Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Kun tämä hallituskausi alkoi, Suomi oli todella syvässä kriisissä, ihan katastrofin partaalla, edellisten hallitusten ja maailmantalouden ja monen muun syyn takia. Silloin keväällä 15 tehtiin hallitusohjelma, joka sisälsi laajan skaalan uudistuksia — ja myös ikäviä leikkauksia julkisiin menoihin. päätökset vietiin läpi täällä. Luonnollisesti vastustus oli kova, mutta näin kuitenkin tapahtui. Ja tällä hetkellä näemme, että Suomen talous on kääntynyt — kääntyi itse asiassa jo puolitoista vuotta sitten. Ei, edustaja Heinäluoma antaa aivan väärää tietoa. Ei vuonna 2014 vaan 2016—17 vaihteen aikoihin eli tämän hallituksen aikana, siinä vaiheessa, kun vielä perussuomalaisetkin olivat mukana vastuuta kantamassa. — Teimme vakavia ja vaikeita päätöksiä, sen myönnän. Erityisesti leikkaukset olivat kipeitä ja osin sellaisia, joita ei olisi pitänyt tehdä, mutta ne olivat kompromisseja. Myös monenlaisia lainsäädännöllisiä uudistuksia tehtiin, esimerkiksi suuri eläkeuudistus vietiin läpi, jota ei edellinen hallituskausi suvainnut tehdä, koska sosiaalidemokraatit ilmoittivat, että heidän hallituksessaoloaikanaan ei eläkeuudistusta viedä viedä läpi. Se oli valmisteltu kyllä aikaisemmin teidän aikananne. No, se siitä, mutta se oli merkittävä uudistus, ja niin oli myös kilpailukykysopimus, joka tehtiin siis palkansaaja- ja työnantajajärjestöjen kesken ja välisenä. Siinähän hallitus ei ollut osallisena nimellään eikä muutoin, osallistui tietysti sitten niihin jälkipäätöksiin, joita tehtiin muun muassa verotuksen osalta tässä salissa. — Lomarahaleikkauksetkin tekivät työnantaja- ja työntekijäjärjestöt yhdessä, ei eduskunta eikä hallitus, koska palkka-asiat eivät kuulu hallitukselle eivätkä eduskunnalle. Tämä on aivan kirkkaanselvä asia. — Mutta pääasia ja tärkein asia on se, että kilpailukykysopimus tehtiin laajalla yhteisymmärryksellä lopulta, ja se oli todella vahva osoitus suomalaisen sopimusyhteiskunnan toimivuudesta vaikeassa tilanteessa. Esimerkiksi työnantajilta siirrettiin sosiaaliturvamaksuja merkittävässä määrin työntekijöille. Tästä on annettava suuri kiitos ay-liikkeelle, joka tämän hyväksyi. Sitten hallitus tuli veronkevennyksillä työntekijäpuolta vastaan. Myös kansainvälisesti tätä kiky-sopimusta arvostettiin ja ihmeteltiin, että löytyykö tältä planeetalta vielä maa, jossa pystytään sopimaan näin isoista, vaikeista asioista. Onneksi sovittiin ja talous lähti paranemaan. Viime viikolla, kun olin Suomen Pankissa, pääjohtaja Rehn totesi, että kilpailukykysopimuksen vaikutus kilpailukyvyn paranemiseen oli 2,5 prosenttiyksikköä kilpailijamaiden heikon kilpailukykykehityksen ansiosta. Siihen voidaan lisätä 1,5 prosenttiyksikköä lisää, eli 4 prosenttiyksikön paraneminen on tapahtunut, josta 2,5 prosenttiyksikköä siis kilpailukykysopimuksen ansiosta. Hyvä näin. Se oli siis malli, jolla saatiin osaltaan yhdessä monien muiden kansainvälisten tekijöiden ja niin edelleen vaikutuksen kanssa talous kasvuun. Nyt ollaan tilanteessa, jossa hallitus vakavalla tavalla vaarantaa sen sopimusyhteiskunnan, sen kasvun, jonka hedelmiä nyt ollaan keräämässä ja joita todella tarvitaan, työllisyyden paranemisen sekä kansantalouden, valtiontalouden ja julkisen talouden paranemisen tällä pienellä asialla, joka meillä on nyt käsissä. On syntynyt vastakkainasettelu, joka on murtamassa luottamusta yhteiskunnassa. On tulossa uusi säännös, joka johtaa todella pitkäaikaisiin oikeudenkäynteihin ennen kuin löydetään se linja, joka tälle uudistukselle sitten määrittelee vaikutukset. Miten tästä eteenpäin? Hallituksen pitäisi asettaa tavoitteeksi koko