samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-28 puheeseen, kun hän sanoi, että edellisen hallituksen toimet ovat pitkittäneet tätä taantumaa. Minä olen kyllä tässä ihan samaa mieltä, että kyllä se näin on. Ja siksi, kun nykyinen hallitus määrätietoisesti lähti tekemään niitä toimia, jolla Suomen taloutta saadaan parempaan kuntoon, se on nimenomaan edellisten hallituksien päätöksien vuoksi ottanut pikkusen enemmän aikaa,
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Miksi? Siksi, että tätä uudistusta on tehty yhdessä kaksi vuotta kentän kanssa aika historiallisellakin tavalla, kerrassaan erinomaisella prosessilla. Valiokunnassa kuultiin yli sataa asiantuntijaa, esitys on 550 sivua. Voi kai sanoa, että 90 prosentista — tai paljon ylikin 90 prosentista — asioita olemme samaa mieltä. joistakin kohdista äänestimme, mitä rahoitukseen tulee, siis yksittäisistä pykälistä. Mitä rahoitukseen tulee, niin siinäkin olemme 90‑prosenttisesti samaa mieltä, siis jakamassa 1,7:ää miljardia ennenkuulumattomalla
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! Tämä esitetty rahoitusmalli ei ole mikään pieni yksityiskohta tästä uudistuksesta vaan aika merkittävässäkin roolissa, tietenkin, kun miettii koulutuksen järjestäjien mahdollisuuksia turvata koulutustarjontaa, riittävää lähiopetusta, riittäviä henkilöstöresursseja myöskin, jos miettii koko tämän ammatillisen koulutuksen reformin toimeenpanoa. Eli siitä tässä on ennen kaikkea kyse. Ja kun tässä on tehty, niin kuin edustaja Puumala mainitsi, poikkeuksellisen laajaa ja osallistavaa valmistelua, niin on perin outoa, että on päädytty esittämään sellaista rahoitusmallia, mikä ei saa kannatusta koulutuksen järjestäjien, muiden asiantuntijoiden ja lausunnonantajien keskuudessa. Miksi on päädytty esittämään tällaista rahoitusmallia, mikä ei saa juurikaan kannatusta keneltäkään?
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 huoli ja perehtyneisyys tähän historialliseen ammatillisen koulutuksen reformiin. Niin kuin puheenvuorossani sanoin, niin jos ja kun se nyt todennäköisesti viedään hallituspuolueitten äänin lävitse, sen vaikutus tulee olemaan monen vaalikauden ylittävä. Sen vuoksi olen aidosti pettynyt siihen, ettei esimerkiksi tässä rahoitusasiassa tultu sen verran vastaan, että olisi löydetty yhteinen näkemys siitä. Lakiesityksen perusteluissakin hallitus itse toteaa, että 82 prosenttia koulutuksen järjestäjistä koki tämän rahoitusjärjestelmän ongelmallisena,
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Herra puhemies! Tässä rahoitusjärjestelmässä siis siitä isosta kuvasta kaiketi ollaan kohtuullisen yksimielisiä, siis siitä, että rahoitus määräytyy perusrahoitusosuudesta ja jonkunsuuruisista osuuksista, joita määrittelee tutkintojen määrä ja toisaalta sitten työllistyminen ja jatko-opintoihin pääsy. Sitten se ero on siinä, onko se perusrahoituksen osuus 50 vai 60 prosenttia, niin kuin moni asiantuntija esitti. Miksi he sitä esittivät, sitähän kysyimmekin monelta asiantuntijalta. He ajattelevat, että se olisi ehkä vähän turvallisempi lähtö. Kaikkihan perustuu ennakointiin, kun on valtavan kokoisesta reformista kysymys, eli ei siinä mitään tieteellistä evidenssiä ole, että juuri siinä kohtaa menisi se raja. Arvelisivat, että se olisi vähän turvallisempi.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Ammatillinen koulutus on tärkeä tulevaisuusinvestointi. Se on sitä sekä yksilölle että yhteiskunnalle. Tässä hallituksen esityksessä on kyseessä merkittävä ammatillisen koulutuksen reformi. Se koskettaa arviolta noin 300 000:ta opiskelijaa. Noin puolet perusopetuksen päättävistä jatkaa ammatillisessa koulutuksessa, ja ammatillisessa aikuiskoulutuksessa opiskelee noin 150 000 aikuista. Uudistuksessa on paljon hyvää, ja kaiketi kentällä on tietoisuus siitä, mitä tuleman pitää, mutta kipukohtia kuitenkin on. Keskeisin huoli hallituksen esittämässä ammatillisen koulutuksen reformissa liittyy uudistuksen tavoitteisiin suhteessa käytettävissä oleviin resursseihin. Hallitus on tekemässä merkittäviä muutoksia ammatilliseen koulutukseen samaan aikaan, kun koulutukseen tehdään huomattavan suuria leikkauksia. Valtion vuoden 2017 tulo- ja menoarviossa ammatilliseen koulutukseen kohdistettiin 190 miljoonan euron leikkaus. Tämä on tarkoittanut irtisanomisia ja muun muassa tärkeän lähiopetuksen vähentämistä. Leikkauksilla on ollut vaikutusta työilmapiiriin. Irtisanomisten myötä on muiden työtaakka kasvanut. Kiire ja kuormittavuus ovat lisääntyneet, mikä heijastuu kielteisesti opetukseen ja sitä kautta oppimistuloksiin. Useat tahot ovatkin esittäneet huolensa ammatillisen koulutuksen tason heikentymisestä. On arvioitu, että leikkauksista prosenttia on tekemättä. Tämä tarkoittaa sitä, että ammatillista koulutusta ollaan uudistamassa samaan aikaan todella kovien leikkausten kanssa. Kysymys riittävistä resursseista on ilmeinen esimerkiksi hallituksen esittämässä henkilökohtaistamisprosessissa: miten opettajien ja ohjaajien aika tulee riittämään, kun samanaikaisesti resursseja leikataan? Lisäksi on syytä huomauttaa, että hallituksen esityksessä ei työpaikoille olla kohdistamassa erillisrahoitusta siitä huolimatta, että hallituksen esityksessä työelämän vastuulle ollaan siirtämässä huomattava osa koulutuksen kokonaisuudesta. Tämä antaa aihetta kysyä, miten työpaikoilla kyetään turvaamaan laadukas opiskelijan ohjaus, henkilökohtainen kohtaaminen ja tuki oppimiselle. Reformissa työpaikkojen vastuuta ja työmäärää lisätään ilman, että on tarpeeksi kattavasti arvioitu, miten ihmiset työpaikoilla pystyvät kaiken tämän järjestämään. Kysymys on kuitenkin nuorista ihmisistä, jotka tarvitsevat opinnoissaan kokeneen aikuisen ohjausta ja henkilökohtaista palautetta. Uudistuksessa on myös lähiopetuksen osuus ja järjestäminen puutteellisesti huomioitu. jään, puhemies, pohtimaan myös yleissivistävien aineiden opetusta. Tulevatko jatkossa ammattiin opiskelevat nuoret jäämään vaille yleissivistäviä valmiuksia? Kaikkien opintojen tehtävä on kuitenkin antaa eväitä myös oman elämän hallintaan, siis lisätä yksilön henkistä pääomaa. Siitä viime kädessä on kysymys koulutuksessa.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Voisi sanoa, että parempi myöhään kuin ei milloinkaan. Me olemme uudenlaisessa tilanteessa, tarvitaan työelämässä uudenlaista osaamista, ja nuoret ovat erilaisia, ja he tarvitsevat myös erilaisia teitä saada tuon ammattiosaamisen. Pidän myönteisenä tässä uudistuksessa sitä, että henkilökohtaisia opinpolkuja vahvistetaan, ja myös sitä, että työpaikalla oppimisen ja lähiopetuksen suhdetta on tarkasteltu. Meidän pitää seurata koko ajan, niin kuin tässä on tuotu kriittisesti esille, sitä, että meillä on paikkoja, joissa lähiopetuksen määrä on tuotu liian pieneksi. Mutta toisaalta täällä salissa aika ajoin kuulee eri keskusteluissa vähän erilaisia näkökulmia. Toisissa arvostellaan lähiopetuksen määrän vähentymistä, ja sitten taas toisaalta kaivataan työssäoppimista tai työpaikalla oppimisen määrää, ja tämän tasapainon tietysti pitää olla kohdallaan. Ehkä koulutussopimus on malli, joka toimii osalle nuorista ja lisää hyvin valikoimaa aiemmin käytössä olleen ja jatkossakin käytössä olevan oppisopimuksen rinnalla, mutta pitää seurata ja olla valmis myös korjaamaan niitä muutoksia, jos tarpeen tulee. Myönteistä on se, että maamme talouden tilanne on nyt saatu käännettyä ja pystymme tulevina vuosina panostamaan laajasti lisää osaamiseen varhaiskasvatuksesta perusopetuksen kautta ammatilliseen koulutukseen ja siitä eteenpäin korkeakoulutukseen ja tutkimukseen. Eilen täällä käsittelimme
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Hallituksen esitys eduskunnalle ammatillisen koulutuksen uudistamisesta on lähes kaikkien työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa kuultujen asiantuntijoiden mielestä tarpeellista toteuttaa viimeistään juuri nyt. Koko prosessi on mielestäni ollut pitkäjänteistä ja jopa aikaansaavaa, uusia avauksia on tullut. Se myös uudistaa koulutusta niin, että jatko-opiskelumahdollisuudet säilyvät, ja lähentää ammatillista koulutusta työelämään. Tämä on onneksi sekä työllisyydelle että yritysten kasvulle. Halusin kuitenkin tänne tulla tuomaan esille ongelman — joka täällä aiemmin on ollutkin esillä — että tässä esityksessä ei mahdollisteta koulutuskorvausta esimerkiksi työssäoppijan työnantajalle, vaikka siitä työnantajalle vaikka siitä työnantajalle olisi kustannuksia. Otan esimerkin pienestä mutta jalostusarvoltaan merkittävästä työstä, nimittäin metsäkoneenkuljettajakoulutuksesta. Suomessa on noin parituhatta hakkuukonetta, sen lisäksi ajokoneita saman verran, mutta noin 5 000 hakkuukoneenkuljettajaa. Jos tätä verrataan 2,5 miljoonaan muuhun työlliseen, niin se on tietysti pieni alue, mutta jos ajatellaan sitä niin päin, että katsotaan Suomen vientiteollisuuden kymmenen kärjessä olevia vientiartikkeleita, niin niistä on metsäteollisuuden tuotteita puolet. Elikkä meidän vientituloistamme aika merkittävä osa tulee just siitä, että me hakkaamme puuta tuolla metsässä. Nyt me haluamme myös kasvattaa tätä metsänhakkuuta, niin että siihen tarvitaan jopa 15 prosenttia lisää työvoimaa. Nyt tällä hetkellä tämä työvoiman saanti on sen verran pientä, että tällä hetkelläkään ei saada tarpeeksi metsäkoneenkuljettajia. Nyt kun sinä otat kuljettajan työharjoitteluun koulutettavaksi sinne omaan koneeseen — kun suuri osa näistä on yhden koneen, yhden hakkuukoneen, yhden ajokoneen, yrityksiä — se tarkoittaa sitä, että menetykset tuotannossa ja samalla tulovirrassa ovat merkittäviä siltä osalta, kun tehdään sitä harjoittelutyötä. Kun tätä harjoittelutyötä tarvitsee tehdä kokemusten mukaan noin vuoden verran, että ollaan sillä tasolla, että voi tehdä työtä niin, että isännälle jää siitä vielä vähän rahaa, niin tähän kiinnittäisin huomiota, että se mahdollistettaisiin ehkä muilla
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! Edustaja Jarva käytti hyvän puheenvuoron, ja oli tärkeää, että nämä sivistysvaliokunnan, lähinnä hallituspuolueitten, neuvottelemat lausumat esiteltiin. Ne ovat oikeasti hyviä, ja kiinnitän nyt vain huomiota tähän rahoituksen lausumaan, joka päättyy: "arvioidaan myös perusrahoituksen riittävyyttä". Tässä yhteydessä on nyt kuitenkin sanottava ääneen se, että tässähän on kohtuullisen pitkä siirtymäkausi. siirtymäkausi. Perusrahoituksen vaikuttavuushan on nyt lyhyellä aikavälillä jo se, että kun se perusrahoituksen taso on vain 50 prosenttia — asiantuntijat esittivät suurin osa 60, osa 70 — ja kun oppilaitoksen kiinteät menot ovat kaksi kolmasosaa eli ylittävät merkittävästi tämän perusrahoituksen,
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa herra puhemies! Hyviä käytettyjä puheenvuoroja, joista on yhteen pakko yhtyä. Edustaja Suutari toi erityisen tärkeän sektorin eli konealan koulutuksen tärkeyden. Tuntuu hieman hämmentävälle, että hallitusohjelmassa on niin keskiössä biotalous, joka liittyy metsään, mutta tämä toisen asteen ammatillisen koulutuksen reformi ei erityisesti juuri mahdollista tätä hallituksen kärkihanketta vaan jättää juuri tällä sektorilla kaikkein heikoimpaan osaan sen pääomavaltaisen sektorin, missä ammatillisen koulutuksen laitteiston hankinnat ovat erittäin kalliita. Juuri tällä sektorilla pitäisi mahdollistaa ja olla uskallusta siihen, että ammattioppilaitokset ja yritykset voisivat tiivistää yhteistyötään niin, että yritykset voisivat sitoutua työpaikoilla tapahtuvaan oppimiseen siten, että oppilaitokset yhdessä tekevät yhteisiä konehankintoja, joilla subventoidaan sitä. sitä. Näissä 1 300 suomalaisessa metsäalan yrityksessä, joissa on keskimäärin noin 1—2 konetta — on toki isompiakin — eivät resurssit kerta kaikkiaan riitä siihen, että sinne voisi mennä työssä oppimaan koulutussopimuksella taikka oppisopimuksella. On aivan täysin mahdoton tilanne ajatella, että yritys, jossa on kaksi taikka kolme konetta,
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Jos ymmärsin oikein, edustaja Andersson totesi täällä, että nuoret eivät erityisesti kaipaa opintojen henkilökohtaistamista ja tämmöistä yksilöllistä opinpolkujen järjestämistä ja niin edelleen — jos ymmärsin siis oikein. Minun mielestäni nimenomaan sitä tarvitaan, ja erityisesti tarvitsevat tietenkin ne nuoret, jotka ovat vaarassa syrjäytyä. He tarvitsevat tukea ja apua jo peruskoulussa, me tiedämme kaikki sen. Erityisen hyvä esimerkki siitä, mitä räätälöidyt opinpolut ja räätälöity oppiminen voivat tarkoittaa, on mielestäni Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos-palvelukokonaisuuden työ ja sen hyvät tulokset. Siellä nimenomaan räätälöidyillä malleilla on saatu suorittamaan opintoja, kouluttautumaan ja pääsemään työelämään
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! Viittasin itse asiassa Nuorisotutkimusverkoston asiantuntijalausuntoon, jossa he toteavat, että viimeaikaisten nuorisotutkimusten mukaan, kun on kysytty ammattia opiskelevilta nuorilta, mitä he koulutukselta ja opetukselta toivovat ja kaipaavat, tuli ilmi, että eivät kaipaa niinkään yksilöllisiä vapauksia vaan pikemminkin pysyvyyttä, ennakoitavuutta ja selkeää rytmiä. Eli se liittyy siihen, miten opetusta on järjestetty, ja kytkeytyy tähän isoon huoleen, mikä nyt on rahoituksen vähenemisestä yhdistettynä henkilökohtaistamiseen:
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa puhemies! Moneen kertaan on todettu, että uudistus on iso, historiallinen, ja siksi on tärkeää, että tätä seurataan ja tuetaan sitten kentällä. Tämä, että me saamme vuosittain tiedon, miten tämä etenee, on erittäin hyvä juttu, mutta tärkeää siinä olisi se, että pitäisi kyetä ryhtymään myös muutoksiin, jos on tarvetta tässä. Esimerkiksi nämä esille otetut kalliit ja pienet alat, niille koulutus: kyllä siinä tarvitaan valtakunnallista ohjausta ja erityisesti sitä seurantaa sitten, että siinä ei mentäisi pahasti hunningolle tämän uudistuksen takia. Tässähän on myönteisenä asiana se, että asiakaslähtöisyys lisääntyy. Se lisääntyy sen opiskelijan kohdalla, mutta se myöskin palvelee yrityksiä jatkossa paremmin. Edellisissäkin pykälissä on kovasti puhuttu tästä uudistumisen tarpeesta ja nopeasta reagoinnista, ja tietyllä tavalla tällä reformilla pystytään tähän, eli ammatillisen koulutuksen reformi auttaa vastaamaan näihin yritysten tarpeisiin, ja minä itse asiassa toivon, että oppisopimuskoulutus saisi tästä ammatillisen koulutuksen reformista ihan uutta vauhtia, kun tässähän on mahdollisuus räätälöidä
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 lisärahoitusta tultaisiin käyttämään erityisesti henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman käyttöönottoon, myös sen digitalisointiin, ja näitä skaalautuvia malleja ja semmoista yleispohjaa myös pystyttäisiin käyttämään sitten koko Suomessa, saataisiin sitä kansallista kehitystyötä vietyä eteenpäin. Myös työpaikkaoppimisen Suomen mallin luomiseen halutaan tätä rahoitusta käyttää ja myös erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden huomiointiin. Se, mikä on erityisen tärkeää myös tässä nostaa esiin, on tämä uusi koulutussopimus, joka siis korvaa tämän työssäoppimisen, tämän aikaisemman mallin, ja siinä on erityisen tärkeää nostaa esiin se, niin kuin tuossa valiokunnan mietinnössä oli nostettu esiin, että tietyillä aloilla on haastetta tämän koulutussopimuksen käyttöönottamisessa, juurikin näillä aloilla, joilla on kalliit laitteet käytössä, muun muassa metsäkoneyrityksissä ja
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-28 Olen oikeastaan nyt sitten pitkähkön ajan kuluessa jotenkin hyväksynyt ja tullut sinuksi sen kanssa. Olisin nimittäin itse lähtenyt kehittämään paljon, paljon määrätietoisemmin oppisopimuskoulutusta, oppisopimuskoulutusjärjestelmää. Nyt tämä koulutussopimus jo käsitteenä on jossain määrin haastava ja ongelmallinen. Siinähän on vielä kysymys siitä, että koulutuksen järjestäjä, siis oppilaitos, ja työpaikka, yritys, tekevät tämän koulutussopimuksen ikään kuin nuoren puolesta. Kaikki hyvät tulokset jäävät nyt sitten riippumaan siitä, kuinka hyvin ja kunnianhimoisesti tämä henkilökohtainen opetussuunnitelma tämän nuoren kanssa tehdään. Uskon, että se halutaan tehdä mahdollisimman hyvin, ja silloin, kun se siellä työpaikalla hoidetaan hyvin hyvän työpaikkaohjaajan ja sitoutuneiden henkilöiden kautta, tulos tulos voi olla oikeinkin hyvä. Mutta se, mistä kannan varsin paljon huolta ja mistä valiokunnassa kyllä puhuttiin avoimesti, syvällisesti ja hyvinkin, on se, että kun nyt on mahdollista, että tämä koulutussopimuksen kesto voi olla pitkäkin — itse asiassa me äänestimme siitä pykäläkohtaisesti ja me olisimme halunneet, että se on puoli vuotta — niin miten siellä työpaikkaopetuksen yhteydessä sitten nämä ammattisivistävät, yleissivistävät aineet ja aiheet opetetaan. tärkeä ja merkittävä kysymys. En nyt halua nostaa tässä tätä jatko-opintokelpoisuutta millekään jalustalle, koska olen itse myöskin sitä mieltä, että hyvä ammattitutkinto on kaiken lähtökohta, ja sitten jos nuori haluaa kehittää sitä omaa ammattitaitoaan myöhemmin työelämässä oltuaan, on mahdollisuus suorittaa erikoisammattitutkinto ja saada tavallaan tämmöinen erityisammattimiehen ja -naisen asema ja status. Mutta ehkä tällä puheenvuorollani nyt itseäni haluan rauhoitella. Seurataan nyt hyvin tarkasti sitten tämän koulutussopimuksen käyttöönottoa.
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 aikaisemmin on ollut selkeä kannustin kouluttaa se nuori nimenomaan aina sillä perinteisellä tavalla, siitä on saanut melkein puolet enemmän rahaa. Nyt sitten saa saman verran rahaa siitä uudessa järjestelmässä, kouluttaapa nuoren oppisopimuksella tai sitten perinteisessä oppilaitosmuotoisessa koulutuksessa. Se on iso muutos ja merkittävä kehitysaskel. Ja sitten näkisin kyllä myös tämän koulutussopimuksen isona askeleena oppisopimuskoulutuksen kehittämisen suuntaan. Siitähän on tarkoitus rakentaa jouheva polku ja siirtymä koulutussopimuksesta oppisopimuskoulutukseen, joka on sitten jo työsopimusmuotoinen koulutus. Ensin työelämä vähän tutummaksi ja sitten oppisopimuskoulutukseen. Puhemies! Se, mitä halusin vielä lopuksi, tämän hyvän keskustelun päätteeksi sanoa, oli, että kyllähän tässä moni asia palautuu siihen, uskommeko me tähän reformiin: lähdemmekö siitä, että varmasti ei tule mikään onnistumaan, jopa tekemään töitä sen eteen, että ei onnistuisi, vai lähdemmekö tekemään töitä sen eteen, että tämä onnistuu. Tämähän on valtavan mittaluokan harjoitus. Voidaan puhua koulutuksen sotesta, eli erittäin isosta asiasta, ammatillisen koulutuksen sotesta. Vaatii muutoksia, ajattelutavan muutoksia varmaan meillä poliitikoilla, opiskelijoilla, opettajilla, koulutuksen järjestäjillä, ministeriössä. Olemme uuden edessä, ja ennen kaikkea meidän pitää uskoa meidän nuoriin.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 puhemies! En voi olla kommentoimatta edustaja Puumalan puheenvuoroa, koska siinä ikään kuin rivien välistä oli luettavissa jonkunlainen kritiikki opposition suuntaan. Kyllähän me olemme kaikki sitoutuneita siihen ja olemme kaikki olleet sitä mieltä, että on äärimmäisen hyvä, että ammatillista koulutusta kehitetään, ja pidämme ammatillista koulutusta ylipäätään erittäin suuressa arvossa ja toivomme, että tämäkin uudistus onnistuu parhaimmalla mahdollisella tavalla, ja se on kyllä tuotu esille moneen otteeseen niin valiokuntakäsittelyn yhteydessä kuin täällä salissa. Mutta on kyllä aiheellista myöskin — ja mielestäni se on osa sitä kehittämistyötä, mitä tehdään — että tuodaan esille niitä huolia, jotka liittyvät tähän uudistukseen, tiettyihin kipukohtiin, esimerkiksi juuri tämä lähiopetuksen määrä tai ohjauksen määrä, koulutussopimukseen liittyvät yksityiskohdat ja ennen kaikkea tämä rahoituksen leikkaamisen suhde tähän uudistukseen ja se, miten se tulee näkymään siinä oppilaitosten arjessa, koska siitä myöskin opettajat ja opiskelijat ja monet muutkin asiantuntijat, jotka tekevät päivittäin töitä ammatillisen koulutuksen kanssa, kaikki nostavat näitä samoja huolia esille.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 työelämäpuolella kouluttaa aikuisia sekä nuoria, ja hän on kiinnittänyt huomiota siihen, että tämä lähiopetuksen mahdollistaminen koulutussopimuksen puitteissa ei kerta kaikkiaan tule onnistumaan. Hän oli erittäin murheellinen siitä, kuinka näin voidaan mennä se edellä, että luullaan, että mahdollistetaan työssäoppiminen, kun leikataan rahaa juuri sieltä puolelta, missä niitä resursseja pitäisi olla, että nämä koulutussopimukset voisivat mahdollistua. Mutta nyt kun on ministeri paikalla, niin täytyy metsäkonepuolelle ja konealan puolelle yksi hento toivomus esittää: että meillä voitaisiin ministeriössä sillä puolella, joka vastaa siitä sektorista, kuinka meillä nuoret voivat ruveta ammattia harjoittamaan siellä metsäkonepuolella. Meillä isät ja äidit vievät nuoriaan töihin, missä nuorilla on 16-vuotiaana oikeus käyttää kaivuria ja metsäkonetta, mutta heillä ei ole oikeutta viedä
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 Arvoisa herra puhemies! Käsittelemme kansalaisaloitetta. Niitä on toimitettu kaikkiaan 18 kappaletta tänne eduskuntaan, ja pelkästään tämä todistaa sen, että kansalaisaloitteella on merkitystä ja ihmiset ovat ottaneet sen omakseen yhtenä vaikuttamisen kanavana. Pelkästään se on tärkeä asia demokraattisessa yhteiskunnassa, jossa haluamme, että ihmiset osallistuvat poliittiseen päätöksentekoon. Tämä on yksi keino saada asioita agendalle ja eteenpäin. Kansalaisaloitteita on tehty kaikkiaan 624 kappaletta, joista siis 18 on ylittänyt tämän 50 000:n rajan. Nyt tähän varsinaiseen käsittelyssä olevaan aloitteeseen: Tämähän on yksi semmoinen vakiokysymys, joka vaalikoneessa tulee vastaan, ja olen siihen vastannut aina, kannatan kellojen siirtelyn lopettamista. Nyt sitten olemme tässä tilanteessa, että ehdotus on kansalaisaloitteessa — siis aloite ei ole tarkkarajainen, vaan se on ehdotus lainvalmisteluun ryhtymisestä. edustaja Heinonenkin totesi, tämä ei ole pelkästään Suomesta kiinni, vaan tämä on EU-direktiiviin liittyvä asia. Mutta tietysti me voimme täällä eduskunnassa ottaa kannan ja velvoittaa omia neuvottelijoitamme siihen suuntaan toimimaan EU:ssa, että muutos saadaan aikaan. Suomessa kesäaikaa on käytetty vuodesta 81 lähtien ja kokemuksia on myös sotavuosilta. Sotavuosilta on kokemuksia myös muista maista, kuten Saksasta ja Isosta-Britanniasta, joissa kesäaika otettiin käyttöön ensimmäisen maailmansodan aikana tiukassa sotatalouden tilanteessa. Tavoitteena olivat säästösyyt, lähinnä energiaan Tässä mainittiin unirytmi: Biologinen rytmi häiriintyy joksikin aikaa, joillakin pidemmäksi aikaa, joillakin lyhyemmäksi aikaa. Sillä saattaa olla vaikutusta liikenneturvallisuuteen, kun ajovireys on heikentynyt. Työturvallisuuteen voi olla omat vaikutuksensa, ja maatalouden ja eläinten näkökulma tässä tuli myös hyvin esille. Siirtely aiheuttaa myös piilokuluja, joita todellakin on vaikea mitata. Jokaisessa taloudessa on useita kelloja, ja näitä kelloja nykyään upotetaan mitä ihmeellisimpiin laitteisiin, ja täytyyhän niitä sitten siirrellä, ettei tulisi virheitä — välillä ihmettelen, onko aivan pakko laittaa jokaiseen laitteeseen kello, kun se ei sen laitteen toimintaan sinänsä mitenkään vaikuta. Aikataulumuutoksia joudutaan tekemään joukkoliikenteessä, ja se tietysti, kun aikatauluja rukkaillaan ja junat seisovat yöllä tunnin ja näin pois päin, aiheuttaa myös välillisiä kuluja ja välittömiä kuluja. Suomessa sinänsä on ihan sama, miten keskitalvella kelloja siirrellään, pimeää on joka tapauksessa. Yksi kuukausi keväällä ja yksi kuukausi syksyllä on se aika, jolloin saadaan saadaan iltapäivästä lisää valoa. Sitten, kuten arvoisa puhemies totesi, tämä lähetetään liikenne- ja viestintävaliokuntaan, joka sitten kuuntelee harkintansa mukaan asiantuntijoita. Valiokunnan on ehkä hyvä harkita myös sitä vaihtoehtoa, että pyytäisivät joltakin toiseltakin valiokunnalta lausuntoa. Asia koskee sosiaali- ja terveysvaliokuntaa terveysnäkökulmasta, ympäristövaliokuntaa
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-28 halutaan luopua kellojen kesäaikaan siirtämisestä. Mielestäni aloite on hyvä ja kannatettava. Tein itse viime vuoden huhtikuussa toimenpidealoitteen kesäajasta annetun valtioneuvoston asetuksen kumoamisesta. Nykyisellä kesä—talvi-vaihtelulla on useiden tutkimusten perusteella merkittäviä ter-veydellisiä kuten myös taloudellisia vaikutuksia. Ihmisen biologisen vuorokausirytmin häiriintymisen seurauksena on pitkäaikaisia väsymystiloja ja terveysriskejä. Sydän- ja verisuoniterveyshaitat ja oppimiseen liittyvät ongelmat sekä negatiiviset vaikutukset elämän ja arjen ja työelämän haasteisiin lisääntyvät. Nämä oppimisvaikeudet liittyvät luonnollisestikin kouluun, ja kesäaikaan siirtymisen jälkeen on kouluissa todettu oppilailla väsymystä ja rauhattomuutta. Tutkimuksissa on esimerkiksi todettu, että kun siirrytään kesäaikaan, katoaa meiltä yksi tunti vuorokaudesta ja unta saadaan vähemmän, ja samalla häiriintyy ihmisen sisäinen kello. Sitä synkronoi erityisesti valo ja sen vaihtelu. Sisäinen kello on monimutkainen järjestelmä, johon osallistuu monia eri tekijöitä. Aivojen hypotalamuksessa oleva alue toimii eräänlaisena keskuskellona, joka koordinoi koko kellosysteemiä. Sisäinen kello vaikuttaa moniin fysiologisiin tekijöihin, kuten hormonituotantoon ja lämmönsäätelyyn, mielialaan sekä immuunijärjestelmän toimintaan. Itse asiassa tämä on niin vakava juttu, että voisi sanoa, että kellojen siirtely voi tappaa. Sisäisen kellon häiriintyminen on tutkimuksissa myös liitetty nimenomaan kuolleisuuden lisääntymiseen. Kellojen siirto saattaa laukaista tekijöitä, jotka aiheuttavat infarktin vasta muutaman päivän kuluttua. Infarktiriski lisääntyy noin 15 prosentilla siirron jälkeisenä päivänä. Syöpää sairastavat potilaat saivat aivoinfarktin 25 prosenttia todennäköisemmin kellojen siirtämisen jälkeen kuin muuna aikana. Lisäksi yli 60-vuotiailla todettiin riskin kohonneen 20 prosenttia. Kesä- ja talviajan poistamisella säästettäisiin myös työaikaa ja rahaa, sillä kesäaikaan siirtyminen aiheuttaa monenlaisia suunnittelu- ja ylityökustannuksia. Työvireen laskun seurauksena koneiden käyttö- ja liikenneonnettomuusriskit kasvavat, niin kuin täällä aiemmissa puheenvuoroissa on todettu. Myös nämä maatalouteen liittyvät liittyvät ongelmat on aikaisemmissa puheissa todettu. Eri maiden hallitukset ovat perustelleet kesäaikaa usein energiansäästötoimenpiteenä. Suomessa tehdyt tutkimukset kuitenkin ovat osoittaneet, ettei kesäaikaan siirtyminen ole aiheuttanut näkyvää energiankulutuksen vähentymistä. Pohjoisessa meidän pitkät kesäpäivät luonnollisesti vähentävät Kesä- ja talviajalla on myös ajateltu päivänvalon tahdistamista työpäivän mukaan. Työajan ja kesäajan vastaavuutta ajatellen taas voidaan kysyä, mitä sitten saavutetaan työpäivän ja kesäajan ajastamisella, kun kesä- ja talviaikaan siirtymiset aiheuttavat vakavia terveysriskejä sekä kalliita erityisjärjestelyjä, kuten aikataulurukkauksia. Kesäaikaan siirtymistä ei käytetä lainkaan esimerkiksi Islannissa, Venäjällä, Intiassa eikä Kiinassa.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 Siksipä pärjään nyt näillä pienillä lapuilla sen suhteen, mutta haluan ensinnäkin kommentoida edustaja Heinosen tuomaa ideaa aikavyöhykenäkökulmasta. En voi olla samalla kannalla sen suhteen, että me töissä käyvät ihmiset olisimme vailla päivänvaloa siinä vaiheessa niin pitkään, että aurinko paistaisi jo aamuisin ja me jäisimme sitä töiden jälkeistä auringonvaloa vaille vallan pidemmäksi aikaa. Siinä mielessä haluan, että me työläisetkin voisimme nauttia auringosta silloin, kun se meillä tässä maassa paistaa. Minun mielestäni nämä terveydelliset haitat ovat johdettavissa jo helpomminkin siltä osin, että vuorotöissä on todettu, että nopea kierto on parempi kuin se, että meillä on pitkiä vuoronvaihtovälejä, ja tämä on erittäin pitkä vuoronvaihtoväli, että meillä näin harvakseltaan tapahtuu tämä muutos. Edustajat Turunen ja Heinonen molemmat toivat maatalouden osalta erittäin selkeästi sen seikan esille, että emme me voi tavallaan edellyttää, että jotkut meidän takiamme muuttavat kelloa, kun joku sitä ulkopuolelta edellyttää. Haluankin kysyä ministeriltä tässä yhteydessä, onko meillä mahdollista hakea notifikaation kautta omaa kansallista mahdollisuutta säädellä niin, että me päätämme täällä kansallisesti, mikä on meidän mahdollisuutemme erkaantua kansalaislakialoitteen mukaisesti tästä rytmistä ja tulla siihen, että meillä on vain yksi aika, jota noudatamme.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-28 on tuotu esiin, mutta itse tämän kansalaisaloitteen tavoitteenahan on, että kellojen siirrosta luovutaan ja käytetään jatkossa vain niin sanottua normaaliaikaa. Mielestäni tämä on tärkeä ja tarpeellinen muutos, vaikka Suomea sitoisikin Euroopan komission kesäaikadirektiivi. Tällä kyseisellä direktiivillähän on pyritty yhdenmukaistamaan eri EU-valtioiden kesäaikaan siirtymiskäytännöt logistisista syistä sisämarkkinoiden hyväksi. Kesäaikaan siirtyminen alkoi Euroopassa Britannian ja Saksan johdolla, ja Suomi siirtyi kesäaikaan pysyvästi vuonna 81. Toivon sydämestäni, että jossain vaiheessa palaisimme takaisin, eli mielestäni nyt on oikea aika selvittää, miten jatkossa palataan niin sanottuun normaaliaikaan takaisin.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-06-28 herra puhemies! En ole vielä koskaan sanonut, mutta nyt sanon: missä EU, siellä ongelma. Sieltä todennäköisesti tämä ratkaisu löytyy. Haluan kyllä antaa kiitosta ministeri Bernerille siitä, että olette jälleen kerran täällä paikalla odottanut pitkän keskustelun tämän kansalaisaloitteen käsittelyä ja kuunnellut myös tämän koko varsin yksituumaisen lähetekeskustelun läpi. Tämähän tulee EU-direktiivistä 200/84/EY, ja sen muuttamisesta on tietysti kyse. Kysyn oikeastaan vähän samaa, mitä edustaja Myllykoski tuossa kysyi: kun nyt täällä paikalla ahkerana olette, niin mielellämme kuulisimme, minkälaisena te näette ne mahdollisuudet ja mikä on teidän käsityksenne siitä, että jos me täältä saamme yksituumaisen tahdon
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Kuten tässä on käynyt ilmi, keskustassa on kyllä vahvaa kannatusta, ja olen huomannut, monessa muussakin puolueessa, tälle asialle. Itsekin kuulun niihin ihmisiin, jotka tuota aloitetta kannattavat. En tiedä, onko tämä nyt maailman tärkein asia tai Suomenkaan tärkein asia, mutta kuitenkin ihan todellista arkea monelle suomalaiselle, ja keskustelu aina silloin, kun näihin päivämääriin tullaan, herää yhä uudelleen. Itse ajattelen myös niin, että tuolla EU:n päässä on isompiakin umpisolmuja pystytty avaamaan ja ratkaisemaan, aika tiukallekin vedettyjä, ja myös täältä Suomen päästä asetettuja isompiakin umpisolmuja, eli ehkä maalaisjärjellä ajateltuna tämäkin solmu voitaisiin avata. Tästä ei tarvitsisi tulla asiaa, jota kaikki kannattavat mutta joka ei kuitenkaan mihinkään etene. Tätä taustaa vasten kysyisin myöskin ministeriltä, jota myös kiitän, että olette täällä edelleen ahkerasti paikalla, miten itse ajattelette tuon prosessin. Mikä olisi realismi siinä, jos ja toivottavasti kun eduskunta päätyisi tätä aloitetta kannattamaan, miten tuo voisi EU:n päässä
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-28 ja hoitaa EU:ssa sillä tavalla, että Suomi voisi siirtyä yhteen aikaan. Ei Euroopassa ole yhtenäistä aikaa. Meillä Euroopan sisällä on aikavyöhykkeet joka tapauksessa, me emme samaa aikaa Eurooppaan saa. Tätäkin taustaa vasten ajatellen Suomi voisi kyllä pysyä yhdessä ajassa niin, että tästä kellojen siirtämisestä, josta on todellakin terveyshaittoja, merkittäviä terveyshaittoja, merkittäviä terveyshaittoja, pitäisi päästä eroon. Täällä edustaja Puumala sanoi, että ehkä tämä ei ole niitä tärkeimpiä asioita ei maailman tärkein asia eikä ehkä Suomenkaan tärkein asia — mutta minä pidän tätä erittäin tärkeänä asiana joka tapauksessa. Se on totta, että kansalaiset antavat tästä hyvin paljon palautetta. Minä ainakin henkilökohtaisesti otan hyvin vakavasti sen palautteen, mitä kansalaisilta saa, ja kun se tulee niin massiivisesti kuin tämän tämän kellon siirtelyn yhteydessä tulee, niin kyllä se on vahva viesti siitä, että kansalaiset kokevat tämän hyvinkin tärkeäksi. Henkilökohtaisesti voin sanoa, että minä olen näistä kellonsiirtelyistä jokseenkin hyvin selviytynyt. Pientä väsymystä ehkä on voinut olla silloin keväällä. Mutta sellaisille ihmisille, joille tämä rytmi on erityisen tärkeä
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 Juttu on nimittäin niin, että tämä aloite siitä, että kesäaika lopetettaisiin tästä maasta, on sinänsä ihan perusteltu, mutta niin kuin tämän keskustelun aikana olemme kuulleet, siinä ovat nämä EU-sitoumusten ongelmat, joihin vaikuttaminen ei varmaan tällä aloitteella ihan noin yksioikoisesti käy, koska on tämä mainittu direktiivi siellä takana ja kaikki Euroopan maat ovat siihen sitoutuneet. Minun mielestäni kesäaika joutaisi heittää romukoppaan. Henkilökohtaisesti minun elimistöni on täysin sopeutunut kesä- ja talviaikaan, ihan se ja sama, mikä kellonaika on, siinä ei ole ongelmaa, mutta tiedän, että ongelma on siinä, että monella ihmisellä kellon siirtämisessä on henkinen kynnys siinä, että sitten tunnetaan erilaisia tunnontuskia. Itänaapurimme Venäjähän ei tässä ajassa tietääkseni ole, he elävät sitä omaa aikaansa koko ajan. Kunnioitan heidän itsemääräämisoikeuttaan sikäli, että he ovat pitäneet oman linjansa. oman linjansa. Muistan, että kun Suomi siirtyi uudelle vuosituhannelle vuonna 2000, silloinhan pelättiin aivan kammottavasti tietokonemaailmassa sitä, että koko maailma menee nurin sen tautta, että kun uusi vuosituhat alkaa, tulee erilaisia aikaongelmia tietokoneiden kanssa. Ei tullut mitään ongelmia. Ei yksi tunti sinne tai tänne ole ongelma, mutta minun mielestäni kun kuitenkin nykyajassa eletään eikä ole mitään isoja perusteluita, niin minun puolestani joutaisi lopettaa koko tämä kesäaikasysteemi ja palata hyvään, samaan aikaan
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-06-28 Kesäajan vaikutuksia on selvitetty useaan otteeseen, ja Euroopan komissio on teettänyt selvityksiä viimeksi vuonna 2014. Toistaiseksi komissio on nähnyt kesäajan hyötyjen olevan suurempia kuin haittojen. Tämä voimassa oleva kesäaikadirektiivi on Euroopan parlamentin ja neuvoston 2001 antama direktiivi kesäaikasäännöksistä, ja Suomessa tästä on sitten säädetty valtioneuvoston asetuksella. Kesäajasta luopuminen edellyttäisi oikeastaan sitä, että Euroopan komissiolta saisimme ehdotuksen kesäaikadirektiivin kumoamiseksi, ja itse asiassa Euroopan komissio on vuoden 2016 lopulla luvannut vuoden 2017 aikana Euroopan parlamentille kesäaikadirektiivin muuttamista ja mahdollista mahdollista kumoamista koskevan ehdotuksen. Henkilökohtaisesti luulen, että meidän olisi tehokkainta vaikuttaa nimenomaan tähän sekä parlamentin eli meppiemme kautta sekä siten, että Suomi toimii valtioneuvoston toimesta aktiivisesti komission suuntaan, jotta komissio tämän ehdotuksen sitten myöskin antaa eteenpäin. Luulen, että notifikaatiolla, että erkanisimme tästä direktiivistä, emme pääse kovin helposti eteenpäin. Jos taas sitten kulkisimme suoraan direktiiviä vastaan, niin tarvitsemme ulkoministeriön, sektoriministeriön, valtioneuvoston ja suuren valiokunnan yhteisymmärryksen siitä, että otamme vastaan tämmöisen direktiivin vastaisen toiminnan ja mahdolliset seuraamukset siitä. Itse lähtisin siis mieluiten siitä liikkeelle, että eduskunta antaisi hyvin yksituumaisen evästyksen valtioneuvostolle. Itse olen valmis ja sitoutunut toimimaan aktiivisesti sen puolesta, että asiaa viedään eteenpäin komission kautta. Lähdetään siitä, että pyritään saamaan komissio esittämään parlamentille kesäaikadirektiivin kumoamisen
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-06-28 herra puhemies! En katso, että notifikaatio on direktiivin vastainen prosessi. Tässä ehkä olemme sitten eri linjoilla. Se on nimenomaan sitä, että Suomihan lähtee kansallisesti hakemaan tiettyä omaa oikeutusta tietyille asioille, ja en pidä notifikaatiota
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: uv
Päivämäärä: 2017-06-28 jos eduskunta nyt tähän kansalaisaloitteeseen vastaa myöntävästi ja ministeri on sitoutunut sitten viemään sitä eduskunnan päätöstä eteenpäin tuolla Euroopassa joko tällä menetelmällä, notifikaatilla, tai sitten tekemällä esityksen kesäaikadirektiivistä luopumisesta, niin keinot ovat varmaan ministerille sitten vapaat, kun päästään tähän oikeaan lopputulokseen,
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-06-28 kesäajan kumoamisesta ehdotuksen parlamentille. Jos Suomi lähtisi notifikaatioon, niin pidämme epätodennäköisenä sitä, että saisimme sen menestymään, jolloin jäisi jäljelle sitten itsenäinen erkaantuminen vastoin direktiiviä, mikä vaatisi sitten myöskin sen, että ottaisimme ne seuraamukset huomioon siltä osin. Tämä oli ehkä enemmänkin vastaus edustaja Turusen näkökulmaan, että mitäs sitten. Mutta meidän arviomme ministeriössä on ollut se, että notifikaatio ei todennäköisesti menestyisi tässä yhteydessä. Se vaikuttaisi niin moneen näkökulmaan, jotka on sitten kytketty EU:n sisäiseen yhteiseen aikakäsitteeseen monessakin eri asiassa, puhutaan sitten lentoliikenteestä tai mistä tahansa, jolloin EU ei todennäköisesti kovin helposti antaisi meille
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-06-28 tämä edustaja Kulmalan tekemä aloite menestyy nyt lakivaliokunnassa, ja uskon, että hänen kollegansa, lakivaliokunnan puheenjohtaja ja myöskin poliisi-ammattilainen, edustaja Tolvanen voi tämän asian ottaa vakavasti ja tätä aloitetta viedä eteenpäin. On aivan kummallinen tilanne, että meillä tämän päivän Suomessa rikollisia, jotka hyötymistarkoituksessa tekevät murtoja, tavallaan suojaa lain antama mahdollisuus siihen, että tällaisia varkauksia ei voida sitten kaikilla käytettävissä olevilla järkevillä, laillisilla keinoilla tutkia. nimenomaan teletunnistetietojen saamista — niin kuin edustaja Kulmala hyvin aloitteessaan kuvasi ja puheenvuorossaan kuvasi äsken tätä tilannetta hyvin — ei saisi sitten käyttää? On aivan kummallinen tilanne, että rikollista, joka on varmasti rikkomassa lakia ja vielä törkeällä tavalla — toisen omaisuuteen kajoaminen on juuri sellainen teko mielestäni aina — suojaa lain pykälä ja että hänen tai murtautumistaan sillä alueella ei voida tutkia kaikin teknisin keinoin, mitkä ovat käytössä. Asia on senkin takia allekirjoittaneelle hieman omakohtainen, kun meidänkin kesämökillemme murtauduttiin aikoinaan ja siellä tehtiin tuhoa. Ikävä kyllä tutkimukset eivät johtaneet lopulliseen tulokseen, ei koskaan saatu tietää, kuka se tekijä Lohtuna oli vain ja ainoastaan se, että vakuutukset olivat ajan tasalla ja vahinko rajoittui siihen omavastuuseen, mikä kaikissa vakuutuksissa on. Mutta voin kokemuksesta sanoa, että kun toisen omaisuuteen menee kajoamaan, kotipiiriin tunkeudutaan, niin vaikka kysymyksessä on kesämökki — hyvin rakas ja tärkeä sellainen koko perheelle
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-09-27 sieltä sisältä taas löytyvät suurimmat erät: yhteisöveroarvion korotus 810 miljoonaa euroa ja perintö- ja lahjavero 200 miljoonaa euroa. Lisäksi arvonlisäveroarviota korotetaan 158 miljoonalla eurolla ja autoveron kertymää 32:lla. Nämä ovat erinomaisia uutisia tietysti siitä näkökulmasta, että tämä kertoo toisaalta siitä kasvusta mutta toisaalta siitä, että velanoton tarve vähenee. Miljardi vähemmän velkaa on valtava summa, kun ajatellaan niinpäin, mitä sillä miljardilla tulevaisuudessa voidaan tehdä suomalaisten ihmisten palveluiden eteen. Mutta, arvoisa puhemies, ehkä isoin yksittäinen asia tässä lisätalousarviossa on veteraanien määrärahatason korotus ja turvaaminen. Uskon, että tässä salissa meillä on hyvin vankka yksimielisyys siitä, että tämän maan itsenäisyyden puolesta taistelleet veteraanit ansaitsevat arvokkaan ja hyvän hoidon elämän viimeisinä vuosina ja heille taataan se. Eduskunta teki juhlapäätöksensä, ja päätimme yhdessä lisätä veteraanien kotihoidon palveluihin 20 miljoonaa euroa vuodelle 2017. Alkuperäisen talousarvion mukaan veteraanien kuntoutus- ja avopalvelujen määrärahat olivat yhteensä 41 miljoonaa euroa tälle vuodelle, mutta kun eduskunta viisaudessaan teki tämän päätöksen, se edellytti, että hallitus seuraa veteraanien kuntoutukseen ja kotiin vietäviin palveluihin osoitettujen määrärahojen riittävyyttä, palvelujen toimivuutta ja että hallitus ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin, jotta kaikilla veteraaneilla on mahdollisuus päästä heille tarkoitettujen palveluiden piiriin. Valtionkonttorin selvityksen perusteella on käynyt ilmi, että tälle vuodelle budjetoidut määrärahat eivät tule riittämään kaikille palvelutarpeessa oleville veteraaneille, ja siksi lisäta-lousarviossa esitetään 11,6 miljoonaa euroa lisämäärärahaa veteraanien kuntoutukseen ja kotiin vietäviin palveluihin siten, että rahasta noin 3 miljoonaa euroa kohdennetaan rintamaveteraanien kuntoutukseen ja noin 8, 5 miljoonaa euroa veteraanien kotona asumista tukeviin palveluihin. Arvoisa puhemies! Maksamme tässä kunniavelkaa. Mielestäni tämä on erinomaisen tärkeä asia, ja olen ylpeä siitä, että eduskunta on yhdessä tämän juhlapäätöksen tehnyt, ja totean, että hallitus
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-09-27 On hienoa, että verotuloarviot nousevat ylöspäin, ja se vaikuttaa tietenkin velanottoon. Toivottavasti hallitus miettii myös näitten rahojen osittaista käyttämistä eriarvoisuuden torjumiseen. On myös hienoa, että valtioneuvosto satsaa veteraanien kotipalveluihin.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-27 puhemies! Tällaista näin myönteistä lisätalousarviota ei ole tainnut olla aikoihin. Verotulojen arvioidaan kasvavan lisää nyt yli miljardin, ja vastaavasti nettovelanottoa voidaan suurin piirtein samalla summalla pienentää. Talouskasvun hedelmät näkyvät yhteisöveron vahvana kasvuna. Saattaa olla, että tuo kasvu tänä vuonna jopa ylittää 3 prosenttia ja nämä yhteisöveroarviot vieläkin tästä nousevat. Kaiken kaikkiaan tämä budjetti on loistava uutinen pitkään taantumassa kituuttaneelle Suomelle ja meille kaikille.
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-27 Isäni, joka oli viisi vuotta sodassa ja kuoli pari vuotta sitten, katkeroitui — ei sodasta vaan siitä, että hän kuuli televisiossa erään merkittävän turkulaisen poliitikon, joka ei ollut Orpo, toteavan, että miksi menitte sinne. Tänään voimme viettää sen takia, miksi sinne mentiin, 100-vuotispäivää. Haluan kiittää toista turkulaispoliitikkoa siitä, että olette valmistellut asian oikeaan suuntaan.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-09-27 että eilen, kun veteraanijärjestöt kävivät taas kerran — he tulevat joka vuosi — he sanoivat, että nämä rahat, mitkä nyt luvataan, eivät vielä riitä
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! On erittäin tärkeää, että vihdoinkin talouden käänne on tapahtunut. Kuten huomaamme tästä lisätalousarvioesityksestä, lähes miljardilla pystytään verotulokertymää korottamaan yli miljardilla pystytään verotulokertymää korottamaan — millä on erittäin suuria vaikutuksia siihen, mitenkä esimerkiksi maan velkaantuminen pystytään taittamaan. Se, että ensi vuodelle otetaan 2,5 miljardia euroa vähemmän velkaa kuin kuluvalle vuodelle, kertoo siitä, että kaikki ne monet vaikeat toimenpiteet ovat auttaneet siihen, että työllisyys on lähtenyt nousuun ja samalla pystytään velkaantumistakin taittamaan.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-09-27 Talouden hyvä kasvuvauhti ei johdu, kuten tiedämme, yksinomaan nykyisestä hallituksesta, mutta kyllä hallituksen politiikalla on ollut oma talouden tilannetta vakauttava ja kasvua tukeva merkityksensä. Me näemme, että se työn linja, jota kokoomus on vaatinut ja jota hallitus on noudattanut — eli työntekoa ja yrittäjyyttä tuetaan muun muassa verotuksen keinoin — toimii ja verotulot kasvavat. Siis verotulot kasvavat, vaikka on tehty veronkevennyksiä, kun talouskasvu tuo lisää työtä ja sitä kautta lisää verotuloja.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-09-27 puhemies! On hienoa, että verotulot ovat kasvaneet ja talous menee ennustettua paremmin. Nyt on nähtävissä, että opiskelijat ovat ihmisryhmänä se, jolta nyt viime vuosina on leikattu kaikista eniten ja jonka toimeentulo on euromääräisesti eniten heikentynyt. Kuitenkin nyt on annettu uusi asumistuen leikkausesitys, jossa ollaan tekemässä asumistukeen lisäleikkauksia, jotka kohdistuisivat erityisesti, ja mielestäni myöskin aika absurdisti, kimppa-asujiin, joita ovat usein nimenomaan nuoret ja opiskelijat. On myös kyseenalaista, koituuko tästä lopulta edes valtiontalouteen säästöjä, jos nuoret ja opiskelijat vaihtavat kimppa-asumisensa yksiöihin ja sitä kautta sitten myös yksiöiden kysyntä lisääntyy, vuokrankorotuspaineet entisestään nousevat ja yleisen asumistuen tarve lisääntyy. Eli kun taloustilanne on nyt näin hyvä, eikö näitä lisäleikkauksia opiskelijoiden asumistukeen voitaisi perua?
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-09-27 Arvoisa puhemies! Toisessa lisätalousarviossa on erityisen tärkeää nimenomaan tämä juhlavuoden päätös, että veteraanien kuntoutukseen annetaan lisämääräraha. Etenkin kun heidän määränsä laskee nyt merkittävästi korkean iän vuoksi, on ymmärrettävää, että näitä muita määrärahoja tarvitaan vähemmän, mutta heihin, jotka ovat jäljellä ja ovat pitkään ikään päässeet, satsataan nyt ja se kunniavelka maksetaan, mikä meillä heille on. Mutta, arvoisa puhemies, tästä yleisestä asumistuesta ja näistä asumistukimenoista: Haluaisin muistuttaa edelleen erityisesti opiskelijoitten kohdalla siitä, että kun hyvä päätös siitä, että opiskelijat siirtyvät yleisen asumistuen piiriin, niin nimenomaan pienituloisilla opiskelijoilla — näyttää siltä, että suurimmalla osalla opiskelijoista — heidän käteenjäävä rahansa, tilille tuleva raha opintojen aikana ja tuki valtiolta, on isompi kuin aiemmin, myös erityisesti tähän asumistukeen liittyen. Vaikka tämmöinen toimenpide nyt tässä yhteydessä tehdään, niin opiskelijat tulevat saamaan enemmän tukea — nimenomaan pienituloiset — kuin aiemmin viime keväänä he ovat saaneet.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2017-09-27 voimakkaasti yhtyy tähän veteraanien kuntoutuksen lisämäärärahaan. Tämä on asia, joka pitää hoitaa. Edustaja Rinne kysyi näistä jatkovuosista. Mielestäni juhlapäätöksen henki on se ja eduskunnan tahto on se, että nämä asiat hoidetaan myöskin tulevina vuosina. Tiedetään se, että sotiemme veteraanien ja meidän sankariemme määrä vähenee aika dramaattista vauhtia tällä hetkellä. Siksi tämä budjetoitu määrä laskennallisesti laskee. Mutta mielestäni sekä hallituksen että eduskunnan tulee tästä eteenpäin vuosittain arvioida se todellinen tarve, että se henki, joka jo 100-vuotisjuhlapäätöksessä on, toteutuu. Minusta tämä on se henki, mikä tässä talossa on vallinnut. Sitten edelleen haluan muistuttaa siitä, että vaikka talous kasvaa todella ripeästi, mistä olen äärettömän iloinen, edelleen ensi vuoden budjetti rakennetaan 3 miljardin lainanotolle. Tämän vuoden lainanottoarviota pystyttiin nyt laskemaan miljardilla, mutta se on edelleen 4,4 miljardia. Aivan huikeita summia, kun ottaa huomioon, että meidän lapsemme niitä sitten maksavat takaisin. Siksi ei valitettavasti nyt ole aika säästöjen perumiselle. Jos me me alamme perumaan säästöjä, niin silloin me irrotamme siitä tiukasta ja vastuullisesta finanssipolitiikan linjasta, jolla me olemme päässet siihen tilanteeseen, että lainanotto vähenee. Se ei johdu pelkästään talouskasvusta vaan myöskin siitä, että julkisia menoja on pyritty hillitsemään. Asumistukimuutoksissa, joihin edustaja Yanar viittasi, on tarkoituksena nimenomaan se, että asumistukijärjestelmään tehtävät muutokset myöskin hillitsisivät asumistukimenojen huikeaa kasvua, jonka me olemme nähneet viimeisten vuosien aikana — asumistukimenot 2 miljardia. Samaan aikaan, kun hallitus teki tämän rakenteellisen päätöksen tähän asumistukijärjestelmään, päätettiin siitä, että kaikkein pienituloisimmille tämä kompensoidaan muuta tietä. Mielestäni tästä on pidetty ja pitää pitää kiinni. Opiskelijoiden osalta huomionarvoista on se, että kun opiskelijat siirtyivät opiskelijoiden asumistukijärjestelmästä yleisen asumistukijärjestelmän piiriin, niin tämä päätös tehtiin sillä ajatuksella, että se on kustannusneutraali. Muistikuvani Muistikuvani mukaan se kuitenkin kasvatti menoja 50 miljoonalla eurolla, ja näen, että se on koitunut kuitenkin opiskelijoiden parhaaksi. Se on ollut opiskelijoiden ja heidän järjestöjensä mielestä erittäin hyvä päätös. Mutta ehkä loppuyhteenvetona: meidän pitää pitää kiinni tiukasta finanssipolitiikan linjasta, pitää pitää kiinni tiukoista säästöistäkin, mutta kun liikkumavaraa on, pitää hakea sille ne kaikkein vaikuttavimmat kohteet.