Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa rouva puhemies! Hallintovaliokunnan mietinnössä ehdotetaan hyväksyttäväksi laki henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä. Ehdotetulla lainsäädännöllä pannaan kansallisesti täytäntöön niin sanottu rikosasioiden tietosuojadirektiivi. Tätä ehdotettua lakia soveltavat poliisi, syyttäjät, yleiset tuomioistuimet, Rikosseuraamuslaitos, Tulli, Rajavartiolaitos ja monet muut toimivaltaiset viranomaiset. Lakia sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn silloin, kun kyse on rikoksen ennalta estämisestä, paljastamisesta, selvittämisestä tahi sitten syyteharkintaan saattamisesta. Lakia sovelletaan myöskin silloin, kun kyse on rikokseen liittyvästä syyttäjän toiminnasta, rikosasiain käsittelemisestä tuomioistuimessa, rikosoikeudellisen seuraamuksen täytäntöönpanemisesta taikka yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelemisesta tai sitten tällaisten uhkien ehkäisemisestä. Lakia sovelletaan myöskin Puolustusvoimien, poliisin ja Rajavartiolaitoksen käsitellessä henkilötietoja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä. Tämä säännös ei pohjaudu direktiiviin, vaan tältä osin kyse on meidän kansallisesta, ihan omasta ratkaisusta. Tämä ehdotettu rikosasioiden tietosuojalaki on luonteeltaan yleislaki, eli sitä sovelletaan, jollei muualla lainsäädännössä säädetä jollakin toisella tapaa. Lakia soveltavilla viranomaisilla on myös hallinnonalakohtaista erikoissääntelyä. Rikosasioiden tietosuojalaissa säädetään henkilötietojen käsittelyn yleisistä periaatteista, kuten käsittelyn lainmukaisuudesta, käyttötarkoitussidonnaisuudesta, tarpeellisuudesta ja virheettömyydestä. Laissa on myöskin erityissäännöksiä esimerkiksi jollain tavalla arkaluonteisiksi tiedoiksi katsottavien tietojen käsittelystä. Lisäksi laissa säädetään rekisterinpitäjän ja henkilötietojen käsittelijän vastuusta, rekisteröidyn oikeuksista, tietoturvallisuudesta, tietosuojavastaavasta, vaatimuksista, joita tulee noudattaa, kun henkilötietoja siirretään kolmansiin maihin, edelleen lain noudattamisen valvonnasta ja oikeussuojakeinoista ja seuraamuksista. Lain noudattamista valvoo tietosuojavaltuutettu. Samanaikaisesti tämän direktiivin kanssa on annettu EU:n yleinen tietosuoja-asetus, johon liittyy toinen hallituksen esitys, jota itse asiassa käsitellään ihan tässä kohta. Rikosasioiden tietosuojalaissa tarkoitetut viranomaiset soveltavat tätä tietosuoja-asetusta ja sitä täydentävää kansallista lainsäädäntöä silloin, kun on kyse muusta kuin tämän direktiivin alaan kuuluvasta henkilötietojen käsittelystä. Rikosasioiden tietosuojalakiehdotuksen käsittelyn yhteydessä meillä tuli esille useita, esimerkiksi rekisteröidyn oikeussuojakeinoihin liittyviä kysymyksiä, jotka tulivat esille myös tämän kohta seuraavan hallituksen esityksen numero 9 yhteydessä. Hallintovaliokunta pitää lainsäädännön selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi perusteltuna, että kansalliset lainsäädäntöratkaisut ovat näiden kysymysten osalta mahdollisimman yhtenäisiä. Mainittujen esitysten välillä on myös perusteltujakin eroavaisuuksia. Merkitystä on muun muassa sillä, että toisin kuin tätä tietosuoja-asetusta ja sitä täydentävää kansallista lainsäädäntöä, mihinkä viittasin äsken, joita sovelletaan sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, tätä ehdotettua rikosasioiden tietosuojalakia soveltavat lähtökohtaisesti vain ja ainoastaan siihen valitut viranomaiset. Perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaisesti nämä lakiehdotukset voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä, Hallintovaliokunta puoltaa, arvoisa puhemies, hallituksen esitykseen sisältyvien lakiehdotusten hyväksymistä valiokunnan mietinnöstä ilmenevin huomautuksin ja muutosehdotuksin. Tässä hallintovaliokunnan mietinnössä on kyse EU:n tietosuoja-asetusta täydentävästä kansallisesta lainsäädännöstä. EU:n tietosuoja-asetus on suoraan sovellettavaa oikeutta, ja siinä säädetään muun muassa rekisteröidyn oikeuksista sekä rekisterinpitäjän ja henkilötietojen käsittelijän velvollisuuksista. Tämä asetus jättää kuitenkin tiettyjä mahdollisuuksia joihinkin kansallisiin poikkeuksiin ja sitten tarvittaviin täsmennyksiin, joista säädetään tällä ehdotetulla tietosuojalailla. Kansallista liikkumavaraa ehdotetaan käytettäväksi sellaisissa tilanteissa, joissa nykyisen henkilötietolain kumoamisesta seuraisi tarve kansalliseen säätelyyn, esimerkiksi vaikkapa henkilötietojen käsittelyn oikeusperusteen säilyttämiseksi eräissä tilanteissa tai tieteellisen tutkimuksen edellytysten säilyttämiseksi mahdollisimman pitkälle nykyisen, hyväksi havaitun kaltaisina. Kansallista liikkumavaraa on mahdollista käyttää myös myöhemmin, esimerkiksi kun annetaan erityislainsäädäntöä. Tähän kansalliseen liikkumavaraan liittyy myöskin ikäraja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoamisesta suoraan lapselle. Valiokunta puoltaa hallituksen ehdottamaa 13 vuoden ikärajaa. Tätä nuorempi lapsi tarvitsisi vanhempien suostumuksen näitten henkilötietojen antamista edellyttävien palvelujen käyttämiseen. Suomessa tämä lapsen ikäraja olisi siten siis alempi kuin tietosuoja-asetuksessa säädetty raja — siellä tietosuoja-asetuksessa se on siis 16 vuotta. Suomen ikäraja vastaisi muitten Pohjoismaitten, siis lähinnä Ruotsin ja Tanskan, linjaa. pitää nimetä kansallinen valvontaviranomainen ja säätää siihen liittyvistä asioista. Tämän lisäksi on sovitettava yhteen tietosuoja-asetuksen mukainen henkilötietojen suoja eräiden muiden oikeuksien, kuten vaikkapa sananvapauden ja julkisuusperiaatteen, kanssa. Ehdotus tietosuojalaiksi sisältää myös näitä koskevat ehdotukset. Lisäksi ehdotetun tietosuojalain nojalla tämä tietosuoja-asetus tulisi eräin rajauksin sovellettavaksi myöskin silloin, kun henkilötietojen käsittely jäisi tietosuoja-asetuksen ja rikosasioiden tietosuojadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Arvoisa puhemies! Perustuslakivaliokunta on antanut tässä asiassa kaksi lausuntoa. Ensimmäisen lausunnon mukaan nämä lakiehdotukset voidaan käsitellä ihan tavallisen lain säätämisjärjestyksessä, ensimmäinen lakiehdotus kuitenkin vain, mikäli valiokunnan sen eduskunnan valtiopäivätoimintaan kohdistuvasta soveltumisalasta, valvontaviranomaisen ylimpiin laillisuusvalvojiin kohdistuvasta valvontavallasta, hallinnollisten seuraamusten määräämismenettelystä sekä henkilötietolain kumoamisesta tekemät tämmöiset valtiosääntöoikeudelliset huomautukset otetaan asianmukaisesti huomioon, eli vain siinä tapauksessa. Hallintovaliokunta pyysi perustuslakivaliokunnan lausuntoa vielä lisäksi hallinnollisen seuraamusmaksun määräämiseen liittyvästä sääntelykokonaisuudesta. Perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaan hallintovaliokunnan lausuntopyynnön liitteenä olleet pykäläehdotukset voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Perustuslakivaliokunta kuitenkin edellytti myös muiden, erityisesti oikeusturvaan liittyvien huomautusten huomioimista tässä mietinnössä. Lisäksi valiokunta on antanut esityksestä lausunnon. Perustuslakivaliokunnan lausuntojen johdosta hallintovaliokunta ehdottaa tätä käsillä olevaa lakiehdotusta muutettavaksi muun muassa siten, että seuraamusmaksun määrää tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun yhdessä muodostama ikään kuin seuraamuskollegio. Tätä seuraamusmaksua koskeva päätös tehtäisiin esittelystä, ja siihen saisi hakea muutosta valittamalla asiasta hallinto-oikeuteen. Hallintovaliokunnan näkemyksen mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa on hallituksen esitys, lakivaliokunnan lausunto ja muu asiassa saatu selvitys huomioiden huolehdittu muiltakin osin oikeusturvaa parantavista menettelyistä. Näistä keskeisimpiä ovat muun muassa äänestysmenettelyn sääntely, muutoksenhakuoikeus seuraamusmaksupäätöksestä, sitten lisäksi seuraamusmaksun ja sen täytäntöönpanon vanhentuminen, päätöksen täytäntöönpanokelpoisuus lainvoimaisena, hallinnon yleislakien soveltaminen menettelyyn, viranomaisen selvitysvastuu