Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-09-04 Nämä lait korvaisivat julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta, työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta, alueiden kehittämisen ja rakennerahastohankkeiden rahoittamisesta sekä valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi annetut lait. Lisäksi lakia taloudelliseen toimintaan myönnettävän tuen yleisistä edellytyksistä esitetään muutettavaksi. esitys liittyy maakuntauudistukseen ja siihen liittyvään kasvupalvelu-uudistukseen, jossa nämä nykyisten TE-toimistojen ja ely-keskusten järjestämät julkiset työ- ja elinkeino- sekä yrityspalvelut siirretään maakuntien järjestämisvastuulle niin sanotuiksi kasvupalveluiksi. Julkisia rekrytointipalveluja, osaamisen kehittämispalveluja sekä alueiden kehittämisen ja kasvupalvelujen rahoittamista koskevissa laeissa on kysymys näiden kasvupalvelujen niin sanotuista sisältölaeista. Tämä esitys liittyy siis kiinteästi aiemmin annettuun, eduskunnan käsiteltävänä olevaan hallituksen esitykseen laiksi alueiden kehittämisestä ja kasvupalveluista. Julkisia rekrytointipalveluja ja osaamisen kehittämispalveluja koskevassa laissa säädettäisiin palveluista, joita maakunnilla olisi velvollisuus järjestää työmarkkinoiden toimivuuden edistämiseksi. Yksi tämän päivän työmarkkinoiden haasteista on osaavan työvoiman saatavuus samaan aikaan kun suuri joukko ihmisiä on vailla työtä. Näillä maakunnallisilla kasvupalveluilla vastataan osaltaan tähän haasteeseen. Palveluja, joiden saatavuudesta maakunta omalla alueellaan vastaisi, olisivat nykyisiä julkisia työnvälityspalveluja vastaavat rekrytointipalvelut. Jokaisen maakunnan tulisi järjestää osaamisen kehittämispalveluina ammatinvalinta- ja uraohjausta sekä kasvupalvelukoulutusta. Kasvupalvelukoulutus vastaisi TE-toimistojen nykyisin järjestämää työvoimakoulutusta. Edellä mainitut palvelut muodostaisivat niin sanotut vähimmäispalvelut, joiden järjestämiseen maakunnalla olisi velvollisuus. Laki mahdollistaisi sen, että maakunnat voisivat järjestää myös muita palveluja, joilla tuettaisiin rekrytointeja ja työnhakua, kartoitettaisiin ja kehitettäisiin henkilöasiakkaiden osaamista sekä lisättäisiin heidän työmarkkinavalmiuksiaan ja tuettaisiin työllistymistä. Näitä palveluja ei määriteltäisi ehdotetussa laissa tarkemmin. Tällä tavalla mahdollistetaan se, että maakunnat voisivat kehittää uudenlaisia palveluja oman maakunnan yritysten, työnantajien ja työnhakijoiden tarpeet huomioon ottaen. Myös työkokeilu olisi maakuntien käytettävissä työnhakijoiden työllistymisen edistämiseksi. Julkisia rekrytointipalveluja ja osaamisen kehittämispalveluja koskevassa laissa säädettäisiin työnhakijan palveluprosessista. Palvelujen tarjoaminen perustuisi palvelutarpeeseen, ja tätä varten työttömien työnhakijoiden palvelutarve tulee arvioida säännöllisesti. Ehdotettu laki sisältää maakunnan velvollisuuden huolehtia myös työllistymistä edistävää monialaista yhteispalvelua tarvitsevien työttömien palvelujen yhteensovittamisesta. Koska maakunnalla olisi vastuu sekä kasvupalvelujen että sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä, olisi maakunnilla tähän hyvät edellytykset. Vaikka yleinen suuntaus on digitaalisten palvelujen lisääminen, johon pyritään kasvupalveluissakin, asettaisi laki maakunnille velvollisuuden huolehtia myös henkilökohtaisen palvelun saatavuudesta järjestämällä riittävästi palvelupisteitä tätä asiointia varten. Kasvupalvelu-uudistuksen yhtenä tavoitteena on lisätä palvelujen vaikuttavuutta. Yksi keino tähän on monituottajamallin hyödyntäminen. Tämän mahdollistamiseksi esityksessä ehdotetaan, että maakunnat voisivat antaa palvelujen tuottamisen sekä asiakkaiden palveluprosessiin liittyvät tehtävät palvelutuottajien hoidettavaksi. Työnhakijoiden oikeusturvan varmistamiseksi maakunnan tulisi kuitenkin aina huolehtia viranomaistehtävänä työnhakijaksi rekisteröimiseen, työnhaun päättymiseen, kasvupalvelukoulutukseen ja palvelujen keskeyttämiseen liittyvistä tehtävistä. Alueiden kehittämisen ja kasvupalvelujen rahoittamista koskevassa laissa säädetään alueiden kehittämisestä ja kasvupalveluista annetussa laissa tarkoitettujen rahoituspalvelujen myöntämisestä Manner-Suomen alueella. Esityksessä koottaisiin samaan lakiin ja yhdenmukaistettaisiin kansallisista varoista ja rakennerahastovaroista rahoitettavia alueiden kehittämisen ja kasvupalvelujen rahoituspalveluja koskevia säännöksiä siten, että niiden keskeinen sisältö säilytettäisiin. Samalla rakennerahastojen hallinnointia koskevat säännökset koottaisiin entistä kattavammin samaan lakiin. Laissa säädettäisiin yrityksille myönnettävistä tuista, alueiden kehittämiseen myönnettävistä tuista, palkkatuesta, työolosuhteiden järjestelytuesta ja starttirahasta. Laki koskisi maakuntien lisäksi työ- ja elinkeinoministeriön kansallisista varoista rahoittamia hankkeita ja rakennerahastovaroista rahoittamia teknisen tuen hankkeita sekä sosiaali- ja terveysministeriön rakennerahastovaroista rahoittamia hankkeita. Laissa olisi Kestävää kasvua ja työtä 2014—2020 — Suomen rakennerahasto-ohjelman hallinnointia ja toimeenpanoa koskevia säännöksiä, joita sovellettaisiin kaikissa ohjelmaa toteuttavissa viranomaisissa, laissa erikseen määritellyt säännökset koskisivat myös Suomen takausohjelmaa kasvuyritysten rahoituksen saatavuuden parantamiseksi. Arvoisa puhemies! Tämä oli tämän syysistuntokauden ensimmäinen esittely, ja toivon asiallista ja toisia ymmärtävää keskustelua.