Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-10-03 Arvoisa herra puhemies! Tämän päivän paikallinen uutinen meillä oli, että Kotkan ja Kouvolan välisiä junia korvataan busseilla. Sillä oli hyvä aloittaa tämän päivän välikysymyskeskustelu. Kylläkin radan kunnostustöiden vuoksi, mutta tämä ei ole ihan ensimmäinen eikä varmaan viimeinen kerta. Mitä pidempään tätä välikysymyskeskustelua on tänä päivänä käyty, olen todennut, että sille on yhä enemmän tarvetta. Jo silloin aikaisemmin, kun tehtiin välikysymys siitä, että lakkautettiin junavuoroja, saatiin parannusta, eli hallitus muutti linjaansa. Toivon, että myöskin tämän välikysymyksen jälkeen hallitus muuttaa linjaansa, ja sehän on välikysymysten tarkoitus: jos ei hallitus kokonaan kaadu, niin tulee järkevämpiä päätöksiä. Tässä on ollut kolme eri näkökohtaa. Ensimmäinen näkökohta on kilpailutuksen muoto ja kritiikki sen toteuttamiseen, toinen näkökohta ovat nykyiset ongelmat, joita VR:n toiminnassa, niin lipunmyynnissä kuin muussakin, on, ja kolmantena näkökulmana valtion omistajuus ja valtion omistajaohjaus. Näihin muutama sana. En millään pysty käsittämään sitä ajattelua, että meillä on valtionyhtiö, jonka omistajaohjaukseen ministeri ei mitenkään puutu, niin että lipunmyynti tai asemat, jotka pistetään kiinni, tai ostoliikenne, joka lopetetaan, olisivat yhtäkkiä olleet vain ministerin ulkopuolella tehtyjä asioita. Jos ministeri haluaa omistajaohjata, niin aivan varmasti hän pystyy myöskin pistämään ojennukseen yhtiöitä palveluiden tarjoamisen kannalta. Siitä syystä en usko siihen ajatukseen, että vain siinä tapauksessa, että meillä on kilpailtu palvelu, palvelu voisi parantua, sillä edelliset versiot esimerkiksi VR:n lippujen joustavista hinnoitteluista ja muista on pystytty tekemään tämän nykyisen yhtiön mallin sisälle. Neljästä selvityksestä, jotka on tähän taustaksi tehty, kolme antaa tyrmäävän tuloksen siitä, että tämä on valtiolle kokonaistaloudellisesti negatiivista. Ja mitä tekee hallitus? Ottaa sen yhden, joka on kaikkein kevyimmin tehty selvitys, joka on vielä tehty sisäisillä järjestelyillä, ja uskoo siihen, että kaikki paranee, kun pistetään se. Ja näitten kolmen selvityksen tulos on se, että palvelut eivät parane, ne maksavat valtiolle lisää, mahdollisesti asiakkaille lisää, ja osinkojen tuotto vähenee. Neljäs raideliikennepaketti ei pakota tähän järjestelyyn eikä tällä aikataululla, ja voi olla, että me emme pysty sitä oikeaa kilpailutusta siinä kohtaa enää tekemään, jos tämä runtataan tällaisella mallilla nyt valmiiksi. Omistajaohjausta olisi voinut tehdä tässä kilpailutusasiassa paremmin, mutta myöskin nykyisen yhtiön toiminnassa. Meillä on esimerkkejä kilpailutuksista, ja esimerkiksi Britanniassa meni koko järjestelmä, ei nyt solmuun, mutta huononi, ja toisaalta niillä alueilla, missä se parani, hinta kallistui. Ruotsissa on valtio joutunut laittamaan yhä enemmän ja enemmän rahaa ostopalveluliikenteeseen. Elikkä valtiolle se on tullut kalliimmaksi, asiakkaiden kohdalta kyllä parantunut. Mutta tähän pitää sitten varautua myöskin Suomessa, että se maksaa valtiolle enemmän. Mahtuuko lisää liikennettä sinne? Tästä on hyvin erilaista näkemystä. Harvemmin asutuille alueille varmaan mahtuu mutta pääkaupunkiseudun raiteelle ei. Junia ja vetureita tarvitaan lisää, jos niitä halutaan ottaa kahteen eri käyttöön. Kun nyt on samat veturit yhteiskäytössä henkilöliikenteessä kuin tavaraliikenteessä, niin jos ne halutaan eriyttää, se vaatii kalustoyhtiöltä eri tavalla, plus että tarvitaan uusia. Enkä tiedä, onko ihan reilua, että avataan kilpailu niin, että toiset luovuttavat kalustot ja jotkut tulevat käyttämään niitä. Maakuntien järjestämiseen en usko. Meillä on nähty, mitä tarkoittaa maakuntien lentoliikenteen tukeminen, ja etenkin kun tulevaisuudessa maakunnat ovat — sitten kun ne ovat tai jos ovat — yleiskatteellisia budjetiltaan, niin on vaikea nähdä, mitenkä sieltä sote-budjetin tai työllistämisbudjetin sisältä kaivettaisiin junaliikenteeseen lisää rahoitusta, koska ainakaan tällä hetkellä maakunnille ei ole semmoista erillistä rahoitusta tulossa. Tehdään siis markkinoiden uusjakoa tässä kohtaa. Ei