Puhuja: Ilkka Kantola
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Perusteena voi olla tiedustelun kohdistuminen sotilaalliseen toimintaan tai muuhun sellaiseen toimintaan, joka vakavasti uhkaa kansallista turvallisuutta. Tuo muutos oli merkittävä. Kansalaisten oikeusturvan ja demokraattisen yhteiskuntajärjestyksen suojaamiseksi on perusteltua, että uusien tiedusteluvaltuuksien vastapainoksi säädetään samalla vahvasta ja uskottavasta viranomaistoiminnan valvonnasta. Nyt käsittelyssä olevat perustuslakivaliokunnan mietinnöt sisältävät valiokunnan yksimielisen ehdotuksen siitä, miten tuo valvonta on järjestettävä. Pohjana ovat hallituksen esitys tiedustelun laillisuusvalvonnasta ja puhemiesneuvoston ehdotus tiedustelun parlamentaarisesta valvonnasta. Valiokunta esittää, että uuden valvovan viranomaisen, tiedusteluvalvontavaltuutetun, toimivaltuuksia vahvistetaan siihen nähden, mitä ne olivat esityksessä. Kun Helsingin käräjäoikeus käsittelee tiedustelulupa-anomuksia, tiedusteluvalvontavaltuutetulla on käräjäoikeuden istunnossa paitsi läsnäolo-oikeus myös puheoikeus. Tiedustelutoimintaa valvovan viranomaisen puheoikeus on omiaan vahvistamaan tiedusteluviranomaisten paneutumista lupa-anomusten perustelemiseen. Perustuslakivaliokunta esittää, että eduskunta osallistuisi tiedusteluvalvontavaltuutetun valintaan. Tiedusteluvalvontavaliokunnan tulisi saada lausua ehdokkaista ennen kuin valtioneuvosto päättää nimityksestä. Siirtymäsäännöksellä mahdollistettaisiin se, että ensimmäisen tiedusteluvalvontavaltuutetun rekrytointi voidaan aloittaa jo ennen valvontavaliokunnan asettamista. Eduskunnan puolelta valintaan osallistuisi ensimmäisen kerran perustuslakivaliokunta. Parlamentaarinen valvonta toteutettaisiin perustamalla eduskuntaan uusi valiokunta. Valiokunnan tehtävä olisi esitettyä laajempi. Valiokunta valvoisi supon toimintaa kokonaisuudessaan, ei vain tiedustelutoimintaa. Uuden valiokunnan toiminnassa korostuu valiokunnan ja sen jäsenten salassapito- ja vaitiolovelvollisuus. Valvontatehtäväänsä hoitaakseen valiokunnalla on poikkeuksellisen laajat tiedonsaantioikeudet suojelupoliisin toimintaan. Vaikein kysymys asian käsittelyssä on ollut se, onko tarpeen ja voidaanko kansanedustajien sopivuutta valiokunnan jäseniksi tässä tapauksessa arvioida syvällisemmin kuin mikä on vallitseva käytäntö. Perustuslakivaliokunta torjui puhemiesneuvoston ehdotuksessa olleen mallin, jossa eduskunnan puhemies olisi pyytänyt supolta laajan turvallisuusselvityksen valiokuntaan aikovista kansanedustajista. Tätä ei pidetty hyvänä ottaen huomioon puhemiehen poliittinen rooli ja se, että tässä mallissa valvonnan kohdetta, supoa, olisi pyydetty arvioimaan henkilöitä, joita ollaan asettamassa supoa valvovan valiokunnan jäseniksi. Perustuslakivaliokunta, pitkän valmistelun ja koordinaatiotyöryhmän ja parlamentaarisen seurantaryhmänkin ahkeran työskentelyn pohjalta, päätyi esittämään mallia, jossa tietosuojavaltuutettu tarkistaa tiedusteluvalvontavaliokuntaan aikovan kansanedustajan pyynnöstä häntä koskevat tiedot supon rekisteristä. Tietosuojavaltuutettu informoi tarkastuksen tuloksesta kansanedustajaa, ja tarvittaessa käydään arvioiva keskustelu kansanedustajan, hänen eduskuntaryhmänsä puheenjohtajan ja eduskunnan pääsihteerin kesken. Lopullinen päätös edustajan valitsemisesta valiokuntaan tehdään eduskunnan täysistunnossa jatkossa kuten muidenkin valiokuntien osalta, niin kuin nytkin tehdään. Eduskunta päättää siis valiokuntaan valinnasta. Tämän menettelyn voi katsoa ohjaavan edustajia ja eduskuntaryhmiä harkitsemaan omia ratkaisujaan siltä kannalta, miten voidaan parhaiten edistää tiedusteluvalvontavaliokunnan toimintakykyä sen käsitellessä maan turvallisuuden kannalta äärimmäisen herkkiä ja tiukasti salassa pidettäviä tietoja. Tietosuojavaltuutetun tiedonsaantiin nojaava kansanedustajan eräänlainen ennakkoarviointi, siihen liittyvä keskustelu, on uutuus eduskunnan käytännössä. Sen takia sitä työstettiin pitkään. Tähän on kuitenkin päädytty, koska itse tiedusteluvalvontavaliokuntakin on tehtävänsä puolesta uutuus eduskunnassa. Millään muulla valiokunnalla ei tule olemaan, eikä ole, samanlaisia tiedonsaantioikeuksia kuin tällä uudella valiokunnalla. On siis varjeltu uuden valiokunnan toimintakykyä. Arvokasta on, että nyt esitetyllä ratkaisulla on eduskunnassa laaja parlamentaarinen tuki, josta pitää kiittää erityisesti perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtajaa Tapani Tölliä, joka on vetänyt sitkeästi koordinaatioryhmää ja sitä ennen parlamentaarista valmisteluryhmää, seurantaryhmää, jossa näitä erilaisia käsityksiä on yhteensovitettu. Kiitos siitä työstä, jota on tehty.