samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-27 Arvoisa puhemies! Tässä vielä jatkaisin, että poliisin resurssit on turvattava, ja hyvä idea on esimerkiksi juuri Mika Karin aiemmin esittämä parlamentaarinen yhteistyö, jossa katsottaisiin yli vaalikausien. Minusta se on hyvä idea. Mitä tulee tähän alkoholilakiin, jota äsken sivusimme, hallituksen omassa esityksessä arvioidaan, että tämä muuttuva alkoholilaki tulisi vaatimaan 10—15 miljoonaa euroa lisää resursseja poliisille. Me tiedämme kaikki, että niukkoina määräraha-aikoina tämä on aika iso raha kaikkinensa. Yhdyn täysin juuri siihen arvioon, mitä täällä on tuotu esiin, että tämä tilanne ja turvallisuusympäristö ovat muuttuneet valtavasti, haasteita on lisää ja lisää, ja siksi on tärkeää, että pystymme turvaamaan kaikkinensa poliisin resurssit. Itse monta kertaa mietin, että
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-27 Arvoisa rouva puhemies! Ihan lyhyesti edustaja Kulmalan esille nostamasta Outokummun kaupungin ja Ilomantsin poliisiaseman lakkauttamisesta. Tai paremminkin: virallisestihan ei ole lakkautettu kumpaakaan näistä asemista, vaan ainoastaan poliisien virat on siirretty joko Joensuuhun tai Kiteelle. Elikkä kun silloin aikanaan Petteri Orpo teki päätöksen sisäministerinä ollessaan, että nämä asemat jäävät, ja nyt sitten sisäministeri Risikon aikana nämä virat siirrettiin keskuspaikoille, niin on selvää, että siinä on omat riskinsä. Mutta ainakin ministerin vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni hän vastasi, että kysymyksessä ei ole tietenkään asemien lakkauttaminen eli edellisen päätöksen peruminen vaan virat on vain siirretty. Näen sen hieman ongelmallisena, mutta kai sen kanssa pitää pystyä tulemaan toimeen.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-10-27 Nyt jälkikäteen tarkasteltuna päätös ei ehkä ollut täysin loppuun asti harkittu. Pirkanmaaltakin lakkautettiin kaksi poliisiasemaa, ja kyllä pidemmät asiointimatkat ovat vaikeuttaneet suuresti varsinkin iäkkäämpien kansalaisten asiointia. Tästä on tullut aika paljon palautetta äänestäjiltä. Vetoankin hallitukseen ja sisäministeriin, että jatkossa, jos näitä lakkautusaikeita yhä tulee, pohdittaisiin vielä tarkemmin ja perusteluina käytettäisiin myös kansalaisille mahdollisesti aiheutuvaa haittaa näistä poliisiasemien lakkauttamisista. Sitten täällä on puhuttu vielä poliisien riittävyydestä. Kieltämättä Suomen turvallisuustilanne on muuttunut ja valitettavasti huonompaan suuntaan. Kyllä poliisin resurssit on turvattava. Poliisimiesten ja poliisinaisten määrä on turvattava myös jatkossa. Mutta tietenkään ei riitä se, että resursseja lisätään, vaan kannattaa meidän täällä eduskunnassakin muistaa aina puuttua myös niihin varsinaisiin juurisyihin, joista tämä turvallisuustilanteen heikkeneminen johtuu, ei pelkästään niihin resursseihin, joita sitten tarvitaan ongelmien paikkaamiseen.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-03-13 Perimmäinen tarkoitushan tässä on, että Suomi on täysin sitoutunut Pariisin ilmastosopimukseen, pitämään maapallon lämpötilan nousun alle 2 asteessa. Sen takia meillä on, kuten valiokunnan puheenjohtaja viittasi, energia- ja ilmastostrategia sekä sitten tämä ilmastosuunnitelma, jossa tarkastellaan päästökaupan ulkopuolisia päästövähennyksiä. Yhdessä nämä kaksi linjapaperia ohjaavat Suomen toimia, joilla Suomi toimeenpanee oman osuutensa ilmastopolitiikassa. Nuo EU-päätökset, jotka tämän suunnitelman antamisen jälkeen on saatu päätökseen, ovat antaneet oikeastaan vahvaa tukea tälle Suomen suunnitelmalle. Päästökaupan puolella päästövähennykset ovat riittävän tiukkoja, kuitenkin keskeinen teollisuus saa hyvin toimiviin laitoksiin ilmaisia päästöoikeuksia. Sitten kun tullaan tänne taakanjaon puolelle, niin noissa neuvotteluissa Suomen urakka 39 prosentin päästövähennyksestä on nyt ikään kuin lukkoon lyöty. Liikenteen osalta saavutetaan siitä tavoitteesta huomattava osa, ja siitä liikenneministeri varmaan kertoo lisää, mutta toimenpiteitä riittää myös sitten tänne työkoneitten, maatalouden, jätehuollon, lämmityksen saralle. Siellä keskeisinä toimina on esimerkiksi valtion öljylämmityksestä luopuminen, sekoitevelvoitteen tuominen työkoneitten polttoaineeseen, päästökaupan piiriin pyritään siirtämään jätteenpoltto — se on selvittelyssä EU-tasolla tällä hetkellä — ja sitten maataloudessa muun muassa metsitystä valmistellaan, biokaasutuotantoa lisätään ja tutkitaan sitä, miten maaperään pystytään paremmin sitomaan hiiltä tulevaisuudessa. Kaiken kaikkiaan nuo EU-tason päätökset saatiin Suomen kannalta hyvälle mallille. Muun muassa uusiutuvan energian kestävyyskriteerit kiinteitten biomassojen osalta ovat hyvällä tolalla, ja myös liikennepolttonesteitten raaka-ainepohja vaikuttaa riittävän laajalta, tosin siellä se viimeinen silaus vielä puuttuu parlamentin, komission ja ympäristöneuvoston keskeisissä trilogeissa. Näihin valiokunnan ponsiin liittyen: Hyviä, kannatettavia huomioita. Osa niistä on jo hyvässä toteutusvaiheessa, ja osa varmasti tarkastellaan siitä näkökulmasta, miten voidaan vielä paremmin edetä. Tässä, puhemies, lyhykäisyydessään, ja keskustelun aikana lisää.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 puhemies! Ministeri Tiilikainen selosti EU-päätöksenteon viimeaikaisia käänteitä. Olisi mielenkiintoista kuulla ministeri Tiilikaisen näkemys myös siitä, mitä tämän kuun alussa Hollannin pääministeri ilmoittautui tukemaan ja mitä Ranskan ja Ruotsin ministerit ovat jo aikaisemmin esittäneet, että EU:n pitää tiukentaa päästötavoitteitaan siitä vähennyksestä vuodelle 2030, joka on hallituksen tähänastisten toimien ohjenuorana, joka EU:ssa on päätetty. Onhan esimerkiksi Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra todennut, että jos Suomi oikeasti vähentäisi päästöjä sen mukaisesti, että pidetään maapallon lämpeneminen alle 2 asteen, niin se tarkoittaisi 60 prosentin päästövähennystä vuodelle 2030.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-13 joka oli voimakkaasti esillä, on puunkäyttö. Puunkäyttö on kaikista järkevintä silloin, kun se laitetaan muotoon, joka sitoo hiiltä. Puurakentaminen, puutuotteet, se on potentiaali, jossa on paljon tehtävää, ja kannustan kyllä ministeri Tiilikaista edelleen siihen, vaikka eteenpäin on menty parinkymmenen vuoden aikana tosi paljon. Ja mitä tulee sitten polttoaineisiin, niin kyllä se vain niin on, että kulkuneuvoissa, autoissa,
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-13 puheenjohtaja! Todellakin tässä maailmantilanteessa tarvitaan ilmastopolitiikan johtajuutta, ja se paikka kuuluu ilman muuta Euroopan unionille. Monet jäsenmaat ovat tunnistaneet tarpeen nostaa tavoitteita, jotta Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin päästään. Olisi todella tärkeää kuulla, missä porukassa Suomi on tässä. Joka tapauksessa meidän täytyy päästä yli niistä päästövähennyksistä, mitkä nyt on esitetty, eli 60 prosentin päästövähennys
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 rouva puhemies! Liikenteen osalta voi todeta, että päästövähennystavoitteet ovat aika konkreettisia. Suomen osalta se tarkoittaa sitä, että liikenteestä pitäisi repäistä puolet vähemmän Toimia on maan hallitus tehnyt, eli jakelu-, latausinfraan on laitettu panoksia niin, että liikenteen uusiutuvat polttoaineet on saatu liikenteeseen. Sähkö ja kaasu ovat tulevaisuuden liikenteen polttoaineita. Minä ajattelen näin, että me tarvitsemme ehkä enemmän liikennettä ja liikkumista Suomessa, esimerkiksi työpaikkojen muodossa, mutta se pitää tehdä vähemmillä päästöillä, ja siksi toivon, että liikenteen parlamentaarisen työryhmän työ jatkuu ajatellen sitä, miten me voimme tehdä liikennettä yhä vähäpäästöisemmin. Sinne pitää ottaa mukaan raskas liikenne
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Ehkä eniten siinä huolta herättää se, että liian kunnianhimoisilla kansallisilla ja kansainvälisillä päästövähennystavoitteilla tultaisiin hankaloittamaan esimerkiksi suomalaisten yritysten ja metsätalousalan toimintaa maassamme. Arvoisa puhemies! Kysyisinkin ministeriltä: mitä te, arvoisa ministeri, vastaatte niille suomalaisille yrittäjille sekä teollisuuden ja metsäalan toimijoille, joita tämä asia huolestuttaa, siitä, miten voimme jatkossa Suomessa turvata sen, että erilaisten energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden toimeenpano ei uhkaa luoda edellä mainituille toimijoille lisäkustannuksia, jotka vaikuttaisivat kielteisesti kyseisten tahojen toimintaan ja kansalliseen kilpailukykyymme?
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-13 Biokaasutuotannon edistämisen tavoitteena suunnitelmassa on saada taakanjakosektorille päästövähennyksiä yhteensä noin 0,31 miljoonaa tonnia vuonna 2030. Väitän, että oikein suunnatuilla toimilla potentiaalia on huomattavasti enemmän. Biokaasun käytön edistämiseksi kustannustehokas toimi on henkilöautojen konversiotuki kaasukäyttöön.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-13 Ilmastonmuutos on vain yksi asia. Tähän liittyy moni muu asia: väestönkasvu, maaperän köyhtyminen ja poliittinen epävakaus, romahtaneet valtiot ja konfliktit. Tämä on yhtä isoa kokonaisuutta. Lähetekeskustelussa sanoin ryhmäpuheessa, että jos maahanmuuttopolitiikka kiinnostaa, kannattaa kiinnostua myös ilmastopolitiikasta, ja tämä on hyvä pitää mielessä.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-13 Pitkän aikavälin ilmastotavoitteita pohdittaessa pöydällä on mittava määrä liikkuvia osia: on asuntopolitiikka, yhdyskuntarakenne, liikennesektori, joukkoliikenne, ihmisten asumistottumukset, ruokahävikki, julkiset hankinnat, maatalous — listaa voisi jatkaa vaikka miten. Koen itse, että kaupungeilla ja kunnilla on iso rooli ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Pitkälle katsova kuntapäättäjä, toivottavasti myös meistä mahdollisimman moni, tekee töitä yhdyskuntarakenteen eteen, joka tukee vähäpäästöistä liikkumista, kuten muun muassa joukkoliikennettä, kävelyä, pyöräilyä. Mitä tulee liikenteen ilmastotavoitteisiin, niin koen, että ne ovat kyllä varsin mittavat ja niitä ei pelkästään millään romutuspalkkiolla tai sähköautojen määrän kasvattamisella pystytä mitenkään hoitamaan.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Perussuomalaiset näkevät, että energia- ja ilmastopolitiikan pitää tukea työllisyyttä ja talouskasvua eikä vain haitata niitä. Johdonmukainen, kohtuuhintaiseen ja kotimaiseen energiaan tähtäävä energiapolitiikka tukee työllisyyttä, talouskasvua, kilpailukykyä ja ostovoimaa sekä edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-13 rouva puhemies! Täällä useassa puheenvuorossa on nostettu liikenne esille, ja toden totta, niin kuin ministeri Tiilikainen totesi, liikenne kuuluu siihen 39 prosenttiin, taakanjakosopimuksen päästökaupan ulkopuoliseen sektioon. Jos me haluamme oikeasti liikenteen päästöjä vähentää, niin kyllä meidän täytyy nyt jollakin tavalla ottaa nopeasti kantaa tähän koko ajan pahenevaan ongelmaan. Meille alkaa nyt Euroopasta tulla, lähinnä Saksasta, vanhoja dieselautoja, ja niitten keski-ikä on yhdeksän vuotta. Niitä tuli viime vuonna pakettiautoja ja henkilöautoja yhteensä 33 000, ja edustaja
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-03-13 Tässä valiokunnan mietinnössä puhutaan hyvin muun muassa koulutuksesta, ilmastokasvatuksesta sekä vientiyritysten kasvupotentiaalista. Esimerkiksi Vaasan kaupungissa ollaan yhdessä elinkeinoelämän kanssa kehitetty energiakoulutusstrategia, jossa jo varhaiskasvatuksessa pyritään luomaan mielenkiintoa energia-asioihin, ilmastoasioihin mutta myös kansainväliseen kauppaan, ja se menee läpi koko koulutuspolun aina siihen, että sitten oikeustieteen opiskelijat myös pystyvät fokusoimaan energiajuridiikkaan. Kun julkista tutkimus- ja kehitysrahaa jaetaan ja kanavoidaan, niin silloin olisi myös hyvä katsoa, myös hallituksen silmin katsoa, missä nämä yritykset itse markkinaehtoisesti panostavat tutkimukseen ja kehitykseen. Siellä valtion kannattaa myös olla itse mukana. Silloin voidaan rakentaa tällaisia vaikka Mini Silicon Valleyn tai Cernin tapaisia keskittymiä myös Suomeen. On myös ollut
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 Suomi on sitoutunut kansainväliseen ilmastopolitiikkaan ja sen tavoitteisiin, ja kiitos hallitukselle, konkreettisia toimenpiteitä on paljon. Käytännössä koko Suomelle ehdotetusta päästövähennystavoitteesta liikennesektori vastaa yli puolesta, ja se on iso haaste meille tulevaisuudessa. on toiveita, että sähköautot ovat se ratkaisu, mutta kyllä biopolttoaineita tarvitaan tässä siirrosvaiheessa ennen kuin päästään käytännössä kokonaan sähköautoiluun. Jotta näihin kansainvälisiin tavoitteisiin myöskin Suomessa päästään, tarvitaan kyllä kuntien ja yrityselämän isoa panosta. Meidän liikennepolitiikka, asuntopolitiikka, yhdyskuntasuunnittelu sekä asenteet, käytännössä ihmisten asenteet ja koulutus, ovat aivan avainasemassa. Elinkeinoelämältä toivon myöskin tulevaisuudessa entistä enemmän panostusta. Ilmastopolitiikka, ilmastotavoitteet voivat olla myöskin mahdollisuuksia Suomelle, ja, arvoisat ministerit, mielellään kuulisi, minkälaisia mahdollisuuksia te näette meidän yrityselämälle.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-13 Öljyn käytön tukeminen on selvästi ristiriidassa Suomen ilmasto- ja ympäristötavoitteiden kanssa, ja kun summa vielä kaksinkertaistettiin, niin suunta, viesti ja kannustin ovat täysin vääriä. On selvää, että viljan kuivaaminen on vaatinut paljon enemmän energiaa viime vuonna kuin aikaisemmin, mutta hallituksen esitys ei mitenkään huomioi sitä, että jo viidesosa kuivureista käyttää polttoaineenaan haketta. Nämä bioenergian ja ympäristöystävällisyyden edelläkävijät eivät saa sitä tukea, joka annetaan öljyn käytön lisääjille,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 puhemies! Nämä ilmastoasiat pitää ottaa todella vakavasti. Tässä valtioneuvoston selonteossa sekä meidän ympäristövaliokunnan mietinnössä on otettu esille erittäin paljon hyviä asioita ja yritetään tehdä ja toteuttaa nämä asiat. Itse otan esille pari asiaa, ensinnäkin sen, että Suomessa meillä on puinen selkäranka, meidän metsät. 50 vuodessa on metsien kasvu Suomessa tuplaantunut. Me olemme tehneet huikean ilmastotyön, ja meillä pitäisi olla myöskin oikeus jollakin tavalla hyödyntää tämä työ, mitä me olemme tehneet. Nyt kiitos ministeri Tiilikaiselle näistä LULUCF-neuvotteluasioista, siitä tuloksesta, minkä teit sen kanssa. Toisena otan esille, että ilmastoasioiden korkea osaaminen Suomessa on myöskin mahdollisuus.
Puhuja: Lea Mäkipää
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-13 vähennystavoite taakanjakosektorilla on melko korkea, ja meillä pitää kyllä kaikki keinot käyttää siihen, että näihin päästötavoitteisiin päästään. Täällä on puhuttu aivan oikein, että liikenteen päästöt ovat viidenneksen ja ratkaisuna on esimerkiksi sähköautojen voimakas kasvattaminen ja sitten myös biopolttoaineiden osuus. Mutta haluan huomauttaa meitä kaikkia siitä, että esimerkiksi yksi Thaimaan-lento edestakaisin tuo yhtä paljon päästöjä kuin vuoden autoilu henkilöä kohden, että tehdään nyt niitä kotimaan matkailuja. Lopuksi vielä, että hallitusohjelmaan sisältyy tavoite yhdyskuntajätteen kierrätysasteen nostamiseksi 50 prosenttiin, joka on tosiaan hyvä, eli kun kierrätys lisääntyy kohti kiertotaloutta, niin vähenevät kasvihuonekaasupäästöt. On myös syytä mainita se, että meillä on valtava ruokahävikki eli vuosittain noin 400 miljoonaa kiloa hävitetään hyvää ruokaa. Siinä kyllä sitä kasvatusta tarvitaan kodeissa ja kouluissa ja joka puolella, että tämäkin asia tulisi korjattua.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-13 mutta maatalouden osio on minun mielestäni hivenen köykäinen. Elikkä tässä maatalousosiossa puhutaan maatalousmaasta aiheutuvista hiilidioksidipäästöistä ja sitten myöhemmin myöskin hiilen sitomisesta maaperään. Kuitenkin pitäisi maataloutta ajatella siitä näkökulmasta, että kysymys on ruokaturvasta maailmanlaajuisesti, ja ilmastonmuutoksen aiheuttamat uhkat viljelymaalle ja
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 puhemies! Tavoitteet ovat tiukat, ja politiikkatoimien tulee olla sen mukaisia, kun puhutaan ilmastonmuutoksen torjumisesta. On aivan korkea aika aloittaa fossiilisten polttoaineiden käytön alasajo ja myös sitä kautta, että aloitetaan fossiilisten polttoaineiden tukien eli selkeästi ympäristö- ja ilmastohaitallisten tukien alasajo. Kysyisinkin ministereiltä kuulumisia hallituksen asettamasta yritystukityöryhmästä. Toimeksiantonahan tällä ryhmällä oli laatia energia- ja ilmastostrategian tavoitteet huomioiva tiekartta tukiuudistukselle. Onkohan meillä nyt tulossa toivotun suuntainen uudistus tehostamaan ilmastotoimiamme? Entä miten suhtaudutte lentoliikenteen päästövähennyksiin ja niiden ottamiseen tarkempaan syyniin, vaikkapa Ruotsin mallin mukaan? Jos hiilineutraaliuden tavoitteemme ovat totiset ja kunnianhimoiset, niin ne edellyttävät myös lentoliikenteen fossiilisten polttoaineiden alasajoa Sitran mukaan ja kansallisen ilmastopaneelin mukaan vuoteen 2045 mennessä. Mitä näille tavoitteille tulisi teidän mielestänne tehdä?
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 Kivihiilen käytöstä luovutaan vuoteen 2030 mennessä. Tuontiöljyn käyttö puolitetaan ja siirrytään liikenteessä, kuten täällä on todettu moneen kertaan, vahvasti kohti sähköautoja. Kotimaista biokaasua ja uusiutuvia biopolttoaineita suositaan ja liikenteen uusiutuvien polttoaineiden osuutta tankilla nostetaan. Lisäksi tuetaan kotimaisia biojalostamoinvestointeja, jotta voidaan varmistaa, että Suomessa liikutaan yhä useammin kotimaisella polttoaineella.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Tuossa mietin muutamaa asiaa. Edustaja Immonen otti puheeksi kilpailukyvyn ja monet muut asiat. Tämä on koko maapalloa koskettava, ja Euroopan unioni tekee osansa Pariisin ilmastosopimuksen kanssa, mutta siitä huolimatta minulle jää semmoinen tunne, että ne, jotka ovat tehneet huonosti, saavat edelleen tehdä huonosti ja heille, jotka ovat tehneet hyvin, annetaan vielä enemmän taakkaa. Suomen päästövähennystavoitehan on toiseksi suurin. Kysyn sitä, onko tämä oikeudenmukaisesti jaettu. Yksi toinen ongelma, mistä me hyvin vähän puhumme, on myöskin se, josta Sitran toiminnanjohtajan kanssa puhuin, kun hänet tapasin: Kun maailmanlaajuinen väestönkasvu on 83 miljoonaa ihmistä vuodessa ja vuoteen 2030 mennessä väestö on kasvanut 1 miljardilla, niin jotenkin tuntuu siltä, että miten me näillä ohjelmilla Euroopassa ja Suomessa muutamme ja käännämme sen suunnan. Onko teillä, ministeri, mitään ajatuksia tähän?
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-13 Ja suomalaisten päästöt ovat maailman mittakaavassa isot, joten meidän vastuumme päästövähennyksistä on myös iso. Meidän teknologinen taso ja sopeutumiskyky ja kyky tehdä päästövähennyksiä ovat myös teknologian kehityksen ja yhteiskunnan kehityksen näkökulmasta hyvät. Me voimme olla johtajia Euroopassa päästövähennysten tekemisessä. Mutta, arvoisa puhemies, ilmastopaneelin professori Ollikainen on todennut, että henkilöautoliikenteen tulisi olla täysin sähköinen vuonna 2040, eli vuoden 2030 jälkeen ei polttomoottoriautoja tulisi enää myydä. Haaste on erittäin suuri. Biopolttoaineet tulisi varata raskaalle liikenteelle, jossa sähköistäminen on vaikeampaa. Myös lentoliikenteen on pakko muuttua.
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 On hyvin tärkeää, että näitä ilmastotoimenpiteitä jalkautetaan ja että Suomi on uskottava niiden toteuttamisessa, ja tässä on jo monia hyviä asioita nostettu esiin, kuten puurakentaminen — monia näitä, joissa voidaan tehdä tänä päivänä paljon enemmän. Mutta olisin kaivannut vähän sellaista kansallista vaikuttamisohjelmaa tähän kansainväliseen puoleen. EU:n rooli johtajana tässä ilmastopolitiikassa tulee entistä tärkeämmäksi, kun Yhdysvallat on siinä tilassa missä on oman ilmastopolitiikkansa kanssa, ja kun Suomella tulee EU:n puheenjohtajuus, olisin uteliaana kysynyt: onko joitain ajatuksia, miten ilmastopolitiikkaa erityisesti silloin voitaisiin viedä eteenpäin? toisena asiana meidän roolimme noissa kehitysrahoituslaitoksissa: Kun puhutaan Maailmanpankista, alueellisista kehityspankeista, Euroopan kehityspankista ja niin poispäin, siellä päätetään hyvin paljon joko ilmastomyönteisistä projekteista tai sitten hankkeista, jotka päästöjä lisäävät. Millä tavalla tätä kansainvälistä vaikuttamista kytketään tähän meidän omaan ohjelmaamme?
Puhuja: Eero Reijonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 Tuon esimerkkinä sen, että Joensuuhun rakennettava 14-kerroksinen puukerrostalo käyttää puuta 4 000 kuutiometriä, koko se 14 kerrosta. Se on noin 15 hehtaaria aukkoa — varsin vähän. Eli on äärettömän tärkeätä, että me saamme tämän puurakentamisen osalta
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa puhemies! Me todellakin tarvitsemme tekoja, ilmastotekoja, ja ehdottaisin, kun tässä on ministeri Bernerkin paikalla, että rata — Kokemäelle se on jo tulossa — Forssan kautta Helsinkiin, semmoinen suora junaratayhteys, olisi erittäin tärkeä saada. Tässä kävi nyt näin, että EU otti päästötavoitteen Pariisin ilmastosopimuksessa ja nakitti sen Suomelle. Kivihiilen osuus sähkön tuotannossa: Puola 92 prosenttia, Bulgaria 90 prosenttia, EU-päästöjen vähentämistavoitteet: Puola 7 prosenttia, Romania 2 prosenttia ja Bulgaria nolla. Eli vähiten kivihiiltä käyttävälle Suomelle 39 prosentin päästövähennystavoite. Miksi Suomi ei ollut kunnianhimoisempi ja vaatinut esimerkiksi, että koheesiorahastosta, mihin menee 84 miljardia euroa, olisi korvamerkitty, että Suomi olisi voinut mennä sinne Puolaan antamaan cleantech-osaamista?
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa puhemies! Kiitos kollegoille monista erittäin hyvistä puheenvuoroista. Haluaisin kuitenkin huomauttaa, että kun verrataan Suomea ilmastonmuutoksen aiheuttajana EU-kokonaisuudessa, niin pitää muistaa se, että vaikka meillä on monet asiat hyvin ja monet asiat paremmin kuin monessa muussa maassa, niin silti kuitenkin meidän päästöt henkeä kohti ovat niukin naukin EU-maiden siinä suuremmassa puoliskossa — eikä siinä puhtaammassa puoliskossa. Mutta oikeastaan pyysin vielä vastauspuheenvuoroa kommentoidakseni liikenneasioita, joita moni kollega on hyvin ansiokkaasti käsitellyt. Olisi hyvin kiinnostavaa kuulla enemmän siitä, miten hallitus näkee uudentyyppisen liikenneajattelun roolin ilmastonmuutoksen hillinnässä liikennepalveluna,
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa puhemies! Kiitos monista kommenteista. Niitä on mahdotonta käytettävissä olevan ajan puitteissa yksitellen ruotia, joten muutama aihepiiri, jotka toistuivat täällä. Ensinnäkin Suomen rooli kansainvälisen ilmastopolitiikan saralla: Sanoisin, että se ei ole koskaan ollut niin vahva kuin se on tällä hetkellä. Meidän vaikutuksemme EU:n 2030-ilmastopäätöksiin kaikilla sektoreilla, niin päästökaupassa, sen ulkopuolella kuin täällä LULUCF:ssä, ja vielä sitten uudistuvan energian kestävyyskriteereihin — meidän kädenjälkemme näkyy siellä. Olimme vahvasti viemässä eteenpäin Pariisin ilmastosopimusta ja siihen sisältyviä pitkän aikavälin tavoitteita ja sen jälkeenkin olemme olleet perustamassa tätä irti kivihiilestä -koalitiota. Olemme kollega Bernerin kanssa EU-komission suuntaan liikenteen päästövähennystoimista kirjelmöineet useita kertoja. Haluamme niitä tiukentaa EU:n laajuisesti. Mutta, puhemies, muutama huoli täällä nousi: Edustaja Immonen kysyi ihan hyvin, että miten sitten yrittäjien ja teollisuuden kannalta. Nyt tuo saavutettu ratkaisu EU:n päästökaupasta, joka ohjaa sähkön tuotantoa, kaukolämmön tuotantoa ja teollisuutta, on täysin meidän tavoitteittemme mukainen. Olen joskus kysynyt teollisuuden edustajilta, että miten se voisi olla paremmin ohjaava kohti pienempiä päästöjä ja paremmin palkitseva hyvästä työstä. Oikeastaan vastausta ei tule. Se suojaa riittävällä tavalla hyvän teknologian teollisuutta. Ja kun edustaja Huhtasaari viittasi, että eri maissa hiilellä tuotetaan sitten enemmän energiaa, edustaja Huhtasaari, Puolan, Bulgarian ja Suomen energiantuotannon päästöjä ohjataan täsmälleen samalla työkalulla nimeltä EU:n päästökauppa. Mitä sitten tulee näihin mahdollisuuksiin, mitä moni edustaja nosti, niin se on toden totta, että meillä on mahdollisuuksia tällä saralla: puurakentaminen täällä kotimaassa, miksei myös vientiä ajatellen. Mutta oikeastaan Pariisin sopimus luo vuosikymmeniksi näkymän siitä, että yrityksillä on pitkäaikainen energiatehokkuutta parantavia ratkaisuja, ylipäänsä kaikissa vaikkapa teollisissa prosesseissa päästöjen vähentämistä palvelevia ratkaisuja, ja sitten myös valtiovalta voi omilla tutkimus- ja kehityspanoksillaan näitä tukea. Liikenteen päästöistä — mihin varmaan ministerikollega Berner tarkemmin vastaa — totean vain sen, että ylivoimaisesti se nopein ja merkittävin on sekoitevelvoite uusiutuvilla polttoaineilla. Pitkällä tähtäimellä, kyllä, sähkö tulee, biokaasu lisääntyy, mutta silloin meillä on todellakin, niin kuin täällä moni edustaja totesi, lentoliikenteessä tai raskaassa liikenteessä vielä biopolttoaineitten tarvetta. Kaiken kaikkiaan, hyvät
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa rouva puhemies! Liikenteen osalta puhutaan käytännössä kolmesta kokonaisuudesta: Puhutaan liikennejärjestelmän energiatehokkuudesta, jota itse pidämme ministeriössä hyvin keskeisenä. Tähän kokonaisuuteen liittyy nimenomaan liikennepalvelun kehittäminen, joukkoliikennepalveluiden edistäminen, kävelyn ja pyöräilyn ohjelman vieminen, ja tästä meillä on tulossa valtioneuvoston periaatepäätös maaliskuun aikana. Sitra on myös todennut, että digitalisaatio ja siihen liittyvät hyödyt tulevat olemaan keskeisin keino, jolla vaikutamme pitkäjänteisesti liikenteen päästöjen vähentämiseen. Toinen suuri kokonaisuus liittyy ajoneuvojen energiatehokkuuteen. Tässä meidän aivan keskeisin haaste Suomessa on autokannan uusiutuminen ja se, että liikenne saadaan aidosti sähköistettyä. Tässä ehkä keskeinen asia on kuitenkin se, että autoteollisuus saa sähköisten ajoneuvojen hintaa alaspäin. tämmöinen lyhyen tähtäimen nopea toimi. Se on tuottanut 2 367 uutta ajoneuvoa nyt tämän vuoden puolella. Uusiutuvat polttoaineet ovat se kolmas kokonaisuus, joka on ennen kaikkea juuri nyt tässä hetkessä nopeaa tointa mahdollistava. Mutta on ihan selvää, että meidän on yhdessä mietittävä se, miten liikenteen osalta päästöjä vähennetään vuoden 2030 jälkeisenä aikana aina vuoteen 2050 ja mitkä ovat silloin meidän keskeiset toimet ja miten me huolehdimme siitä, että liikenne olisi täysin päästötöntä viimeistään 2050. Kaupunkien rooli on tässä keskeinen, ja kaupungeilla tuleekin olla kunnianhimoisempi rooli liikenteen päästöjen vähentämisen osalta. Kuten edustaja Uotila toi esille, parlamentaarisessa liikenneverkon rahoitustarvetta arvioivassa työryhmässä todettiin, että nykyiset toimet eivät ole riittäviä. Tarvitaan laaja keinovalikoima, jossa pystytään katsomaan myös veromuutoksia, sääntelyä ja muita keinoja, joilla voidaan synnyttää lisää toimia. Määrärahoja tarvittaisiin myöskin enemmän, mutta ennen kaikkea pitäisi myös uskaltaa pohtia liikenteeseen kohdistuvaa verotusta, jota tulisi kehittää entistä enemmän päästöperusteiseksi, ja meidän täytyisi päästä omistamisen verottamisesta käytöstä maksamiseen. Tämä vaikuttaisi myöskin siihen, että meillä ei tulisi taas sitten uutta autokantaa Suomeen, joka on jo valmiiksi ikääntynyttä. Lentoliikenteen ja merenkulun osalta on selvää, että meidän täytyy vaikuttaa aktiivisesti kansainvälisillä foorumeilla. Molemmat ovat hyvin kansainvälisiä liikennemuotoja. ICAOssa on sovittu lentoliikenteen hiilineutraalista kasvusta vuoden 2020 jälkeen, ja Suomessa on selvitetty mahdollisuuksia biopolttoaineiden kustannuslisän kattamisesta vapaaehtoisin toimin. Tältä osin varmasti tarvitaan vielä lisää toimenpiteitä. — Kiitos.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-13 puheenvuorot. Mutta, arvoisa puhemies, liikenteen päästötavoitteet ovat haaste, ja kysynkin: olisiko mahdollisuutta uusille työmatkaliikennettä koskeville innovaatioille? Esimerkiksi nyt korvaamme verotuksen kautta oman auton käyttöä työmatkoilla.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 rouva puhemies! On aivan erinomaista, että kiinnitämme ilmastopolitiikkaan näin vahvaa huomiota. Kuitenkin tässä keskustelussa on aika huolestuttavaa se, että metsistä taas aletaan kertoa sellaisia asioita, mitkä eivät pidä paikkaansa. Edustaja Adlercreutz omassa puheenvuorossaan mainitsi, että meillä hiilinielut pienevät. Miten se voisi olla mahdollista, kun valtakunnan metsien kasvu on tällä hetkellä tarkkojen inventointitulosten mukaan ylittänyt jo 110 miljoonaa mottia ja kasvu ei kun kiihtyy? Kun saamme harvennushakkuita tehtyä, niin kuin nyt kuitupuuta markkinoille, se lisää metsien kasvua. 113 miljoonaa on nyt menossa olevan tarkastusinventoinnin mukainen kasvutilanne tällä hetkellä. Hakkaamme 70 miljoonaa mottia. Siinä on noin 40 miljoonan motin vuotuinen limiitti. Eli kun kasvu on suurempi kuin käyttö, niin sehän on selvää, että se hiilinielu kasvaa joka vuosi. Ja toinen juttu: hiilivarastokin kasvaa koko ajan. Meillä ovat itsenäisyytemme aikana sekä kasvu että hiilivarasto kaksinkertaistuneet, molemmat. Elikkä tällaista puhetta, että me mustamaalaamme omia mahdollisuuksiamme, en millään pysty ymmärtämään. Meillä on oikeus omiin mielipiteisiin mutta ei omiin tosiasioihin.
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 Toisin sanoen meillä on järjestelmä, jossa voi aiheuttaa vahinkoa, joka synnyttää kustannuksia toisille. Kyseessä on markkinahäiriö. Markkinatalouden ei tule toimia niin, että voi tehdä jotain, jossa muut maksavat, jos se synnyttää kustannuksia. Minun arvomaailmaani ei mahdu se, että tätä pidetään oikeudenmukaisena. No, asia on hankalasti korjattavissa, mutta yksi ehdotusajatus: päästökauppajärjestelmästä poistuu päästöoikeuksia, niin päästöt tosiasiassa konkreettisesti myös vähenevät. Voisiko valtio tarjota palvelun, jonka kautta täysin markkinahintaan, omakustannehintaan, voisi ostaa päästöoikeuksia pois ja sitä kautta hyvittää sen vahingon, jonka on itse synnyttänyt, tai jos ei mennä päästökauppaan, niin muita palveluja, joissa esimerkiksi
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Ilmastopolitiikan suunnitelmissa EU:ssa on päästövähennystavoite, joka on vähintään 39 prosenttia verrattuna vuoden 90 päästötasoon. Ilmastopolitiikan sektori on tärkeä maallemme ja koko maapallolle, se on aivan kiistaton asia. Luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja ilmastopolitiikan tavoitteet eivät saa kasautua vain osalle maista. Taakanjaon pitää olla tasapuolista. Vastalauseessaan perussuomalaiset kiinnittävät huomiota teollisuuden työpaikkojen säilymiseen ja suomalaisten yritysten mahdollisuuteen tasaväkisesti kilpailla maailmanmarkkinoilla. Metsä- ja maatalous ovat nyt jo vaikeuksissa, ja kysyisinkin ministeri Tiilikaiselta: kuinka tästä eteenpäin? Yksityisautoilu, se on varmasti todellisuutta myös tulevaisuudessa — me olemme pit-kien matkojen maa.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-13 Suomessa alueita, kuten esimerkiksi edustaja Strand on Vaasan seudulta, missä taitaa olla noin 13 000 ihmistä energiaklusterilla. Eli kysymys ministeri Tiilikaiselle: miten näette, kannattaako Suomen olla kärjessä ihan jo sen takia, että yrityksille syntyy kehitysedellytyksiä, vientiä, tulevaisuutta, vai onko parempi mennä siilipuolustukseen ja jarruttaa kaikkea kehitystä ja katsoa, että muut hoitavat asian?
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 Ilmastopolitiikan keskipitkän tai minkään aikaskaalan mukainen tavoite ei ole tehdä kompromisseja, jotta saastuttavaa toimintaa voitaisiin jatkaa mahdollisimman pitkään. Tavoite on ilmakehän lämpenemisen pysäyttäminen, ja kiirekin on. Jotta maailman maat pysyisivät vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteissa ja jotta maapallon keskilämpötilan nousu saadaan rajoitettua maksimissaan 1,5 asteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan, mikään keskinkertainen ei riitä. Kuten ministeri Tiilikainenkin on ansiokkaasti ilmaissut, taistelu ilmaston lämpenemisestä voitetaan tai hävitään kunnissa ja kaupungeissa. Rakentamisen, kulutuksen, liikkumisen ja arjen ratkaisujen rooli ilmastotoimissa on merkittävä. Valtion tehtävä on ohjata ja myös velvoittaa koko yhteiskuntaa, koko julkista sektoria ja elinkeinoelämää tehokkaisiin ilmastotoimiin. Meidän pitää sopeutua uuteen normaaliin, keksiä parhaat keinot järjestää yhteiskunta sellaisiin uomiin, jotka mahdollistavat ilmastonmuutoksen torjunnan ja samalla kestävän ja kannattavan elinkeinotoiminnan. Tavoittelemamme hiilineutraalius tarkoittaa sekä päästöjen nopeaa vähentämistä että hiilinielujen ylläpitoa ja vahvistamista, ei heikentämistä. Arvoisa puhemies! Hallitusta, ministeri Tiilikaista ja ministeri Berneriä tulee kiittää kaikista toimista, joilla päästövähennyksiin tähdätään. Paljon hyvää on saatu työstettyä. Näkemyksemme eroavat silti jonkin verran ilmastonmuutostaistelun vakavuudesta tai ainakin aikataulusta ja toimien vaikuttavuudesta. Keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelma Suomen päästövähennyksistä toteuttaa tämänhetkiset tavoitteet, sanoisinko, rimaa hipoen, mutta tiedämme jo nyt, että rimaa on vielä nostettava. Paine tavoitteiden tiukentamiseen on tullut esiin sekä asiantuntijoiden että Euroopan unionin taholta. Suomi on sitoutunut vähentämään päästöjään 80—95 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, mutta eduskunnan alaisen Sitran mukaan Suomen ja EU:n ilmastotavoitteet eivät nykyisellään riitä täyttämään Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteita ja lämpenemisen pysäyttämistä 1,5 asteeseen. Suomen pitäisi Sitran laskujen mukaan vähentää päästöjään jopa 130—150 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Tähän tarvittaisiin myös metsitystä, maatalouden hiilen sidontaa maaperään, hiilidioksidin talteenottoa ja varastointiakin. Myös ilmastopolitiikan kannalta keskeisten tieteenalojen huippututkijoista koostuva kansallinen ilmastopaneelimme on suuntaa antavassa arviossaan esittänyt tiukat linjat Suomen ilmastopolitiikasta tavoitetasoon nähden. Arvoisa puhemies! Jos ja kun Suomi mielii hiilineutraaliksi tosissaan, meidän pitää onnistua kiristämään politiikkatoimemme vastaamaan tätä tiukkaa tavoitetta, oikeassa aikataulussa. Tavoite on maapallon ilmakehän lämpenemisen pysäyttäminen turvarajan mukaisiin lukemiin, ja se on välttämätön edellytys koko Suomelle, koko maailmalle, meille ja meidän lapsillemme.
Puhuja: Olli Immonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Mutta samalla sen voidaan nähdä myös monin tavoin olevan haasteellinen ja jossain määrin jopa ongelmallinen. Perussuomalaisten mielestä harjoitetun ilmastopolitiikan keskeisenä tavoitteena on oltava se, ettei liian kunnianhimoisilla kansallisilla ja kansainvälisillä päästövähennystavoitteilla vaikeuteta esimerkiksi suomalaisten yritysten tai vaikkapa metsätalousalan toimintaa maassamme. Kiristyksiä on todennäköisesti luvassa päästörajojen muodossa tulevaisuudessa yhä tiukempina EU-tasolla ja kansainvälisesti. Me taas emme halua perusteettomasti hankaloittaa suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä ja toimintaympäristöä. Arvoisa puhemies! Perussuomalaiset haluavat taata suomalaisen teollisuuden ja yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn myös tulevina vuosina. Erilaisten energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden toimeenpano uhkaa luoda väistämättä lisäkustannuksia, jotka vaikuttavat kansalliseen kilpailukykyymme kielteisesti. Mikäli emme Suomessa valmista tuotteita kansainvälisille markkinoille, ne tehdään jossain muualla, mikä vaikuttaa olennaisesti maamme työpaikkoihin, huoltovarmuuteen ja omavaraisuuteen. Sen lisäksi, että tämän seurauksena menetämme kansantaloudellisia hyötyjä, vastuu ympäristöasioista jää hyvin pitkälti niille maille, jotka hoitavat jo tällä hetkellä ympäristö- ja ilmastoasioita meitä huonommin. Voisikin sanoa, että suomalainen työ on todellinen ekoteko. Emme saa ajatella, että pois silmistä, pois mielestä. Suomalaista työtä on syytä puolustaa, ja sitä voi hyvällä omallatunnolla puolustaa. Perussuomalaiset haluavat painottaa sitä, etteivät energia- ja ilmastopolitiikan ohjauskeinot ole pelkästään lainsäädännöllisiä eivätkä täten saa tehdä ilmastopolitiikan suunnittelusta entistä sekavampaa. On myös erityisen tärkeää pitää huolta siitä, että erilaisia ilmastopolitiikkaan liittyviä muutoksia tehtäessä emme vaaranna Suomen riittävää omavaraisuutta ja huoltovarmuutta. Suomen maantieteellinen sijainti on haastava, ja se täytyy ottaa huomioon myös poliittisessa päätöksenteossa. Perussuomalaisten mielestä Suomen ei siis tule asettaa liian kunnianhimoisia ilmastopoliittisia tavoitteita, vaikka toki pidämme ilmastopolitiikan sektoria tärkeänä. Arvoisa puhemies! Perussuomalaisten valiokuntaryhmä jättikin näihin edellä mainittuihin näkökulmiin viitaten ympäristövaliokunnassa selonteon käsittelyn yhteydessä vastalauseen, joten esitänkin ja ehdotammekin, että selonteon johdosta hyväksytään seuraavat kannanotot. ”Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto: 1. tarkistaa ilmasto- ja energiapolitiikan toimenpiteitä ja tavoitteita tavalla, joka ottaa maksimaalisesti huomioon sekä kansainväliset että kotimaan joustovarat ilman turhaa sääntelyä ja 2.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa rouva puhemies! Suomen osuus maailman CO2-päästöistä on noin 16 promillea, ja jos Pariisin ilmastokokouksen tavoitteet toteutuvat, niin Suomen osuus maailman hiilidioksidipäästöistä pienenee vajaat 7 promillea. Tällä hetkellä Suomen hiilidioksidikokonaispäästöt ovat noin 55 miljoonaa tonnia koko maailman 33 miljardista tonnista. Käsittelyssämme on nyt ensimmäinen keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelma. Suunnitelma on osa Suomen ilmastolain määrittelemää suunnittelujärjestelmää, jolla varmistetaan ilmastopolitiikan johdonmukaisuus ja pitkäjänteisyys. Nyt laaditun suunnitelman tavoitteena on esittää ne päästövähennystoimet, joilla Suomen tulisi vähentää kasvihuonepäästöjä päästökaupan ulkopuolisella sektorilla. Suunnitelman laatiminen onkin järkevää, jotta esimerkiksi yrityksille muodostuu kuva siitä, mihin päästövähennystoimet ollaan todennäköisesti suuntaamassa, ja siten voidaan hahmotella, miten ne vaikuttavat yritystoimintaan pidemmällä aikavälillä. Myös kansantaloudellisesti on järkevää hahmottaa päästövähennystavoitteiden kirjoa ja optimaalisinta keinovalikoimaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Taakanjakosektorin päästötavoite on haastava. Erityisen haastava päästövähennystavoite on liikennesektorilla. Sille on KAISUssa asetettu suurempi päästövähennystaakka. Nyt liikenteelle on kaavailtu yli 50 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä koko Suomen taakanjakosektoreiden yhteisestä päästövähennysvelvoitteesta. Yksi merkittävimmistä päästövähennyskeinoista vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamiseksi liikennesektorilla on mainittu biopolttoaineiden sekoitusvelvoitteiden lisääminen. Tämä tulee kohdistumaan pääsääntöisesti dieselpolttoaineeseen. Jatkossa onkin tärkeää huomioida, etteivät kuljetusalan kustannukset nousisi päästöjen vähennysten johdosta kohtuuttomasti, jotta kuljetusten kilpailukyky säilyisi hyvänä. Liikennesektori on suurien haasteiden edessä, ja vaikka keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelma ei koske päästökauppasektoria, kertautuvat ilmastopolitiikan kustannukset päästökaupassa mukana oleville vientiyrityksille esimerkiksi logistiikkakustannusten muodossa. Kansallisen energia‑ ja ilmastostrategian mukaan suurimmat kustannusvaikutukset yrityksille tulisivat liikenteen ja logistiikan lisäkustannusten kautta. Dieselin käyttäjien kustannukset kasvaisivat 2030:een mennessä 210 miljoonaa euroa per vuosi. Me perussuomalaiset edellytämme, että Suomessa pyrittäisiin jo ratkaisuihin, jotka takaavat teollisuudelle vakaan ja kilpailukykyisen toimintaympäristön. Kansainvälisessä kilpailussa mukana olevien eri yrityssektorien ja maataloussektorin toimivaltaa ei tule vaarantaa kansallisilla ja kansainvälisillä päästövähennystavoitteilla. EU:n energiaunionin asettamat tavoitteet Suomelle ovat erittäin haastavia, joten kotimaisessa direktiivien toimeenpanossa on huolehdittava, että käytetään kansalliset liikkumavarat mahdollisimman optimaalisesti yritysten kilpailukykyvaikutukset arvioiden ja haitat minimoiden. Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Immosen tekemää esitystä perussuomalaisten vastalauseesta.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2018-03-13 Tämän ilmastosuunnitelman myötä hallitus toi eduskunnan käsittelyyn ensimmäistä kertaa tavoitteen hiilineutraaliudesta Suomessa vuodelle 2045. Tuo hiilineutraaliustavoite kumpuaa Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteesta, missä tavoitellaan maailmanlaajuisesti päästöjen ja nielujen tasapainoa tämän vuosisadan jälkipuoliskolla. Suomi etenee tässä eturintamassa samaa tahtia Ruotsin kanssa. Se edellyttää, että ajamme riittävän nopeasti päästöjä alas, ja se edellyttää, että pidämme metsien kasvusta ja metsäpinta-alan kehittymisestä hyvää huolta, jotta hiilinielu säilyy pitkälle tulevaisuuteen ja oikeastaan niin pitkälle kuin ylipäänsä tässä mitään suunnitella voi. Väestönkasvusta oli muutama edustaja huolissaan, ja se on aivan totta, että sillä on merkitystä tietenkin maailmanlaajuisiin päästöihin. Toimivimpia kokemuksia väestönkasvun hidastamisesta on tietenkin tyttöjen koulutus ja terveydenhuoltoon panostaminen, joilla yleensä seurauksena on väestönkasvun hidastuminen. Tällä on myös kytkös ruokaturvaan, minkä edustaja Essayah muun muassa otti esille, ja täytyy todeta, että Pariisin sopimuksessa ruokaturva, oikeus ruokaan, on aika vahvasti kirjattuna. Vielä lopuksi tähän pohdintaan, että onko hyödyksi olla eturintamassa vai pitäisikö peesailla muita: Suomen kannattaa olla ajamassa kansainvälisesti mahdollisimman kunnianhimoista politiikkaa, mihin kaikki valtiot osallistuvat. Totta kai teemme oman osuutemme ja myös omalla esimerkillämme ja toimillamme voimme rohkaista muita. Ja samalla, jos se esimerkkinä toimiminen johtaa siihen, että meillä on käytännössä ratkaisuja, mitä meidän yritykset pystyvät myymään ulkomaille, silloin se palvelee myös Suomen taloutta ja työllisyyttä, ja se suomalainen työhän on ekoteko.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-13 käytetään puuta enemmän rakentamiseen. Silloin hiilinielu paranee koko ajan ja suomalaisten elintaso nousee. Tämä luo työtä Suomeen valtavasti. Joka ainut motti, mikä metsistä saadaan hyötykäyttöön, on äärimmäisen tärkeä ja myös näiden valtioneuvoston selonteossa asetettujen ilmastotavoitteiden kannalta. Toinen asia, joka liittyy siihen, on se, kun käytämme omia metsiämme, eli tämä liikennepolttoaineista käyty keskusteluhan tavallaan saa tukea tästä metsien käytöstä. Meillä on harvennushakkuissa tulossa joka vuosi sellaista puutavaraa tienvarteen, joka ei välttämättä esimerkiksi sellutehtaille sovi saatikka sahoille mene. Tämä vähempiarvoinen puu kannattaa ehdottomasti jalostaa biojaetta tuottavan teollisuuden kautta liikennepolttoaineeseen raaka-aineeksi, olkoon se sitten dieseliä tai bensaa. Nostetaan sitä biojakeen osuutta kotimaisessa bensassa. Eihän se nyt temppu eikä mikään ole, kun Brasiliassa tänä päivänä ajetaan henkilöautoilla, mitkä toimivat lähes puhtaalla bioetanolilla. Se tosin tehdään siellä sokeriruo’osta, mutta mitä sillä on väliä. Se pystytään tekemään nykyisillä laitteilla myös puusta ja monesta muusta raaka-aineesta. Eli meillä on mahdollisuuksia, ja mikä tärkeintä, arvoisa puhemies, meillä on teknologiaa. Me osaamme jo asioita erittäin hyvin. Emme ole ehkä maailman parhaita joka paikassa mutta ehdottomasti Euroopan kärkimaana tällä hetkellä. Minkä tautta me kyyristelemme sen edessä, jos joku meitä arvostelee, että meillä ei muka metsiä suojella? Metsiensuojelunkin suhteen Suomi on Euroopan unionin maa numero yksi. Muut ovat meistä kaukana, kaukana jäljessä. Suomi on ehdoton ykkönen tässäkin tilastossa. Meidän pitäisi rinta rottingilla kulkea tuolla Brysselin hallintopalatsien käytävillä eikä kyyristellä siellä nurkissa piilossa, kun joku saksalainen meitä moittii. Nämä ovat kylmiä tosiasioita ihan numeroidenkin valossa, ei tähän tarvita vähättelyä, edustaja Myller. Tämä on kylmä tosiasia. — Minä huomasin teidän ilmeestänne, että ette hyväksy tätä minun ajatustani. Se ei ole minun murheeni. — Mutta toivon, että edes tosiasiat tunnustetaan. Se on maailmanhistoriassa kuitenkin se ainoa tie mennä eteenpäin. Jos me lähdemme sille tielle, että pelottelemme, että Suomi joutuu kadotukseen ja ilmasto menee piloille, niin faktahan kuitenkin on, että kivihiilen käyttö maailmassa on huipputasolla ja kasvaa pikkuhiljaa koko ajan.
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-13 nämä samat, surutta saastuttavat maat, kuten Kiina ja Intia, polkevat ihmisoikeuksia, työntekijän oikeuksia, harrastavat polkumyyntiä, dumppaavat palkoilla. Me haluamme tehdä ilmastopolitiikkaa, mutta sen pitää olla reilua. Me haluamme tehdä vapaakauppaa, mutta senkin pitää olla reilua. Ei pidä näperrellä jonkun pienen asian kanssa ja jättää sitten iso kuva näkemättä, koska maailmaa ei sillä tavalla muuteta. Se on aina maailmassa ollut näin, että ne, jotka koviten huutaa, niin ne eniten saa. Tässäkin Suomen olisi pitänyt vaatia, että kun Puola saa 84 miljardia euroa koheesiorahaa, niin siinä olisi voitu korvamerkata ilmastotalkoisiin osa, siivu, ja laittaa suomalaista cleantech-osaamista sinne. Suomella on sitä, ja sillä tavalla olisi taas parannettu maailmaa oikeasti. Suomalaisten tulee pitää suomalaisten puolia, kukaan muu ei sitä tee. On mielenkiintoinen ajatus, että me aina kuvittelemme, että EU:ssa päätetään Suomen asioista paremmin, mutta ei se missään ole näin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-13 koen tuon kuka eniten huutaa ‑asian vähän toisellakin tapaa, eli jos sieltä toisten, isojen selkien takaa kovasti huutaa, niin yleensä saa turpaansa eikä eniten mitään muuta. Mutta itse asiassa liikenteen päästötavoitteet ovat isossa osassa tässä selonteossa — tai siis sanotaanko, suomalaiselle yhteiskunnalle — mutta nyt tarvittaisiin vielä kaiken muun lisäksi uusia innovaatioita, mitenkä meidän tulisi liikennepäästöjen osalta fiksummin asioita hoitaa, ja tässä debatin aikana käytin puheenvuoron, jossa esitin — kun tällä hetkellä työpaikkaliikennettä ohjataan paljon niin, että henkilöautoille annetaan verotusetuutta — että olisi paljon parempi, että se, joka luopuu oman auton käytöstä, saisi veroetuutta hankkiutuessaan toisen kimppakyydin palvelukseen. Näin me loisimme uusia mahdollisuuksia. Samoiten täytyy todeta, että hallituksen ja parlamentaarisen työryhmänkin liikennelinjauksista puuttuvat kokonaan kiireettömien raskaitten massojen vesikuljetukset. Tässä salissa ei ole tänäkään päivänä puhuttu kertaakaan liikenteen osalta siitä, että me voisimme vesiliikenteen ottaa yhdeksi osaksi sitä, että me voisimme näitä raskaita kumipyöräliikenteelle ohjattuja massoja enemmän kuljettaa vesiteitse. Ja olisi tärkeätä, että
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-13 tämän runsaslukuisen yleisön reagoimaan käyttämäänsä puheenvuoroon. Täytyy todeta siitä edellisestä puheenvuorosta, kun Hoskonen sanoi, että edustaja Myller suhtautui vähätellen, että minullakin oli naama hymyssä, mutta se koski kyllä ystävällisessä hengessä sanottuna sitä erittäin värikästä kielenkäyttöä EU-palatsien osalla tapahtuvasta kyyristelystä, eli se tuli siihen asiayhteyteen. jokainen metallia jalostava laitos toimiessaan Suomessa on kansainvälisesti ympäristöteko, mutta ne päästöt, mihinkä on päästy, ovat kyllä tulleet kiristyvän lainsäädännön myötä osana sitä meidän jatkuvaa aktiivista, myös ilmaston kannalta olevaa politiikkaa, mitä olemme harjoittaneet. Mutta tuosta uudesta energiatukisuunnitelmasta täytyy sanoa, että osio siitä puuttuu. Myös uusiutuvan energian osalle, joka on esimerkiksi tuulesta kiinni, olisi pitänyt samalla kertaa myös lisätä säätövoimaa sille hetkelle, koska me tarvitsemme tätä yhtäläisyyttä, että kun kovilla pakkasilla on tuo tuuli pikkuisen miedompaa, niin me tarvitsemme juuri tuollaisia
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-15 Arvoisa herra puhemies! On aivan selvää, että nykyjärjestelmää on käytetty väärin, ja on hienoa, että ensin aikanaan nykyinen presidentti, silloinen puhemies Niinistö ryhtyi toimeen tämän järjestelmän kohtuullistamiseksi ja nyt entinen puhemies Lohela ja nykyinen puhemies Risikko ovat jatkaneet näitä toimia näiden epäkohtien korjaamiseksi. Se on aivan selvää, että muutoksia pitää tehdä.