Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-05-24 esimerkiksi nuo ponnet, joita valiokunnan puheenjohtaja juuri äsken kuvasi, tulevat olemaan tietenkin tässä energia- ja ilmastostrategian seuraavia askeleita eli täytäntöönpanoa suunniteltaessa ja yksityiskohtia mietittäessä tarpeen huomioida, niin kuin eduskunnan sana aina kuuluu huomioida. Taustallahan tässä energia- ja ilmastostrategiassa on vajaa pari vuotta sitten saavutettu historiallinen Pariisin ilmastosopimus, jossa ensimmäistä kertaa lähestulkoon kaikki maailman maat sopivat yhteisistä toimista päästöjen vähentämiseksi siten, että maailman keskilämpötila ei nouse yli 2:ta astetta, vielä tavoitellaan 1,5:tä. Euroopan unionin lupaus Pariisin sopimuksen saavuttamiseksi oli vähentää omia päästöjään 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, ja käytännössä nyt tässä energia- ja ilmastostrategiassa kuvataan, asetetaan ne tavoitteet, mihin Suomi tähtää, jotta osana Euroopan unionia ollaan mukana noita tavoitteita saavuttamassa. Tässä kohtaa hallitus, joka on aina kaukokatseinen ja viisas, jo hallitusneuvotteluissa linjasi aika keskeisiä tavoitteita, jotka sittemmin siirtyivät energia- ja ilmastostrategian kirjauksiksi. Eli jo hallitusneuvotteluissa löimme lukkoon tavoitteita, kuten uusiutuvan energian osuuden nostaminen yli 50 prosenttiin energian loppukulutuksesta, kivihiilen energiakäytöstä luopuminen, öljynkäytön puolittaminen ja liikenteen polttonesteitten biokomponentin erittäin tuntuva lisäys. Näitten linjausten pohjalta pystyttiin tekemään energia- ja ilmastostrategia, työstämään sitä eteenpäin ja toteamaan, että näillä keskeisillä toimilla tuo kunnianhimon taso, mitä tarvitaan, on saavutettavissa. valiokunnan puheenjohtajan esittelypuheenvuorossa tuli joitain huomioita, mitä valiokunta on ansiokkaassa käsittelyssä ottanut esille, ja ihan muutama nopea kommentti niihin. Todellakin liikenteen sähköistymisestä on ensimmäistä kertaa nyt laitettu numeerisia tavoitteita, mikä sähköautojen määrän vähintään pitäisi olla vuonna 2030. Käytännössä kuitenkin sähköautojen hintakehitys ratkaisee tuon siirtymän nopeuden, ja tätä varmasti liikenneministeri mielellään käsittelee lisää. Toinen huomio liittyy bioenergian suureen merkitykseen Suomen energiahuollossa. Nyt on syytä kerrata se, että vaikka meillä bioenergian osuus uusiutuvasta energiasta on suuri, käytännössä se tulee kiertotalouden hengessä teollisuuden sivuvirtojen ja sivutuotteitten hyödyntämisestä sekä metsänhoito- ja hakkuutöiden sivutuotteitten hyödyntämisestä. Ja näin ollen tuo valiokunnan esille ottama huoli siitä, että puu ohjautuu aina arvokkaimpaan mahdolliseen käyttöön, on ikään kuin sisäänrakennettu tähän, mutta on hyvä, että sitä korostetaan, koska asiasta on muunkinlaisia näkemyksiä valitettavasti pyörimässä julkisuudessa. Hallituksen kärkihankesatsaukset oikeastaan jo kertovat tämän: panostamme vahvasti puun jalostusastetta lisääviin tutkimus- ja kehityshankkeisiin, ja myös nuo uusiutuvan energian tuet, mitä kärkihankerahoilla on edistetty, korostavat monenlaisten uusien asioitten, kuten aurinkosähkö, biokaasu, älykkäät sähköverkot, kehittämistä tulevaisuutta Vesivoiman ja ydinvoiman osuus meillä on varsin vakio sähköntuotannossa, eikä mitään suurta uutta ole tekeillä. Älykkäät sähköverkot on syytä mainita, koska aika usein sähkön osalta puhutaan säätövoiman tarpeesta. Toisaalta älykkäät sähköverkot mahdollistavat kulutusjoustojen käytön tasaamaan uusiutuvan energian vaihtelevaa tuotantoa, ja tässä meillä on loistavat lähtökohdat. Tarvitaan vain niitä toimijoita, jotka alkavat tarjota kuluttajille tai kuluttajaryhmille markkinoitten kautta säätömahdollisuuksia. CHP:n tulevaisuuden hallitus ottaa vakavasti. Hallituksen strategisten tavoitteitten mukaisesti haluamme olla biotalouden, kiertotalouden, puhtaitten ratkaisujen ykkösmaa. Moni näistä asioista kytkeytyy kestävään energian tuotantoon. Lopuksi, arvoisa puhemies, haluan vielä todeta, että energia- ja ilmastostrategian ikään kuin aisaparina hallitus työstää paraikaa keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelmaa, joka on lähetetty lausunnoille, ja siinä asetetaan tavoite, että Suomi olisi Pariisin sopimuksen hengen mukaisesti hiilineutraali maa vuonna 2045. Olisimme ajaneet päästöjä alas