Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-15 On selvää, että järjestelmää on kehitettävä huomioiden myös muun yhteiskunnan kehitys. Ilolla tervehdinkin tätä kansalaisaloitetta, joka tuli tänne meidän käsiteltäväksemme. Laissa kansanedustajan eläkkeestä ja sopeutumisrahasta säädetään kansanedustajan ja valtioneuvoston jäsenen oikeudesta eläkkeeseen. Laki sisältää säännöksen niin van-huuseläkkeestä kuin sopeutumisrahasta. Ja kuten täällä on moneen kertaan tullut jo vastaan, lakia muutettiin vuonna 2011 niin, että entisen sopeutumiseläkkeen sijasta kansanedustajalla tietyin edellytyksin on oikeus määräaikaiseen sopeutumisrahaan. Uutta säännöstä sovelletaan siirtymäsäännöksen perusteella vain kansanedustajiin, joiden edustajantoimi on alkanut ensimmäisen kerran 1.3.2011 jälkeen. Sopeutumiseläkkeen osalta on käyty rajanvetoa siitä, pidetäänkö sitä eläkkeenä vai työttömyyskorvauksen kaltaisena etuutena. Piirteitä on näistä molemmista järjestelmistä. Eläkkeenluonteisuuteen viittaa sääntely sopeutumiseläkkeen kertymisestä: ansaittavaa mutta vasta myöhemmin maksettavaa etuutta pidetään työsuorituksen vastikkeen osana. Toiseen suuntaan viittaa puolestaan se, että sopeutumiseläkkeen aikana saadut ansiotulot huomioidaan ja ne pienentävät sopeutumiseläkkeen määrää. Kun jää vanhuuseläkkeelle, ei ansiotuloja enää huomioida. Vuoden 2011 muutoksen yhteydessä valmisteluasiakirjoissa painottuu käsitys sopeutumiseläkkeestä eräänlaisena työttömyysturvaetuutena, joka perustuu edustajan uran pituuteen ja uran aikana saatuun edustajapalkkioon. Lehdistä olemme saaneet lukea räikeitä tapauksia sopeutumiseläkkeellä olevista, jotka ovat nostaneet suuria pääomatuloja eläkkeen lisäksi. Tämä ei vastaa oikeustajuani, ja järjestelmää onkin muutettava siten, että myös pääomatulot huomioidaan. Kansalaisaloitteen käsittelyn myötä on tarkasteltava koko järjestelmää, ja mahdollisiin muutostarpeisiin on suhtauduttava avoimin mielin. Uusien edustajien kohdalla, jotka ovat tulleet taloon vuoden 2011 jälkeen, sopeutumisraha on heikompi kuin mitä olisi ansiosidonnainen työttömyysturva. Samaan aikaan kuitenkin on muistettava, että kansanedustajien edut ovat aina olleet ja tulevat aina olemaan kansalaisten erityisen mielenkiinnon kohteina. Järjestelmän on vastattava kansalaisten oikeustajua, mutta meidän tehtävänämme on myös huolehtia siitä, että tähän tehtävään halutaan myös jatkossa ja edut ovat sillä tasolla, ettei synny korruptioriskiä. Tämä järjestelmä on alun alkaen luotu kansanedustajien työttömyysturvaksi siinä tapauksessa, ettei työllistyminen ole onnistunut heti edustajanuran jälkeen. Tämän ei kuitenkaan pidä olla edustajan ikuinen tuloautomaatti, että hän työllistyessäänkin optimoi tilanteen niin, että tekee työtä vain sen verran kuin ”huvittaa” ja muutoin nostaa eläkettä. Sopeutumiseläke on tarkoitettu väliaikaiseksi toimeentulon turvaksi työttömyyttä vastaan. Sekin tilanne on tunnistettava kuitenkin, että moni joutuu niin sanotusti tyhjän päälle siten, ettei ole virkaa, mihin palata. Voi myös olla tilanteessa, jossa joutuu pohtimaan, vastaako oma ammattitaito enää mahdollisesti pitkänkin edustajanuran jälkeen työelämän vaatimuksia. Kollegoiden työllisyysnäkymiä seuratessani olen ollut yllättynyt siitä, kuinka vaikeaa työllistyminen edustajanuran jälkeen on ollut. Tähän voi olla vaikutusta sillä, että on tullut leimautuneeksi poliittisesti ja joutunut ottamaan vahvoja poliittisia kantoja, jotka sitten vaikeuttavat työllistymistä. Jossain määrin tässä kansanedustajan tehtävässä ikään kuin muuttuukin epäkelvoksi muihin tehtäviin sen sijaan, että työnantajat arvostaisivat sitä, millaista kokemusta ja asiantuntemusta kansanedustajan tehtävä on kartuttanut. Nyt tämä kansalaisaloite lähtee täällä meillä asianmukaiseen ja huolelliseen käsittelyyn, ja odotammekin myös virkamiesselvityksen