samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Simon Elo
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 ponnet jonkin verran parantavat tätä esitystä. Ehkä kohta hän jo myöntää seuraavassa puheenvuorossa saman kuin edustaja Harakka, että ne "dramaattisesti muuttavat" tätä lakiesitystä — ja niin kuin totesin, dramaattisesti paremmaksi ja hyväksyttäväksi. Vuonna 2014, Stubbin aikana vuonna 2015, esitettiin, että myös Suomessa suomalaisille tulisi hallintarekisteröinti mahdolliseksi. Perussuomalaiset ovat saaneet tässä hallituksessa aikaan sen, mitä te ette saaneet aikaan, että se ei tule suomalaisille.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 erinomaisia. Oikeastaan yhdyn tässä opposition kritiikkiin siinä mielessä, että nämähän olisi voinut prosessissa aikanaan sisälle luoda, mutta nämä hyvät asiat syntyvät hiljakseen hyvän keskustelun kautta, ja olemme tähän nyt päätyneet, ja asia on käsillä. Eli täällä edustaja Turunen esitti hyvät ponnet, ja kannatan niitä lämpimästi tähän mukaan eli muutosta tähän kakkoskohtaan eli toteutumistavan osalta mutta sitten myös sitä, että me otimme mukaan tähän lainsäädäntöön ja tutkimme tämän listaamattomien yritysten osuuden. Kummatkin muutokset ovat erinomaisia. Täällä aikaisemmin myös Harri Jaskari on esittänyt lausuman ennakonpidätyksestä ja sen suunnasta. Ennakonpidätys puree paljon paremmin kuin lähdeveropohja, ja löydetään sieltä hallintarekisterin takaa näitä Meillä on Suomessa hieno järjestelmä, hyvä järjestelmä, ja Suomen pörssin omistuksen yleisöjulkisuusjärjestelmä on kansainvälisesti poikkeuksellinen. Pohdin tuota, kun keskusteltiin siitä, mihinkä suuntaan on EU menossa ja mihinkä Suomi. Suomihan itse pyrki näillä omilla toimillaan ja edustaja Essayahin mukana siihen, että EU olisi mennyt Suomen suuntaan. Saatiin kumminkin poikkeus Suomessa sijoitettaville pörssiosakkeille ja pörssiyhtiöiden toiminnalle, niin että meillä on oma, avoin järjestelmä Suomessa. EU:ssa on hyvin tiukka yksityisyydensuoja, ja myös se, että siellä on oikeastaan ainoastaan tämä liputusjärjestelmä: jos osakkeiden osuus muuttuu 5 prosenttia suuntaan tai toiseen, niin silloin vaaditaan säädöksiä. Mutta tämän vuoden alusta on tullut voimaan tämä veroviranomaisten automaattinen tietojenvaihto, joka on merkittävästi parantunut tämän vuoden alusta lukien. Sillä saadaan tietoa myös hallintarekisterin takaa. Tässä aika paljon puhuttiin rikollisesta toiminnasta ja siihen liittyvästä harmaasta taloudesta. Se on todellakin rikoksien takana. 55 maata on jo allekirjoittanut tämän verosopimuksen. Mutta sitten tämä rikollinen toiminta: meillä on tälläkin hetkellä, edelleen, niin, että viranomaisten tietojensaanti ulkomailla perustuu nykyisinkin kansainvälisiin sopimuksiin, EU:n sääntelyyn ja oikeusapupyyntöihin, hallintarekisterin yleisöjulkisuuteen: Se on ehkä probleemallisempaa, niin kuin tuossa aikaisemminkin totesin, että siellä on vahva yksityisyydensuoja. Sen eteen meidän täytyy myös tehdä vahvasti töitä, ja sen takia nämä ponnet ovat olemassa, että myös tähän paneudutaan ja laitetaan hallitus työskentelemään. Tässä on kysytty siitä, kuinka vahva ponsi voi olla. Sehän on eduskunnan osoitus hallitukselle, että teette näin. Siinä täytyy olla kovat perustelut hallituksella, jos ei niin toimita kuin eduskunta on edellyttänyt. Siinä on kova selvitys ja selitys, jos hallitus ei mene siihen suuntaan, mitä eduskunta on edellyttänyt, ja senhän takia näitä tehdään. Tämä on vähän erilainen ponsi kuin kunnan hallinnossa. Älkää verratko siihen. Se on vähän kuin toivomusponsi, jos kunnanvaltuustossa asetetaan ponsi. Tämä
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 viikolla tätä hallintarekisteriä vietiin eteenpäin illan viimeisinä tunteina. Ilolla kyllä tervehdin sitä ratkaisua, että asia saatiin näin päivänvaloon. Tämä keskustelu on osoittautunut hyödylliseksi varmasti myös kansalaisten näkökulmasta. Tällä esityksellä sallitaan suomalaisille ulkomaisten hallintarekisterien käyttö. Niin kuin asiantuntijoilta ja viranomaisilta on kuultu, tämä ratkaisu ei turvaa osakeomistusten riittävää yleisöjulkisuutta tai tiedonsaantia. Oli kyllä havaittava, että edeltävällä puhujalla, edustaja Pirttilahdella, oli jäänyt kotiläksyt tekemättä. Nimittäin poliisin lausunnosta on suoraan luettavissa: "Arvioinnin kohteena oleva esitys sisältää nykymuodossaan perustellun vaaran siitä, että ehdotettu mahdollisuus moniportaiseen ja hajautettuun säilytykseen avaa rikoksentekijöille nykyistä turvatumpia kanavia esimerkiksi laajamittaiseen rahanpesuun ja rikoshyödyn piilottamiseen." Eli eivät nämä asiat ja nämä huolet ihan opposition omia keksintöjä ole. Kysymys on siitä, haluammeko huolehtia omistamisen julkisuudesta ja verottajan tiedonsaannista. Kysymys ei ole siitä, että EU pakottaisi meidät hallintarekistereihin tai että emme voi säätää ulkomaita koskevia lakeja. Viime kuussa hyväksyttiin osakkaiden oikeuksia koskeva direktiivimuutos, jolla annettiin yhtiöille oikeus tunnistaa kaikki osakkaansa, myös hallintarekisterin takana piilottelevat. Ja direktiivi kyllä tukee
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 On erittäin tärkeää, että tähän talousvaliokunnan mietintöön sisältyvien kolmen lausumaehdotuksen pääasiallinen sisältö ja henki toteutuvat mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti. Siten veronkierron edellytyksiä saadaan tilkittyä. Tässä mietinnön ensimmäisessä lausumaehdotuksessa mainittu lähdeveroprosentti on nyt täsmentymässä ennakonpidätykseksi ja sen arvo tarkentumassa 50 prosentiksi, millä turvataan rehellisten veronmaksajien etu. Nimenomaan tämä korkea ennakonpidätysprosentti on se uhka, joka muodostaa korkean esteen veronkierrolle. Rehelliset omistajat selviävät jatkossakin normaalilla osinkoverolla. Kuten edustaja Elo totesi, automaattisen tietojenvaihdon laajenemisen myötä osakkeiden säilyttäjän tulee tuntea ja tunnistaa asiakkaansa. Säilyttäjällä on tällöin tieto asiakkaan verotuksellisesta asuinvaltiosta, ja juuri siihen lausumaehdotuksen mukainen 50 prosentin ennakonpidätys perustuu. Vastaava toteutus lähdeveroa käyttäen olisi ongelmallinen, koska se kohdistuisi ennen kaikkea ulkomaisiin omistajiin ja aiheuttaisi ongelmia lähdeveron palautusten osalta. Näin ollen lausumaehdotuksen mukainen toteutustapa on huomattavasti järkevämpi, mutta silti se toteuttaa talousvaliokunnan mietinnön hengen erittäin hyvin. Edustaja Turusen tänään esittämät kaksi lausumaa parantavat edelleen omistustietojen julkisen saatavuuden edellytyksiä sekä estävät verokeinottelun suomalaisen listaamattoman osakeyhtiön liittämisellä ulkomaiseen arvo-osuusjärjestelmään. Varsinkin tämä listaamattomia yhtiöitä koskeva lausuma on verotuksen yhdenvertaisuuden kannalta hyvin merkittävä ja tukkii julkisessa keskustelussa esiin nousseita porsaanreikäepäilyjä. Tätähän oppositiokin on tänään täällä kilvan kiitellyt.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa herra puhemies! Mielenkiintoista keskustelua ja värikästä keskustelua. Oikein täytyy sanoa, että ei ole kyllä tullut mieleenkään nukahtaa, kyllä sanan peistä on sen verran vilkkaasti heilutettu. Nyt ihan ensimmäiseksi haluan todeta, että toivotaan, että tästä kunnialla selvitään, sillä kyllä näitten ponsien muuttamisen yhteydessä saattaa olla nyt sellainen ristiriita, puhemies joutuu pohtimaan, onko Turusen 1. lausumaehdotus esityksen ja mietinnön kanssa ristiriidassa, kun listautumattomia yhtiöitä ei ole siis suljettu pois esityksessä. Onko nyt käynytkin näin ikävästi, että tässä kohtaa 1. lausuma on ristiriidassa sen kanssa, missä nyt halutaan listautumattomat pois, kun se on edelleen esityksessä mukana, niin että niitä ei ole suljettu pois? Mutta tämä varmaan sitten... — No, kunhan nyt toin esille, että tässä tämmöinen pieni termistönäkemys on. Kuitenkin voidaan todeta, kun näitä tietoja on annettu, kuinka velvoittavaa se on. Edellytetään, tai kerrotaan meille täällä, että on pakko antaa tietoja, näillä pankkiiriliikkeillä on oikeus saada niitä tietoja. Ne ovat kaksi ihan eri asiaa, ja minua kiinnostaa se yksi perustavaa laatua oleva seikka, kun en tunne tätä direktiiviä niin perusteellisesti, — anteeksi, asetusta — että
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 Se, mikä tässä keskustelussa edelleen hämmentää, on ne ristiriitaiset viestit, mitä tulee hallituksen suunnasta, jotka eivät lisää luottamusta siihen, että tässä tosiaankin päädyttäisiin sellaiseen ratkaisuun, joka myöskin tyydyttäisi oppositiota ja jonka kautta puututtaisiin kaikkiin niihin ongelmiin, jotka tähän liittyvät. Yksi hallituspuolue haluaa antaa kuvaa siitä, että tähän esitykseen ei sisälly minkäänlaisia ongelmia, koska ei liity minkäänlaisia ongelmia siihen, että omistajat käyttävät hallintarekisteriä osakeomistusten hallinnoimiseksi. Toinen hallituspuolue taas on tehnyt kovasti työtä saadakseen luotua sellaisia lausumaesityksiä, joilla nimenomaisesti halutaan puuttua epäkohtiin, jotka liittyvät hallintarekisterin käytön helpottamiseen, eli selvästi näkee, että tähän liittyy epäkohtia ja mahdollisia riskejä, joihin pitää puuttua. Toinen ristiriita on se, että vastuussa oleva ministeri tässä sanoo, että kaikki on tehty, mikä on voitavissa. Siitä huolimatta meillä on nyt täällä pitkä liuta erinäisiä lausumia, jotka velvoittaisivat hallitusta valmistelemaan aika paljonkin lakiesityksiä, joiden kautta sitten puututtaisiin osakeomistusten avoimuuteen ja esimerkiksi siihen, että suoraan jätettäisiin pois listaamattomia yhtiöitä tämän järjestelmän piiristä, mikä siis tosiaankin edelleen sisältyy tähän esitykseen. Nämä ristiriidat eivät herätä minussa luottamusta sen suhteen, että tämä kokonaisuus olisi hallituksen hanskassa. Edelleen esitän kysymyksen: miksi meillä ei ole täällä esityksiä näistä korjaavista toimenpiteistä? Miksi täällä ei ole esitystä ennakonpidätyksestä, julkisesta reaaliaikaisesta omistajarekisteristä, miksi ei ole esitystä suomalaisten velvoittamisesta suoraan omistukseen tai näiden listaamattomien yhtiöiden pois jättämiseen, kun hallituksella on ollut vuosi aikaa valmistella juurikin näitä esityksiä?
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 jotka ovat maksaneet osinkoa Suomessa asuvalle kansalaiselle. Ihan tasan tarkasti määritellen se menee tällä tavalla. Ja vaikkapa Ranskassa se menee sillä tavalla, että vaikkapa esimerkiksi Lyon Credit Bankilta suomalainen yritys saa tietoon, ketkä ovat ne kansalaiset, yritystä siellä vaikkapa nyt Ranskassa, ja tämän yrityksen kautta tiedot menevät Ranskan viranomaisille ja Ranskan viranomaisten kautta tulevat Suomen verottajalle. Kaiketi näin tämä asioiden kulku taitaa kulkea. taitaa kulkea. Kun tämä on uusi järjestelmä ja tähän voi liittyä näitä aukkoja, niin siltä varalta, että se ei välttämättä ole niin hirveän vedenpitävä tässä alkuvaiheessa — ja yhdellä kertaa kuittaan — on hyvä, että nämä erilaiset ponnet täällä nyt hyväksytään, koska ne kertovat siitä samasta tahtotilasta: Suomi — ensin oli ajatus, että tällä lähdeverolla tai nyt sitten tällä ennakkoperintäjärjestelyllä — kuitenkin tarttuu niihin, jotka eivät
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 Vastaan suoraan edustaja, puhemies Pekkarisen pitämään puheenvuoroon. Se ratkaisumalli, mitä oppositio on ajanut tässä, ei ole sellainen, missä estettäisiin yrityksiä laskemasta liikkeelle arvopapereita ulkomaille, emmekä me ole myöskään asettaneet sellaista lainsäädäntöä, joka jollain tavalla velvoittaisi ulkomaalaisia viranomaisia ryhtymään tietyntyyppisiin lainsäädäntötoimiin. Se on tietenkin mahdotonta. Ne ratkaisut, joiden puolesta oppositio tässä on puhunut, ovat ensinnäkin sellaisia malleja, joissa velvoitetaan suomalaisia sijoittajia omistamaan suoraan esimerkiksi sanktion uhalla myöskin silloin, kun käytetään ulkomailla sijaitsevia arvopaperikeskuksia. Toiseksi olemme myöskin peräänkuuluttaneet ratkaisuja, joilla velvoitetaan suomalaisia yrityksiä — huom., velvoitetaan — tunnistamaan kaikki omistajansa suoraan. suoraan. Esimerkiksi Norja on tulkinnut juuri tätä EU-asetuksen poikkeusta sellaisella tavalla, että on ulotettu tämä suoran omistamisen malli myöskin ulkomailla sijaitseviin arvopaperikeskuksiin norjalaisten omistajien ja yritysten osalta.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 luetella ties kuinka monta esimerkkiä perussuomalaisten eri kunnissa toimivien kunnallisjärjestöjen tai valtuutettujen erinäisistä lausunnoista eri asioihin, jotka eivät pidä lainkaan paikkaansa, mutta en tosiaankaan koe sitä minun asiakseni tässä salissa tai tällaisen käsittelyn yhteydessä tehdä enkä koe sitä ylipäätään asialliseksi. Mitä tulee edustaja Turusen kommenttiin siitä, että juridisesti mitään ei ole tehtävissä,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 hyvästä puheenvuorosta näin illan alkuhämärissä. Tosin en ole yhtä kaino kuin varapuhemies Pekkarinen. Totean, että se, mitä hän sanoi viitaten nimenomaan perussuomalaisiin, että tämä hallituksen lakiesitys ei ole sama kuin se, mitä Stubb esitti vuonna 2015, pitää paikkansa. Siksi me emme tietenkään suhtaudu siihen samalla tavalla kuin suhtauduimme silloin Stubbin esitykseen. Tässä on varsinkin näiden ponsien myötä paljon parempi esitys kuin silloin. kyllä minuakin häiritsee se, että varsin monessa yhteydessä kuulee sekä kansalaisilta palautetta että jopa mediassa otsikoiden tasollakin, että hallitus hyväksyy hallintarekisterin. Tämähän ei pidä paikkaansa. Täytyy sanoa, että vaikka nyt Yleisradiota ei ilmeisesti saa kritisoida, niin tätä se englanniksi sanottuna fake news, virheellinen uutisointi, kansalaiskeskusteluun aiheuttaa. Tosin täytyy sanoa, että kokemuksellani toriparlamenteista ei siellä hallintarekisteri ykkösasia ole,
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 puhemies Pekkarista hyvästä puheenvuorosta ja erittelystä. Ja kiitän myös siitä työstä puhemiehen osalta, että hän teki tässä laajan selvitystyön, mikä on tässä esityksessä myös pohjana. Tuossa kerkesi edustaja Myllykoski lähteä pois, mutta oli kysymys siitä, mitä se merkitsee sitten, jos Suomi ei ota käyttöön tätä asetusta. Ensimmäinen asiahan meillä on se, että meidän arvopaperikeskuksellamme ei ole toimilupaa. Meidän täytyy ensin ottaa uusi lainsäädäntö voimaan, ja sen jälkeen arvopaperikeskus Euroclear Finlandin täytyy hakea toimilupaa. Siihen on nyt tarkalleen tänä päivänä laskettuna noin 3,5 kuukautta. Eli lokakuun alkuun mennessä tulee olla lupa haettuna, ja tässä on vielä kesälomat välissä, ja menee varmaan joku päivä, kun tämäkin lainsäädäntö vahvistuu. Jos ei tehdä mitään, meillä ei ole Suomessa arvopaperikeskusta, suomeksi sanottuna. Toinen asia on tietenkin, että kun asetusta ei oteta käyttöön Suomessa, tulee sanktiot. Ja niistä edustaja Mölsä pitikin erittäin hyvän puheenvuoron.
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Edustaja Anderssonille: Ensinnäkin on hyvä, että täsmennätte sanomaanne niin, että ette väitä — niin kuin ainakin minä ymmärsin teidän väittäneen — että Suomi voisi kieltää sen, että suomalainen yritys voisi mennä esimerkiksi Ranskaan ja suorittaa siellä annin ja operoida siellä sikäläisen arvopaperikeskuksen kanssa. Nyt ymmärsin niin, että te tulkitsette, että Suomi-poikkeus ei suinkaan koske tätä — hyvä niin. Mutta sitten te sanotte, että laissa pitäisi säätää, että sen suomalaisen omistuksen, suomalaisen kansalaisen omistamisen vaikkapa nyt siellä Ranskassa, pitäisi olla suoraa omistusta ja että tuo Suomi-poikkeus koskisi tätä. Minä en löydä, eivätkä nuo asiantuntijat löydä, mistään sellaista mainintaa, että tuo Suomi-poikkeus liioin koskisi tätä. Ei siellä sellaista ole. Siellä asetuksessa sanotaan, että jokaisessa maassa pitää olla tarjolla yksilöeritelty ja yhteisöeritelty vaihtoehto. Ja yksilöeritellyn vaihtoehdon käsitesisältö ei ole sama kuin henkilökohtaisen arvo-osuustilin. Me emme löydä asetuksesta sellaista kohtaa, joka sanoo, että suomalainen voi mennä esimerkiksi Ranskaan vain silloin, kun hän siellä tekee sijoituksensa, joka näkyy ranskalaisella arvo-osuustilillä. Oikeastaan tekisikin mieli vielä kysyä edustaja Anderssonilta, että oletteko sitä mieltä, ihan oikeasti, että me voimme säätää, että suomalainen Ranskassa omistaessaan voi tehdä sen vain niin, että se näkyy Ranskassa henkilökohtaisella arvo-osuustilillä, vaikka Ranskassa sellaista ei ole — tai jos Saksassa sellaista ei tule, miten sen henkilökohtaisen arvo-osuustilin saa olemaan esimerkiksi Saksassa, kun sikäläinen järjestelmä ei sellaista tunne.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 puhemies! Ensinnäkin liittyen niihin huomioihin, joita tässä nyt on tuotu esille tämän toimilupa-ajankohdan osalta ja aikarajoitteisiin siltä osin: Oppositio on myöskin esittänyt, että Suomen viranomaiset ja hallitus voisivat osoittaa tämän toimilupaviranomaisen ennen syyskuuta, ja tältä osin ei olisi tätä aikataulullista ongelmaa tai riskiä, ja muutoin tuoda sitten tämän kokonaisuuden valmisteltuna niin, että myöskin nämä muut ratkaisumallit, joita tässä nyt ajetaan, tuotaisiin lakiesitysten muodossa tähän. Sitten, mitä tulee edustaja Pekkarisen esille nostamiin seikkoihin, niin se, miten tätä poikkeusta tulkitaan — tämähän on tulkintakysymys. Tähän se kiteytyy: miten tämän asetuksen poikkeama poikkeama tulkitaan? Siis esimerkiksi tämän yksilöeritellyn tilin osalta, kuinka suoraa omistusta voidaan tulkita, mitä pitää sisällään? Kyllä meidän mielestämme Suomen kannattaisi tässä pitää kiinni siitä mallista, mitä me olemme ajaneet — tai ainakin osa puolueista täällä — myöskin sisäisesti, kun puhutaan näistä ulkomaalaisista arvopaperikeskuksista, niin että me tosiaankin velvoitamme suomalaisia omistamaan suoraan suomalaisten yritysten osakkeita ja sitten myöskin suomalaisia yrityksiä tunnistamaan suomalaiset omistajansa suoraan. Tältä osin Norja — ja kyse ei ole siitä, onko Norja tämän asetuksen lainsäädäntövallan piirissä samalla tavalla kuin Suomi, vaan juuri siitä, miten Norjassa on tulkittu tämän poikkeuksen sisältö ja miten Suomi voisi siinä Norjasta ottaa mallia, jos me haluamme säilyttää tämän mallin samankaltaisuuden siihen verrattuna. Sitten, mitä tulee edustaja Elon kommentteihin, niin toteanpa vain, että perussuomalaisten kanta tähän esitykseen on siis muuttunut myöskin siitä, mitä se oli viime vuoden loppupuolella, jolloin puhuttiin tismalleen samanlaisesta esityksestä kuin mitä nyt on käsittelyssä, minkä lisäksi on faktaa, että jos tämä esitys menee läpi, niin perussuomalaiset ovat sallineet hallintarekisterin käyttöä ulkomaalaisten arvopaperikeskusten kautta. Eli siltä osin ei ole mitään faktavirhettä.
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 on arvopaperikeskus, joka ei tunne lainkaan henkilökohtaista arvo-osuustiliä, josta saadaan tarkka tieto, kuka omistaa, mitä omistaa, kuinka paljon ja niin pois päin, niin miten tämä voi kieltää sitten suomalaisen omistamisen sellaisessa maassa? Käytännössäkö niin, että sellaisessa maassa suomalainen ei voi lainkaan omistaa? Jos näin kiellettäisiin, minun ymmärtääkseni ja näitten asiantuntijoitten mielestä se on yksiselitteisesti vastoin tuon asetuksen sisältöä.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 puhemies! Kuten edustaja Elo edellä, minäkin haluan kiittää varapuhemies Pekkarista hänen aiemmin pitämästään melko pitkästä ja erinomaisesta puheenvuorosta, jossa hän kuvasi todella hyvin ja laajasti tähän lakiesitykseen liittyviä yksityiskohtia ja muun muassa EU:n asetuksen meille lainsäätäjille asettamia reunaehtoja talousvaliokunnassa viime kaudella hankkimansa kokemuksen turvin. Varsinkaan emme voi puuttua täällä Suomen eduskunnassa muiden maiden lainsäädäntöön, vaikka sitäkin ilmeisesti täällä eräiden edustajien toimesta on haluttu tehtävän. Mielestäni keskustelu on kuitenkin tänään ollut yleisesti ottaen huomattavasti asiapitoisempaa kuin vielä viime viikolla, joten kenties meidän kansanedustajien joukossa on oppimiskykyisiäkin yksilöitä. Olisi toisaalta hyvin toivottavaa, että myös mediassa kansalaisille annettaisiin mahdollisimman tasapuolinen ja totuudenmukainen kuva nyt käsiteltävänä olevasta asiasta, mikä lienee vähimmäisvaatimus vastuulliselle medialle. Erityisen tärkeää olisi korjata semmoinen kansalaisen mielessä edelleen kytevä harhaluulo, että Suomeen olisi nyt tulossa hallintarekisteri. Kuten täällä on moneen kertaan tänään todettu, sitä ei tule. Kuten edustaja Turunen esimerkillään osoitti, on asiasta valitettavasti suurta epäselvyyttä myös
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Edustaja Anderssonille ja kaikille muillekin tiedoksi se, että tässä hallituksen esityksessä ei ole yhtään sellaista pykälää, jossa sanotaan, että suomalaiset voisivat käyttää hallintarekisteriä ulkomailla. Ei yhtään sellaista pykälää. Ja miksi siinä ei ole? Ei tähän hallituksen esitykseen ole tarvinnut eikä ole voinutkaan sellaista laittaa. Ja tämä on esimerkki siitä, mitä on EU-lainsäädäntö asetustasolla, tämä kertoo just siitä. Mutta edustaja Andersson, kun puhuitte nyt Norjasta, siitä, että Norja tulkitsee toisella tavalla tätä kuin Suomi, niin ei, Norjan ei tarvitse tulkita. Me olemme joutuneet katsomaan EU-asetuksesta jokaisen pikku pilkunkin, että miten me tämän teemme, koska me teemme minimin siitä, mitä tarvitsee tehdä, ja loput, mitä halutaan, tehdään kansalliseen lainsäädäntöön. Mutta Norjan ei tarvitse tulkita, meidän täytyy tulkita erittäin tarkasti, ja tässä on se, että me olemme EU-jäsen ja Norja ei, Etassa ollaan molemmat, mutta se tulee juurikin tästä EU-jäsenyydestä. vielä, edustaja Andersson: Hallituksessa on kolme puoluetta. Kolme puoluetta on hallituksessa ja on päässyt sopimukseen tämän hallituksen esityksen eteenpäinviemisestä ja siitä, että kun tämä viedään eteenpäin, niin minkälaista kotimaista lainsäädäntöä me tarvitsemme, että me mahdollisimman pitkälle pystymme turvaamaan
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 siis meidän puolueemme osalta, ja se oli myöskin se vahva tahto, jonka kautta Suomen edellinen hallitus neuvotteli tämän poikkeuksen tähän asetukseen. Ja edelleen meillä on vahva tahto sen osalta, että Suomen kannattaisi edelleen tulkita sitä poikkeusta niin, että voidaan vaatia näitä suoran omistuksen malleja niin suomalaisilta yrityksiltä kuin sijoittajilta samalla tavalla kuin mitä Norjassa on tehty. Ja kyse on sen saman poikkeuksen tulkinnasta.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Kiitoksia hyvistä, rakentavista ryhmäpuheista. Ihan muutama huomio. Ensinnäkin tästä jatkuvan oppimisen reformin tarpeesta: Meidän pitää päästä tämmöisestä pelkästään tutkintoon johtavan koulutuksen koulutuksen ajattelusta moduulipohjaiseen, jolloin tutkinnon päälle pitäisi pystyä myöskin moduulipohjaisesti hakemaan lisää, ja tähän suuntaan ollaan jo menossa. Meillä on miljoonan suomalaisen uudelleenkouluttamisen tarve seuraavan 10 vuoden aikana. Myöskin työttömyysjaksojen parempi hyödyntäminen tietojen päivityksessä pitäisi ottaa paremmin huomioon. Sitten ilmastonmuutoksen tuomista mahdollisuuksista: Tässä selonteon ensimmäisessä osassa käsiteltiin jo tämän murroksen takana olevia isoja trendejä ja sitä, miten työ yleisesti muuttuu näiden mukana. Ilmastonmuutos on hyvä esimerkki siitä, miten tällainen iso globaali haaste tuo myöskin työmahdollisuuksia ja teknologisia mahdollisuuksia. Täällä useammassakin puheenvuorossa nostettiin esille se, että että työ ei voi määritellä ihmisarvoa — ihan samaa mieltä. Tämä problematiikka on varmasti yksi sellainen, johon valiokunnan kuulemisessa kannattaa keskittyä. Alustatalouteen viitattiin useammassa puheenvuorossa, ja liikennekaari on yksi hyvä esimerkki siitä, miten lainsäädännöllä voidaan muodostaa alustatalous, joka sitten tuo uutta toimeliaisuutta. Sosiaaliturvan uudistukseen viitattiin täällä useammassa puheenvuorossa. Olemme nyt yrittäneet tämän Toimi-hankkeen kautta valmistella tätä uudenlaisella tavalla virkamiespohjaisesti, sillä tavalla, että tämmöinen ensi kauden ehkä suurin yksittäinen uudistus olisi mahdollisimman pitkälle valmisteltu seuraaviin hallitusneuvotteluihin ja myöskin puolueille vaalikeskusteluja varten. Sitten tämä keskustelu tästä yksityisyydensuojasta, siitä, miten se sovitetaan yhteen digitalisaation ja tekoälyn mahdollisuuksien kanssa: Tämä on äärettömän tärkeä keskustelu. Tietosuojan merkitys kasvaa koko ajan, ja kansalaisten tietoa ja osaamista asiassa on lisättävä, on otettava tietenkin huomioon samalla, kun me tunnistamme teknologioiden mahdollisuuksia. Ja tässä me voimme tehdä ja teemmekin parasta aikaa yhteistyötä Euroopan unionin ja Pohjoismaiden tasolla.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Kiitos keskustelusta. Tärkeä asia. Jos aloitan tästä työn murroksesta, mistä itse asiassa tämä pääotsikko onkin, ja robotisaatiosta ja digitalisaatiosta, mistä tässä on käytetty hyviä puheenvuoroja: Tunnustan sen, että noin kymmenen vuotta sitten itse ajattelin, että robotit tulevat ja vievät meidän työpaikat, koska tarkastelin sitä omalta näkökantiltani ja näin, kuinka paljon työtä ja työpaikkoja hävisi sitä mukaa kun tekniikka kehittyi ja tavallaan niihin tylsiin vaiheisiin tuli joku automatiikka tilalle. Mutta olen joutunut muuttamaan mielipidettäni siltä osin, että osin tämä on tuonut myös uusia mahdollisuuksia, ja se on mielestäni se oikea lähestyminen meille suomalaisille, että joko me olemme osa tätä muutosta tai sitten olemme virran vietävinä, ja meidän kannattaa olla sen muutoksen kärjessä. Mutta, arvoisa puhemies, käytän tämän pari minuuttia, mikä minulla on tässä jäljellä, tähän työllisyysasteen nousuun, josta sivulla 15 on yksi kappale, ja siihen, että mielestäni se on ihan keskeinen asia seuraaville hallituksille. Täällähän puhutaan siitä, että jos tämä tavoite asetettaisiin 78 prosenttiin, työllisten määrän kasvu olisi noin 200 000 nykyisestä. Siinä riittää savottaa. Se on entistä haastavampaa jatkossa, koska me olemme tämän rakenteellisen työttömyyden kohdalla sillä kohtaa, että nämä työllisyyspolitiikan keinot, mitä meillä on käytettävissä, eivät välttämättä riitä, eivätkä riitäkään. Meillä on koko ajan työllisyyden ulkopuolella vähemmän ja vähemmän osaavia työkykyisiä ja sopivan kokemuksen ja koulutuksen omaavia potentiaalisia rekrytoitavia. Sen vuoksi seuraavalla hallituskaudella välttämättä kiinnitettävä huomiota aikuisten osaamisen parantamiseen ja ylipäätään sellaisiin ryhmiin, joissa se työllisyys on vielä alhaisella tasolla ja joissa on potentiaalia. Näitä ryhmiä ovat osatyökykyiset, etniset vähemmistöt, maahanmuuttajat, nuoret ja ikääntyneet aikuiset, perheenperustamisiässä olevat naiset, muuttohaluttomat, erittäin pitkään työttömänä olleet ja vapautuvat vangit. Siinä nyt muutama ryhmä, joissa on paljon potentiaalia. Meillä on ongelma myös siinä, että 2015 työvoiman saatavuusongelmat olivat maassa aika lailla hälyttävät mutta tällä hetkellä, 2018, tässä vaiheessa ne ovat katastrofaaliset. Meillä on valtavasti savottaa tehtävänä sen eteen, että työpaikat ja tekijät kohtaisivat.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-23 elämäntilanteeseensa, joka saattaa vaihdella aika paljonkin. Kaikki eivät kykene tekemään tai eivät jaksa tehdä täyspäiväistä työtä, ja jos miettii vaikkapa vammaisia ihmisiä, joilla kuitenkin on halua tulla työmarkkinoille, pysyä työmarkkinoilla, niin heille pitää olla olemassa tietynlaiset mallit. Tarvitaan siis tämmöistä välityömarkkinamallia näille ihmisille, jotka nimenomaan haluavat olla työmarkkinoilla.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Tässä selonteossa on paljon hyviä asioita, mutta tulevaisuusvaliokunnassa meidän on syvennettävä ainakin neljää teemaa: Ensinnäkin, teknologian kehityksen ja kestävän kehityksen konkreettiset mahdollisuudet uuden työn luomisessa. Toiseksi, vaikka työn merkityksellisyydestä puhutaan selonteossa, niin esimerkiksi vajaakuntoisten työllistämisen mahdollisuudet on ohitettu parilla rivillä. Kolmanneksi, meidän on syvennyttävä hyvinvointiteemoihin tulevaisuuden työssä. Neljänneksi, olen huolissani edustaja Parviaisenkin mainitsemasta tulevaisuuden visiosta, miten tekoälyä ajatellaan käytettävän esimerkiksi palvelujen kohdentumisessa.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Todellakin haluan tuoda yhden näkökulman myös tähän tulevaisuuspolitiikan keskusteluun, sen, että luovien alojen rooli kasvaa. Sisällöt ovat koko maailmassa suoratoistojen myötä jo nyt kasvaneet räjähdysmäisesti, oli kyse musiikista, elokuvista, peleistä tai muusta viihteestä. Tästähän teimme raportin viime kaudella myös tulevaisuusvaliokunnalle. Luovien alojen merkitys kasvaa myös Suomessa. Niiden bruttokansantuoteosuus työllisistä on kolme ja puoli prosenttia elikkä suurempi kuin esimerkiksi elektroniikkateollisuuden, paperiteollisuuden tai ravintola- ja majoitustoiminnan. Siksi on puolustettava oikeudenmukaista tekijänoikeuslainsäädäntöä. Myös luovien alojen elinkeinotoimintaa on kehitettävä ja taitelijoiden riittävää eläketurvaa ja työturvaa. Siksi Suomen hallituksen on sitouduttava niin sanotun arvokuiluongelman ratkaisemiseen yhdessä muiden EU-maiden kanssa.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Heti alkuun on todettava, että on mukava välillä täällä salissa olla riitelemättä. Kaikki ovat tulevaisuudesta enemmän tai vähemmän samaa mieltä, ja tulevaisuudessa asiat ovat toisin, mutta kaikkien puheissa vilahtivat suunnilleen samat uudistukset, joita tulee. Itse asiassa muutamaan hallitus on tänään juuri reagoinut. Täällä puhuttiin koodarivajeesta, ja siihen on laitettu 10 miljoonaa, tekoälyyn on lisätty nyt 4 miljoonaa, joten kyllä tässä koko ajan tehdään reagointia. Kysymykseni liittyy oikeastaan siihen, minkä edustaja Mäkisalo-Ropponen otti esiin: radikaalit teknologiat -työkaluun. Eli tämä on työkalu, jolla pystytään jo muutama vuosi ennen teknologista läpimurtoa näkemään,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-23 tämä tietoturva ja nimenomaan ihmisten osaaminen sillä puolella: koko ajan enemmän ja enemmän koneet osaavat, koneiden avulla voidaan tulla ihmisten verkkoihin, koteihin ja aiheuttaa ongelmia. Ja tietysti jos ajatellaan maan sisäistä turvallisuutta, on nämä erilaiset kyberuhkat.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-23 työn muutos on varma asia. Sekin on varmaa, että tulevaisuudessa ja työn muuttuessa toisenlaiseksi koulutusta tarvitaan kaiken aikaa. Sitä ei voi liikaa korostaa. Se tarkoittaa, että koulutuksen laadusta ja sisällöistä on tinkimättömästi pidettävä kiinni. Se on tämän pienen kansakunnan ainut mahdollisuus pysyä työn murroksessakin mukana. Olen erittäin iloinen, että ministeri Lindström otti korostetusti esille osa- ja vajaatyökykyisten osan tässä yhteiskunnassa ja tulevaisuuden työmarkkinoilla. Haluan todeta, että myös niiden ihmisten, jotka eri syistä ovat osatyökykyisiä tai vajaatyökykyisiä, työn tulee olla merkityksellistä. He haluavat olla
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Tuossa kiinnitin huomiota ministeri Lindströmin huoleen robotiikasta ja robotiikan tulosta. Se on tosiasia, ja se on yksi meidän kilpailuvalttimmekin. Mutta se, minkä minä olen pannut merkille tuossa teollisuuden työelämän muutoksessa ja murroksessa, on se, että huoltofirmojen määrä on kasvanut ja ja niitä on tullut paljon lisää. Kun tiedetään, kuinka paljon suomalaiset tekevät ulkomaille erilaisia voimaloita, sellutehtaita sun muita, niin sinne tarvitsee erittäin paljon näitä huoltomiehiä lähettää, ja sitten kiinnittäisin huomiota koulutukseen, että ei pelkkä ammatillinen koulutus riitä, vaan pitää olla myös kielellistä koulutusta, että he pärjäävät siellä maailmalla, mikä takaa sitten lisävientiä meille, kun näistä
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Jos Suomea ajattelee, niin työ on aina tuonut suomalaisille tarkoitusta elämään ja myös itsekunnioitusta. Tämä tuskin on muuttumassa, ja tuskin sen edes tarvitseekaan muuttua. Mutta se, mikä on muuttunut, on tietysti se, että 2000-luvun alkupuolelta lähtien teollisuudesta on lähtenyt yli 100 000 työpaikkaa. Ei valitettavasti ole enää sitä maailmaa, että koulunpenkiltä mennään suoraan tehtaaseen töihin, ollaan siellä 40 vuotta ja sitten onnellisesti eläkkeelle. Onnellisuus kyllä voi löytyä, mutta ei todennäköisesti tällä tavalla. Sosiaaliturvaa on uudistettava, ja sinisten ratkaisu siihen on nimenomaan käänteinen tulovero, jossa sosiaaliturva vähenee palkkatulojen noustessa. Näin työnteko olisi aina kannattavaa myös matalapalkkatyössä, mikä on ollut haaste erityisesti täällä pääkaupunkiseudulla.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 robotisaatioon, tekoälyyn ja niin edelleen tietysti tuottaa meille paljon arvioita, niin kuin oli selonteon ykkösosassakin, ja johtopäätöksetkin ovat osin ristiriitaisia, mutta yksi johtopäätös on sillä tavalla koko ajan ollut läpileikkaava kaikessa, eli se on tämä osaamisen ja koulutuksen roolin painotus ja korostuminen. Siksi esimerkiksi, niin kuin edustaja Mäkisalo-Ropponen toi hyvin esiin, SDP:n tulevaisuusohjelma 2030 on nostanut keskeiseksi kokonaisuudeksi nimenomaan Osaamispolku 2030 ‑vision, jossa ollaan korostettu asioita, jotka tässä selonteossakin nousevat — jatkuvaa oppimista tulevaisuuden muutosturvana — mutta nimenomaan on jo lähdetty valmistautumaan siihen laajaan reformiin, mitä me tässä tulemme tarvitsemaan. Arvoisa puhemies! Haluaisin tässä keskustelussa ja debatissa nostaa täältä kuitenkin yhden toimenpidesuosituksen, joka on toimenpidesuositus numero 7, jossa todetaan, että koulutuksen painopiste siirrettäisiin yhä enemmän teoreettisiin perusvalmiuksiin ja toisaalta osaamistarvetta ei pyrittäisi enää ennakoimaan yhtä paljon kuin tällä hetkellä. Tässä on kyllä kysyttävä: miten tämä suhtautuu hallituksen tämänhetkiseen ammatillisen koulutuksen reformiin? Siis teoreettisia valmiuksia halutaan nyt tämän asiakirjan mukaan parantaa, ei suinkaan jatkaa tätä oppimista tämän päivän työpaikoilla tulevaisuuden työhön.
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: kp
Päivämäärä: 2018-10-23 ”Yhteiskunnallista keskustelua tarvitaan työn erilaisista ja muuttuvista välinearvoista taloudellisten arvojen lisäksi, jotta emme edistä keskenään ristiriitaisia tavoitteita.” Onko tämä luettava siten, että taloudelliset arvot ovat itseisarvoisia ja että niiden kanssa ristiriitaisia välinearvoja ei tulisi edistää? Ehkä pääministeri tähän voi vastata. Meidän tulee muistaa, että teknologian tulee kaiken kaikkiaan olla vain väline ihmisten hyvinvoinnin lisäämisessä ja yhteiskunnan kehittämisessä. Taloudellisetkin arvot ovat vain välinearvoja. Toisaalta työllä voidaan nähdä olevan taloutta tärkeämpiä arvoja sekä ihmiselle että yhteiskunnalle, ja sillä saattaa olla jopa itseisarvoinen merkitys. Uuden teknologian vaikutuksista käytävässä keskustelussa digitalisaatiota, koneälyä ja paikkatietoa käsitellään usein välineinä vain taloudellisen tehokkuuden lisäämiseksi. Pahimmillaan voi käydä niin, että yhteiskuntaa ryhdytään kehittämään sellaiseksi, että siinä voidaan parhaimmin hyödyntää uuden teknologian tarjoamat mahdollisuudet. Näin näyttää käyneen liikenne- ja viestintäministeriön toiminnassa, jossa hyvin toimineita ja kestäviin arvoihin nojautuneita järjestelmiä
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Lukuisat välihuudot kyseenalaistivat pitämäni keskustan ryhmäpuheenvuoron sovinnollisuuden. — Osa täällä äsken hieman sitä haastoi, edustaja Lindtmankin. — En yllättynyt mutta ihmettelen hieman niitä. Keskustan historia on sarja yhteiskunnallista keskustelua ja sopimista, sopimista paremman Suomen rakentamiseksi yhdessä muiden vastuullisten poliittisten voimien kanssa, voimien, jotka tarvittaessa pystyvät katsomaan päivänpolitiikkaa pidemmälle ja kantamaan vastuuta myös tulevaisuuden kannalta tärkeistä kompromisseista. Arvoisa puhemies! Kysynkin pääministeriltä: onhan hallituksen linja edelleen yhteistyön, tulevaisuuden rakentamisen ja sopimisen linja? Tästä hallituksen valmistelemasta tulevaisuusselonteon kakkososasta huokuu huoli siitä, että tulevaisuus haastaa meidät kaikki joka tapauksessa
Puhuja: Pia Kauma
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-23 Mutta se, mikä itseäni huolestuttaa, on se, että nousu on hidastunut, ja myöskin se, että vastaavasti työttömyysaste on edelleen päälle 7. Se tarkoittaa sitä, että meillä on rakenteellista työttömyyttä, ja myöskin sitä, että tarvitsemme uusia keinoja työllisyyden edistämiseen. Nostan niistä esiin kaksi: Toinen on työttömyysturvalla opiskelu, ja toinen on kasvollinen kohtaaminen työttömien kanssa.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Minä haluaisin kysyä ministereiltä, oletteko te lukeneet tulevaisuusvaliokunnan Radikaalit teknologiat ‑raportin. Siinä raportissa nimittäin esitellään uutta työtä ja Suomelle tarjoutuvia uusia mahdollisuuksia, ja minun mielestäni se olisi sopinut erinomaisesti myöskin tässä yhteydessä käsiteltäväksi. Nyt meillä on tulevaisuusvaliokunnassa valmistumassa teknologisaation eettisiä kysymyksiä käsittelevä raportti.
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Puhemies! Työn murros on moniulotteinen ilmiö. Kaikille välttämättä työ ei ole niin keskeinen elämänsisältö kuin se on ollut menneille sukupolville. Suhtautuminen työhön on muuttumassa. Mutta yksi ulottuvuus tässä on se, että mikäli työ eriytyy liiaksi — tähän on ansiokkaasti kiinnitetty huomiota selonteossa — niin se uhkaa yhteiskunnallista koheesiota ja jopa yhteiskunnallista turvallisuutta, se, että työ eriytyy ja modernin teknologian äärellä kansakunta jakautuu menestyjiin ja häviäjiin. Meidän kulttuurimme
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-23 työ tietysti pätkittyy ja työntekijä—yrittäjä-suhde muuttuu, ja tämän takiahan me tarvitsemme toimeentulokaaren kaltaisen uudistuksen. Sitä voi kutsua myös sosiaaliturvakaareksi, jossa työlainsäädäntö ja toimeentuloturva sekä kilpailulainsäädäntö uudistetaan niin, että luodaan ennakoiva toimeentuloturva kaikille työelämän toimijoille ennakoivasti. Me tarvitsemme siis sellaisen digitaalisen käyttöliittymän, joka kerää yhden yksilön eri lähteistä kertyvän toimeentulon, ja käyttöliittymä kerää myös verot ja sosiaaliturvaan liittyvät velvoitteet automaattisesti. Elikkä olit sitten työtön, työllinen tai yksityisyrittäjä, niin tämä digitaalinen käyttöliittymä hoitaa sinun velvoitteesikin. Tämä olisi yhdenmukainen järjestelmä kaikkien osalta. Tämä takaisi
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Tulevaisuudesta on mielenkiintoista keskustella, mutta osin tulevaisuus on tietenkin pimennossa. Minusta meille kaikille päättäjille sopii hyväksi ohjenuoraksi tähän keskusteluun myös Suomessakin suositun kirjailija Yuval Noah Hararin toteamus siitä, että jos joku kertoo tulevaisuuden muistuttavan tieteiskirjallisuutta, hän on todennäköisesti väärässä, mutta jos joku kertoo tulevaisuuden olevan kuin tämä päivä, hän on ehdottomasti väärässä. Tämä lienee hyvä lähtökohta, kun pohdimme erilaisia skenaarioita.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Useissa puheenvuoroissa kiitettävästi tunnistettiin sosiaaliturvauudistuksen tarve. Se, mitä ei vielä ehkä ole ymmärretty, on se, että kaikki sosiaaliturvassa ei ole mahdollista. Matematiikka tulee vastaan. Me emme voi tehdä sellaista sosiaaliturvaa, jossa on kohtuullinen sosiaaliturvan taso, kontrollia edellyttävä syyperustainen myöntämisjärjestelmä ja työllistymisen kannustinloukut purettu. Näistä kaksi on mahdollista mutta ei kolme. On pakko valita. Missään maailmassa ei olla onnistuttu toteuttamaan näitä kolmea yhtä aikaa.
Puhuja: Stefan Wallin
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Tämä työn käsite kaikessa laajuudessaan sisältää erittäin monta muutakin komponenttia. Tässä puhutaan työhyvinvoinnista mutta myöskin siitä, millä tavalla työhön voidaan kannustaa verotuksen kautta. Verotuksen tulevaisuus seuraavilla vaalikausilla — puhun monikossa — on äärimmäisen tärkeä asia, se, millä tavalla saataisiin
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-23 puhemies! Selonteossa on huomioitu joitakin tulevaisuusvaliokunnan mietinnössä esille nostamia asioita, muun muassa kestävä kehitys ja hyvinvointimittarit. Kiitokset niistä. Työ irtautuu yhä enemmän ajasta ja paikasta. Kun yhteydet toimivat, tietokoneiden kanssa voi tehdä työtä missä vaan, ja kokouksiakin voidaan tekniikan avulla pitää niin, että kokoustajat ovat kuka missäkin. Säästetään aikaa, vähennetään päästöjä. Perheitäkin ajatellen on hyvä, kun matkoihin ei mene aikaa. Samalla ihmisten elämänrytmit yhä enemmän yksilöllistyvät. Jo nyt olemme pitkälti menettäneet yhteisöllisen vapaapäivän, lepopäivän, kun työtä on siirtynyt sunnuntaille yhä lisää. Yhteistä työstä vapaata aikaa on vaikeampi löytää,
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-23 tavoin kommentoida ajankohtaista työmarkkinatilannetta muutamalla näkökohdalla. Ensinnäkin: Nyt meneillään olevat lakot, poliittiset lakot, ja uhatut lakot ovat täysin suhteettomia suhteessa siihen, mitä hallitus on eduskunnalle esittämässä. Lapset ja vanhukset laitoksissa laitetaan kärsimään, yritykset, niiden asiakkaat ja niin Toiseksi: julkisuudessa olleiden tietojen mukaan työmarkkinaosapuolet ovat keskustelleet hallitukselle tehtävästä ehdotuksesta, jolla kiista voitaisiin ratkaista ja kuitenkin edistää pienyrittäjien mahdollisuuksia työllistää. Kolmanneksi: uskon vakaasti siihen, että jos tehtäisiin tällainen realistinen ehdotus, joka parantaa työllisyyttä, niin hallitus on valmis vakavasti harkitsemaan keskusteluja sen pohjalta.
Puhuja: Jutta Urpilainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Yhdyn selonteon huomioon työmarkkinoiden polarisoitumisesta. Itse asiassa jos katsomme tällä hetkellä läntisiä teollisuusmaita, niin näemme jo sen, että globalisaation ja teknologian kehityksen myötä työmarkkinat ovat polarisoituneet niin, että meillä on korkeasti koulutettuja asiantuntijatehtäviä, joiden työmarkkinat ovat globaalit, kansainväliset, ja sitten meillä on matalasti palkattuja työtehtäviä. Iso kysymys on, mikä tulee olemaan keskiluokan tulevaisuus: mistä me löydämme keskipalkkaisia työpaikkoja tulevaisuudessa? Tästä puhuin myöskin viime vaalikaudella ministerinä ollessani erittäin paljon. Ihmisten työmarkkina-arvo tulevaisuudessa määräytyy osaamisen kautta.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-23 rouva puhemies! Tänä päivän työelämä on kaikkea muuta kuin kokoaikaista ja vakituista työtä. Yhä useampi tekee työuransa erilaisissa pätkissä ja joutuu vaihtamaan myös työpaikkaa ja alaa, ja koulutus on sen takia erittäin tärkeässä roolissa ja merkityksessä. Mutta en malta olla ottamatta kantaa tuohon edustaja Tanuksen tuomaan vapaa-aika-asiaan, koska silloin, kun itse olin PAMin edustajistossa, niin joka kerta nousi esille toive siitä, että olisi lisää lomaa, että olisi lisää kesälomaa ja olisi enemmän aikaa perheelle ja niille rakkaille huolimatta siitä, että esimerkiksi palvelualoilla tehdään hyvin paljon vastentahtoista osa-aikatyötä,
Puhuja: Martti Talja
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 rouva puhemies! Huoltosuhteemme tulee heikkenemään 20 prosentilla seuraavien vuosikymmenten aikana. Tämä asettaa meille erittäin suuria tavoitteita, haasteita siinä, millä tavalla ratkaisemme työn tekemisen ongelman. Alustatalous, pätkätöiden tekeminen, lohkoketjut tulevat muuttamaan sitä, ja itse asiassa se keskustelu, jota nyt käydään työn tekemisestä ja irtisanomisesta, liittyy kuitenkin tähän vääjäämättömään tulevaisuuteen. Miten tulevaisuudessa sitten kehitetään verotusta vastaamaan muuttuvia työn tekemisen tapoja? Etenkin alustatalous tulee muuttamaan työn arvoketjujen logiikkaa merkittävästi. Kansainvälistyminen tulee muuttamaan ansaintalogiikkaa. Miten me rahoitamme yhteiskunnan tehtävää
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-23 Kunnioitettu puhemies! Ensinnäkin täytyy sanoa, että se, että tämä tulevaisuusselonteko on tehty kahdessa osassa, on aivan loistava innovaatio itsessään ja lisää sitä dialoginomaisuutta, mitä tässä on haettu. Täytyy todeta myöskin, että työn tekemisen muodot — kaikki se, miten tehdään töitä, missä niitä tehdään ja milloin tehdään töitä — ovat muuttumassa, ja niitä työn ilmiöitä, ilmiöitä, jotka vahvistuvat, meidän täytyy etsiä. Vaikkapa keikkatyössä, missä tehdään alustapohjaisia töitä, täytyy etsiä näitä tapoja, miten sosiaalituet ja muut tulot voidaan sitten netottaa automaattisesti siten, että ihmisen tulot eivät koskaan katkea tai sosiaalitukien maksatus ei katkea. Nostan täältä
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Kyllä täytyy sanoa, että tämä selonteko, joka nyt kuultiin, oli hyvä ja antoi hyviä suuntaviivoja tulevaisuudelle. Minä vain ihmettelen, että te ette ota käyttöön näitä asioita jo nyt. Miksi odottaa hyviä asioita tulevaisuuteen? Odotatteko toista hallitusta tekemään sen? Olisi hyvä, jos tämäkin hallitus pyrkisi siihen. Arvoisa pääministeri, te sanoitte, että työ ei tuo ihmisarvoa. Olen kanssanne samaa mieltä, ei tuokaan, mutta työttömyys, rahattomuus, köyhyys tai yksittäisen ihmisen irtisanominen kaikkien edessä vie ihmisarvon. Näin siinä vain käy.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-23 aiheen, josta itsekin haluan kysyä pääministeriltä, jolla on hyvä yritysosaamistausta. Kuinka meidän tulee tulevaisuudessa suhtautua siihen, mikä on työssä osaamisen ja työssä oppimisen ja edelleenkouluttautumisen kehys? Meidän ilmeisesti pitäisi antaa työnantajille jonkinnäköinen velvollisuus yllä ympäröivän teknologisen kehityksen osaamiskykyä ja edellytyksiä niissäkin yrityksissä, joissa ei uutta teknologiaa olekaan otettu käyttöön, koska silloin niiden ministeri Lindströmin työssäoppimisen ja muuntokoulutuksen eväät annettaisiin nykyisessä työsuhteessa ennen kuin tapahtuu sitten niitä muutoksia työsuhteen päättymisen Millä lailla pääministeri näkee, että voisimme saada olemassa olevan henkilöstön koulutusta kehitettyä siihen, että se valmentaa uuden osaamisen vastaanottamiseen?
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Selonteosta käy ilmi, että demografinen muutos Suomessa edellyttää eläkeiän nostoa ja siten kykyä työskennellä nykyistä pitempään. Vielä tällä hetkellä yläkoulutyökaverini pääsevät eläkkeelle 60-vuotiaina mutta esimerkiksi minun kohdallani ikä on 67 vuotta. Kysynkin: kävikö tässä teidän tulevaisuustutkailussanne nyt ilmi, kuinka paljon vielä pitää eläkeikää nostaa? Toinen kysymykseni liittyykin siihen. Kun yläkouluympäristö on työympäristönä aika kuluttava ja raakakin, mietittekö te siellä ryhmässä sitä, että työn sisältöjä pystyisi ehkä muuttamaan niin, että