunnassa asevelvollisuuslain muuttamisen yhteydessä on ollut keskustelua näiden valtasuhteiden
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 selkeä askel eteenpäin EU:n turvallisuuspoliittisessa ulottuvuudessa. Ja kun ministeri Soini täällä totesi, että sitä vettä melotaan, joka kanootin alla kulkee, niin huomaa kyllä, että ministeri Soini on laittanut kanoottiin vauhtia, integ-raation syventämiseen tällä puolella, ja tästä ministeri Soini ja koko hallitus ansaitsee kiitoksensa. Vaikka selvästi olikin niin, että Ranskan isku vaikutti, että nyt vihdoin hallitus tuo tämän jo vuonna 2008 eduskunnan edellyttämän lainsäädännön eduskuntaan, niin tästä
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 puhemies! Tässä on tärkeä keskustelu käynnissä. Ajatellaan sitä, että olemme yhä riippuvaisempia toisistamme kansainvälisessä yhteisössä, ja myös turvallisuuspuoli tulee yhä vahvemmin mukaan. On totta kuitenkin se, että on pidettävä vahvasti kiinni siitä, että Suomi tekee itse päätökset jatkossakin siitä, minkälaista apua antaa. Tosin on kyllä saatava vielä jatkossa täsmennystä siihen, mitä ovat ne erityiset vahvuudet, ne erityiset tehtävät, joissa Suomen kannattaa olla ja Suomi pystyy todella antamaan konkreettista apua jatkossa erilaisissa tilanteissa. Näitä skenaarioita on syytä käydä pitemmällekin läpi, pohtia myös siitä näkökulmasta, kun ajatellaan upseereita, jotka kouluttautuvat meillä maata puolustamaan. Tuossa edustaja Kärnäkin viittasi nimenomaan siihen,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-10 rouva puhemies! Ministeri Niinistö avasi nyt vähän verhoa siitä, minkälaisella kulmalla ollaan tulossa tähän, että parasta halutaan. Haluaisin tavallaan nyt pikkuisen haastaa ministeriä siitä, onko vastentahtoinen henkilö, vaikka olisi kuinka hyvä työssään, kuitenkaan paras mahdollinen ratkaisu. Siinä mielessä pyydän kyllä, että harkitaan todella vakavasti, kuten tässä jo edellisessä puheenvuorossa tuli esille, että vapaaehtoisuuteen pohjautuva on kuitenkin se oman tahdon ilmaisu siitä, mitä halutaan. Pakolla emme ole koskaan saaneet hyvää aikaiseksi, enkä usko, että tässäkään ratkaisussa voitaisiin suomalaista miestä, naista, joka maanpuolustukseen
Puhuja: Mika Kari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2016-05-10 EU:n puolustusulottuvuus kehittyy, ja kehittyy nyt ihan oikeaan suuntaan, koska myös turvallisuusuhat kulkevat siihen suuntaan, että näihin uhkiin on syytä varautua. Perustuslain 127 § määrittelee asevoimien käytön isänmaan puolustamiseen, ja onkin hyvä, että ministerit ovat erityisesti seuraamassa, ulkoministeri Soinin sanoin, perustuslakivaliokunnan käsittelyä siitä, mikä tehtävistä kuuluu virkatehtäviin ja mikä tehtävistä kuuluu vapaaehtoisesti suoritettavaksi. Kannustan puolustusministeriä selvittämään vielä tätä erillistä henkilöstöpoolia tai muuta vastaavaa järjestelyä vapaaehtoisuuden saamiseksi ulkomaantehtäviin. Viittaan vasta nyt parhaillaan puolustusvaliokunnassa olevaan lakiesitykseen, jossa hallitus muutti esitystään komentajan oikeudesta kutsua kertausharjoituksiin 25 000 miestä. Näitä asioita voi ennakolta hieman kammata. Ja vuoden takaa löytyy toisesta kerroksesta aloite, jonka tein
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: ps
Päivämäärä: 2016-05-10 puhemies! Tämä esitys on hieno edistysaskel lainsäädännössämme. Jäin kuitenkin vielä pohtimaan tuota poikkihallinnollista näkökulmaa, sillä muuttuvassa maailmassa myös uhat monimutkaistuvat. Kysyisinkin ministereiltä: miten arvioisitte lainsäädäntömme tilaa siltä osin, että kansainvälisen avun pyyntö koskee esimerkiksi
Puhuja: Markus Mustajärvi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2016-05-10 oikeus päättää siitä, kuka antaa, mitä antaa, kuka vastaanottaa ja mitä vastaanottaa, silloin kun tulee konkreettinen tilanne eteen. Mutta kun viittasin tuohon Obaman Ison-Britannian vierailuun, niin sillähän on myös ulko- ja turvallisuus- ja jopa puolustuspoliittinen ulottuvuus. Minusta on aika raju liikku se, että maailman mahtavimman valtion päämies tulee opastamaan Euroopan unionin maahan, mitä mieltä heidän pitää olla. Ja kannattaa muistaa, että nythän valmistellaan taisteluosastoa, jossa vetovastuussa, johtovastuussa, on nimenomaan Iso-Britannia. Ja vaikka se Ison-Britannian päätös EU-jäsenyydestä olisi kielteinen, niin eihän tämä operaatio
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2016-05-10 Ulkoministeri Soini, te korostitte sitä, että Suomi tekee aina itse päätöksen avun antamisesta ja avun vastaanottamisesta, ja näin tulee toki ollakin, ja myös tässä lain 2 §:ssähän tämä selkeästi sanotaan. Mutta tämä Euroopan unionin keskinäisen avunannon lauseke on kuitenkin kaikkia jäsenmaita velvoittava. Siinä mielessä tämä tekee kyllä hiukan jännitteisen tilanteen, jos ajatellaan näitä käytännön tilanteita, ja herättää sen kysymyksen, voisiko sitten jäsenvaltio tehdä myös kielteisen päätöksen, ettei osallistukaan siihen avun
Puhuja: Antti Kaikkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2016-05-10 Arvoisa puhemies! Kun tämä keskustelu meni, ainakin osin, tähän vapaaehtoisuuskysymykseen, niin halusin itsekin kommentoida tätä, koska pidän kyllä ongelmallisena tilanteita, joissa joutuisimme pakottamaan joitakin sotilaita teoriassa kai aika kaukaisiinkin operaatioihin, ainakin teoriassa. Ja kun nämä meidän kriisinhallintaoperaatiot, missä ollaan mukana, perustuvat vapaaehtoisuuteen ja ne toimivat hyvin — niihin on löytynyt hyvin ja hyviä sotilaita mukaan — niin