Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Aktiivimallilla se loi leikkurin, joka leikkaa työttömyysturvaa automaattisesti niiltäkin työttömiltä, jotka tekevät kaikkensa työpaikan löytämiseksi. Nyt hallitus haluaa heikentää työntekijöiden työttömyysturvaa. Hallituksen työmarkkinapoliittisilla toimenpiteillä on aina vain yksi suunta, työntekijöiden aseman heikentäminen. Samalla se on tehnyt peruuttamatonta vahinkoa sopimisen kulttuurille ja sille luottamuksen ilmapiirille, jolle tämä yhteiskunta on rakentunut näitten vuosikymmenien aikana. Hallitus on perustellut irtisanomissuojan heikentämistä sillä, että yrittäjien työllistämiskynnys olisi liian korkea. On hyvä muistaa, että työnantajalla on nykyisenkin lain perusteella oikeus irtisanoa työntekijä, joka rikkoo tai laiminlyö velvoitteitaan. Lisäksi viime vuoden alusta alkaen työntekijän koeaika on voinut olla peräti kuuden kuukauden mittainen, ja tänä aikana kynnys työsopimuksen purkamiselle on merkittävästi alempi. Myös työnantajat ovat todenneet, että tuo kuuden kuukauden aika osoittaa heille, milloin on kyseessä työntekijä, joka mahdollisesti ei selviydy niistä työtehtävistä, joita työpaikka häneltä edellyttää. Työnantajilla on näin ollen nytkin mahdollisuudet irtisanoa rekrytoimansa työntekijä, joka ei kunnolla hoida velvoitteitaan. Jos Suomea verrataan muihin maihin, voidaan todeta, että kollektiivisen irtisanomisen suoja on Suomessa Euroopan maiden alhaisimpia. Henkilöperusteisessa irtisanomisessa olemme puolestaan lähellä Euroopan keskitasoa, ja esimerkiksi Ruotsissa suoja on Suomea tiukempi. Jos irtisanomissuojan heikentämiselle etsitään perusteita, kansainvälinen vertailu ei niitä tarjoa. Asiantuntijoiden lausunnoissa ja kannanotoissa irtisanomissuojan heikentämisen on todettu teoreettisella tasolla lisäävän sekä irtisanomisia että rekrytointeja. Ei ole olemassa näyttöä siitä, että esityksellä olisi vaikutusta työllisyyteen. On todella hämmentävää ja erikoista, ettei hallitus Elikkä voidaan todeta, että tämä esitys ei paranna työllisyyttä hallituksen asettamien toiveiden mukaan. Tästä syystä herääkin kysymys, miksi hallitus on valmis ajamaan koko maan kriisiin uudistuksella, joka ei paranna työllisyysastetta ja joka ei myöskään tavoita hallituksen asettamia tavoitteita, kuten täällä on tänään jo useaan otteeseen eri puheenvuoroissa todettu. Hallitus on kiinnittänyt vähemmän huomiota esityksensä haittavaikutuksiin. Heikompi irtisanomissuoja pienissä yrityksissä lisäisi työelämän epävarmuutta, ja se voisi jopa vaikeuttaa osaavien työntekijöiden saamista pienyrityksiin. Todennäköistä onkin, että uudistus lisäisi epäselvyyttä ja riitoja irtisanomistilanteissa. Se voisi myös heikentää pienyritysten motivaatiota laajentaa toimintaansa. Ennen kaikkea se asettaisi työntekijät eriarvoiseen asemaan riippuen siitä, minkä kokoisessa yrityksessä he olisivat töissä. Tämä ongelma, joka voi olla myös perustuslain kannalta hyvin kriittinen, säilyy riippumatta siitä, mikä mielivaltainen raja yrityksen kokoon vedetään. Pienet yritykset ovat merkittäviä työllistäjiä. Alle 10 hengen yritykset työllistävät enemmän kuin yli 1 000 hengen yritykset. Yritysten kasvua ja työllistämismahdollisuuksia pitää tukea ja parantaa, ja tähän on olemassa monia parempia keinoja kuin työntekijän aseman toistuva heikentäminen.