Puhuja: Sampo Terho
Päivämäärä: 2018-03-07 mitä todella on suomalainen kulttuuri, mikä sen merkitys? Sehän on täysin perustavanlaatuinen. Ei voi olla kansakuntaa ilman kulttuuria. Kulttuuri on kaikkialla meidän ympärillämme, ja se on meidän sisällämme. Kysymys kulttuurin merkityksestä on kuin kysyisi Herra Kalalta: ”Mikä, Herra Kala, veden merkitys on teille?” Se on täysin välttämätön, meitä täysin ympäröivä, meidän elinehtomme ja meidän olemassaolomme sisältö. Joskus sanotaan, että ei ole tietysti olemassa mitään puhtaasti juuri suomalaista kulttuuria, ja tottahan onkin, että kaikki kansalliset kulttuurit ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa kansainvälisten aatevirtausten kanssa. Siinä mielessä mitään täysin muusta maailmasta erillistä suomalaista kulttuuria ei ole. Silti olisi täysin järjenvastaista väittää, kuten joskus kuulee, ettei suomalaisuutta tai suomalaista kulttuuria ole lainkaan. Siis eikö todella olisi olemassa mitään omalaatuista, ei mitään omalaatuista tai minkäänlaista suomalaista tyylisuuntaa millään kulttuurikentän alalla: ei suomirockia, ei suomifilmejä, ei suomalaista muotoilua, ei kerta kaikkiaan mitään? Tietenkin on, ja esimerkiksi viime viikolla juhlittu kansalliseepoksemme Kalevala on siitä vahva esimerkki ja siksi nimenomaan osuva symboli koko suomalaiselle kulttuurille. Voisin oikeastaan kysyä ministerinä, että jos et usko, että on suomalaista kulttuuria, niin et kai sitten usko, että on olemassa suomalaisia verorahojakaan. kaikessa kulttuurissa on tietysti näitä kansainvälisiä vaikutteita, se on selvää. Joskus tästä on tehty väärä päätelmä, että monikulttuurisuus on ikään kuin kansallisen kulttuurin vastakohta tai korvaaja. Tässäkin on väärä vastakkainasettelu. Kuten sanoin, kaikessa kulttuurissa on kansainvälisiä vaikutteita, mutta kulttuurissa on myös aina paikallista väriä. Sibelius ei tietenkään kehittänyt klassista musiikkia yksin eikä keksinyt nuottijärjestelmää tai suunnitellut sinfoniaorkesterin soittimia, mutta silti olisi omituista väittää, ettei esimerkiksi hänen Kalevala-tulkinnoissaan ole mitään suomalaista. Ei siis ole mielekästä kiistellä monikulttuurisuuden tai kansallisen kulttuurin puhtaudesta tai vastakohtaisuudesta, koska yhdelle suomalaisuus on monikulttuurista ja toiselle monikulttuurisuus suomalaista ja molemmat ovat omasta näkökulmastaan oikeassa. Kulttuuriministerinä kannustan tietysti kaikkia vaalimaan mitä tahansa kulttuuria, jonka sisässään tuntee omakseen. Arvoisa puhemies! Olemme ihmisinä osa sukupolvien ketjua ja toiminnassamme rakennamme edellisten sukupolvien työn ja saavutusten päälle. Uudet sukupolvet taas saavat meiltä oman työmme hedelmät. Kulttuuriperintö on aarre, jota keräämme sukupolvelta toiselle. Tänä vuonna vietetään kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta, ja pääteemana Suomessa on osallisuus kulttuuriperintöön. Näin kulttuuriperinnön teemavuosi jatkaa hienolla tavalla sitä samaa työtä, joka meillä on itsenäisyyden juhlavuonna, viime vuonna, ollut vahvasti esillä. Itsenäisyys kuuluu meille kaikille, samoin kulttuuriperintö kuuluu meille kaikille. Arvoisa puhemies! Lastenkulttuurin ja taiteen perusopetuksen saatavuuden parantamiseen tähtäävä hallituksen kärkihanke on onnistunut juuri valmistuneen selvityksen mukaan monin tavoin lisäämään taiteen ja kulttuurin saavutettavuutta nimenomaan lapsille päiväkotien yhteyteen ja koulupäivän jatkoksi luoduilla harrastustunneilla. Saatavuuden parantuminen on tarkoittanut, että yhä useammalla lapsella on ollut mahdollisuus osallistumiseen yksilön erilaisista ominaisuuksista riippumatta. Tämä on tietenkin keskeistä. VOS-uudistuksesta: Opetus‑ ja kulttuuriministeriö asetti työryhmän valmistelemaan ehdotusta museoiden, teattereiden ja orkesterien rahoitusjärjestelmän uudistamiseksi jo kesällä 2016. Työryhmän tuli tarkastella koko ammattilaiskenttää ja sille kohdistettuja valtionosuuksia. Työryhmä luovutti ehdotuksensa kulttuuriministeriölle 17.1., ja opetus‑ ja kulttuuriministeriön näkemyksen mukaan kyseessä on tietenkin erittäin merkittävä uudistus, joka on nyt tällä hetkellä lausuntokierroksella, joka siis päättyy 15.3. Jatkovalmistelun aikana uudistuksen yksityiskohdat ja mahdollinen toimeenpanoaikataulu täsmentyvät. Lausuntokierroksen tulosten analysoinnin jälkeen on poliittisen harkinnan vuoro. Arvoisa puhemies! Näin päätteeksi totean, että on hienoa, että tänään eduskunnassa puhutaan kulttuurista ja sen merkityksestä. Kulttuurilla on itseisarvonsa, lisäksi myös yhä merkittävämpi taloudellinen arvo. Saavutettavuuden parantamisen lisäksi olen suunnannut resursseja kulttuuriyrittäjyyden edellytysten parantamiseen. Vuonna 2015 kulttuurin yksityinen kulutus oli 6,3 miljardia euroa,