Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: kp
Päivämäärä: 2018-10-16 Jos eduskunta huomenna hyväksyy tiedonannon, niin se ei ole eduskunnan lainsäädännöllinen akti toisin kuin vuonna 98, jolloin liityttiin tiedonantomenettelyllä euroalueeseen. Silloinhan oli vuoden 94 laki, jonka perusteella annettiin tiedonanto, käsiteltiin valiokunnissa, ja eduskunta hyväksyi tiedonannon. Se oli eduskunnan päätös. Mutta huominen mahdollinen hyväksyminen on sama kuin eduskunnan julkilausuma, poliittinen kannanotto. Toiseksi: Tämä keskustelu, hallituksen menettely ja keskustelu, tuo kyllä hyvin elävästi mieleen tilanteen ennen vuoden 99 eduskuntavaaleja. Silloinhan keskusta oli vahvassa myötätuulessa menossa kohti vaalivoittoa. Silloin keksittiin idea työreformista. Esko Aho oli silloin puolueen puheenjohtaja. Puoluekokouksessa keksittiin hieno slogan ”maareformista työreformiin”. Se oli valtavan hieno suunnitelma, mutta siinä oli pari pientä yksityiskohtaa, joita ay-liike vastusti, eikä meidän selittämiskykymme työpaikoilla riittänyt todistamaan, että nämä asiat ovat ihan järkeviä. Ja niin keskusta hävisi vaalit ja Lipposen hallitus jatkoi. Nyt on sama tilanne. Hallitus on tehnyt valtavan paljon hyviä päätöksiä, on hyviä suunnitelmia, mutta tämä yksi onneton esitys on pilaamassa tämän kokonaisuuden. Tämä esi-tyshän ei palvele pienyrittäjien etuja sen vuoksi, että lain muuttaminen, lain sanamuodon muuttaminen, johtaa valtavaan määrään oikeudenkäyntejä, joissa selvitetään, mikä on tämän uuden sanamuodon tulkinta. Vuosien selvittely tulee olemaan ja paljon oikeudenkäyntejä. Toinen asia on se, mihin täällä on myös keskusteluissa viitattu, että parhaimmat työntekijät eivät ehkä hakeudu alle kymmenen työntekijän yrityksiin, joissa on heikompi työsuhdeturva. Vartiainen käytti täällä aika erikoisen puheenvuoron. Hän sanoi, että onhan näillä pienyrityksillä mahdollisuus tehdä sopimus, jossa annetaan työntekijöille parempi työsuhdeturva. No, hyvänen aika, minkälaisia oikeudenkäyntejä siitä syntyy, jos on työsopimus, jossa on paremmat irtisanomisehdot tai parempi työsuhdeturva kuin laki antaa — lisää oikeudenkäyntejä. Tämä esitys on kerta kaikkiaan amatöörimäinen. Sitten viimeinen punktini tässä puheenvuorossa liittyy siihen, mitä jo vastauspuheenvuorossa otin esille. Minun mielestäni sosiaalidemokraattien ja monien muidenkin tekemä esitys, että pienyrittäjille järjestettäisiin oikeudellista apua, on hyvin järkevä. Kaikki ajatukset, että annetaan tukea ensimmäisen työntekijän palkkaamiselle tai vastaavaa, maksavat paljon, ja siinä tulee yhdenvertaisuusongelmia. Onko oikein, että joku yritys saa, toinen ei saa? Mutta oikeusapu yrityksille, yrittäjille, joilla ei ole tähän omia voimavaroja — ja jos vielä tehdään niin, että tämä oikeusapu kanavoidaan yrittäjäjärjestöjen kautta kautta — antaa mahdollisuuden lisätä yrittäjien järjestäytymistä ja yrittäjien mahdollisuutta puolustaa omia etujaan yleensäkin ja myöskin tällaisissa irtisanomistilanteissa. Minä kovasti toivon, että hallitus luopuu tästä lakiehdotuksesta, sen valmistelusta, ja saadaan samalla aikaan rauha työmarkkinoille. Otetaan järkevämpiä ehdotuksia valmisteltavaksi, ja siinä tämä keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkosen ehdotus on mielestäni hyvä. Järjestetään laaja-alainen kokous, jossa sekä hallitus että oppositio ja työmarkkinajärjestöt, asiantuntijat ovat mukana pohtimassa, miten päästään mahdollisimman hyvään työllisyysasteeseen ja miten voidaan todellisuudessa pienten yritysten asemaa parantaa ja niitten työllistämismahdollisuuksia parantaa. Juha Sipilä edellisellä vaalikaudella kunnostautui tarjoamalla oppositiosta apua hallitukselle. Nyt olisi suotavaa, että hän ojentaisi yhteistyön käden oppositiolle ja olisi valmis neuvottelemaan muutoksista. Tämän pitäisi muuten koskea myöskin sote-uudistusta. Onhan se käsittämätöntä, että ollaan ehkä yhden äänen varassa ajamassa läpi uudistus, joka on hyvin kiistanalainen, ja jo nyt tiedetään, että seuraavan eduskunnan enemmistö ei ole sen takana