Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-16 Också regeringen förtjänar ett tack här, även om det framför allt beror på den gynnsamma ekonomiska utvecklingen globalt. Samtidigt måste vi i Finland vara betydligt mer ambitiösa. Vi behöver fler nya arbetsplatser, vi behöver fler i arbetslivet. Finlands sysselsättningsgrad måste höjas till minst 75, helst närmare 80 procent som i våra nordiska grannländer. en förutsättning för att vi ska kunna, inte bara bevara, utan även utveckla vårt nordiska välfärdssamhälle. Eller som vi i SFP brukar säga, kakan måste bakas innan den kan fördelas. Miten luomme entistä enemmän työpaikkoja Suomeen? Vastaus on selkeä: työmarkkinoilla tarvitaan rakenteellisia uudistuksia, tarvitaan esimerkiksi enemmän joustoa. Tässä hallitus on epäonnistunut. Yksi tärkeimmistä uudistustarpeista koskee perhevapaita. RKP on jo pitkään esittänyt laajaa perhepoliittista kokonaisuudistusta, johon kuuluvat perhevapaiden uudistus 6+6+6-mallin mukaisesti, kotihoidon tuen uudistus ja neljä tuntia maksutonta varhaiskasvatusta päivässä jokaiselle kolme vuotta täyttäneelle lapselle — perheiden ja tasa-arvoisemman työelämän takia, mutta myös siksi, että työllistyminen ja työn vastaanottaminen helpottuisivat. Asian vakavuudesta huolimatta juuri tänään tuntuu jotenkin tragikoomiselta, ettei mitään perhevapaauudistusta tehty tällä vaalikaudella. Sekä Etelärannassa että Hakaniemessä haluttiin, että tehtäisiin sellainen. Myös lähes koko oppositio halusi, että tehdään perhevapaauudistus tällä hallituskaudella. Mutta mitään uudistusta ei kuitenkaan tehty. Miksi? Se pysähtyi hallituspuolueiden poliittisen tahdon puutteeseen. Perhevapaauudistusta ei siis hallituksen puolelta nähty tärkeänä, mitään muuta selitystä asialle ei ole. Uudet työpaikat syntyvät pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. RKP:n mielestä paikallinen sopiminen tulisi mahdollistaa tämänhetkistä laajemmin. Se edesauttaisi uusien työntekijöiden palkkaamista pienempiin yrityksiin. Tarvitsemme uuden keskustelukulttuurin työpaikoille, joissa työnantaja ja työntekijä yhdessä keskustellen löytävät parhaimmat ratkaisut. Uskon, että yritysten tasolla on tahtoa ja valmiutta aitoon vuoropuheluun, vaikka se valtakunnallisella tasolla välillä todella vaikealta vaikuttaakin. När vi talar om arbetslivet är det viktigt att poängtera att en bättre arbetshälsa skulle kunna spara samhället miljarder, samtidigt som det skulle förbättra vardagen för väldigt många arbetande finländare. Därför är det aningen förvånande att det endast är vi i SFP som konsekvent efterlyst ett nationellt program för bättre arbetshälsa. Työllisyydestä ja yrittäjyydestä puhuttaessa ei myöskään voi olla mainitsematta verotusta. RKP:n linja ei ole muuttunut: Verotuksen tulee kannustaa työntekoon ja yrittäjyyteen. Työn verotusta tulee keventää, kuten esimerkiksi OECD on todennut. Myös yritysten verotus eli yhteisövero on pidettävä kilpailukykyisenä. Den andra delen av statsrådets meddelande gäller frågan ifall riksdagen anser att regeringen ska fortsätta eller avbryta beredningen av lagen som gäller uppsägning av arbetstagare vid mindre företag. Förfarandet är synnerligen märkligt eftersom riksdagen, och särskilt vi i oppositionen inte deltar i beredningen av detta lagförslag. Därför har vi inte heller insyn i eller kan påverka lagförslagets innehåll. Selvää on myös, että eduskunta säätää Suomessa lait. Samalla on myös selvää, että jotain on mennyt pahasti pieleen, kun tilanne työmarkkinoilla on ajautunut tähän pisteeseen. Luottamus hallituksen ja ay-liikkeen välillä vaikuttaa täysin puuttuvan. Aidon dialogin sijaan osapuolet nokittelevat uusin toimenpitein, puolin ja toisin. Voi perustellusti kyseenalaistaa, onko hallituksen nyt valitsema menettely ratkaisu tilanteeseen. Hallituksen on syytä katsoa itseänsä peilistä ja kysyä, miksi tähän tilanteeseen on ylipäätänsä päädytty. Onko hallitus edistänyt vuoropuhelua työmarkkinoilla parhaalla mahdollisella tavalla? Vastaus lienee tämänhetkisen tilanteen perusteella aika selvä. Mutta harva riita syntyy, eikä etenkään eskaloidu, pelkästään yhden osapuolen toimesta. Tasapuolisuuden nimissä myös työmarkkinajärjestöjen tulisi katsoa itseänsä peilistä. Miten toimivaa edunvalvonta on, jos nopeasti ollaan ottamassa se kaikkein voimakkain eli lakkoase käyttöön? Myös ammattiyhdistysliikkeellä on painava vastuu työelämän kehittämisessä. Arvoisa puhemies! Maltti on usein valttia, niin myös nyt. Kaikkien osapuolien tulisi käsittää ja sisäistää, että viimeinen asia, jota tarvitsemme nyt, kun talouskasvu vihdoin on päässyt vähän vauhtiin, on lakkoaalto tai muut työmarkkinahäiriöt.