Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa puhemies! Kuten on jo todettu, keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelmassa on hyviä toimenpiteitä. Valitettavasti nämä toimet eivät kuitenkaan riitä, ja päästötavoitteita tullaan todennäköisesti vielä kiristämään. Vaikka ilmastonmuutosta saadaan hillittyä ja pahimmat skenaariot saadaan vältettyä, ilmasto tulee lämpenemään ja se on jo lämpenemässä. Ilmastonmuutokseen pitää siis myös varautua, ja siihen pitää sopeutua. Kaupunkien täytyy tehdä varautumis- ja sopeutumissuunnitelmia, ja myös tarvitaan kansallinen varautumissuunnitelma. Meidän täytyy myös tukea kehitysmaita ilmastonmuutokseen sopeutumisessa, sillä ilmastonmuutos vaikuttaa kaikista eniten köyhimpiin ja voi pahimmassa tapauksessa aiheuttaa suurta pakolaisuutta, kun alueet muuttuvat elinkelvottomiksi ja kun ihmiset menettävät elinkeinonsa. Arvoisa puhemies! KAISUssa olennaista on asuminen, liikenne ja ruoka. Ne muodostavat suuren osan päästöistämme, ja niissä on paljon tehtävää. Ilmastopaneelin professori Ollikainen on todennut, että henkilöautoliikenteen pitäisi olla täysin sähköinen jo 2040. Siihen on 22 vuotta aikaa — verrattakoon, että MM-95:een on aikaa taaksepäin 23 vuotta. Muutoksen on siis oltava nopea, mutta muutos ei ole mahdoton — ei 95 ollut älykännyköitäkään, ja nyt ne ovat kaikkien taskussa. Tarvitaan siis kunnianhimoisempia tavoitteita ja kannusteita liikenteen nopeaan sähköistämiseen. Liikenteen sähköinen murros antaa myös hyvän mahdollisuuden kehittää älyliikennettä, jossa liikenne saadaan tehokkaammaksi, turvallisemmaksi ja samalla ympäristöystävällisemmäksi. Myös raskaan liikenteen ja hyötyliikenteen on muututtava. Sähkö ei ainakaan lähitulevaisuudessa ole siellä varteenotettava vaihtoehto, joten katse kääntyy erityisesti kaasuun, vetyyn ja biopolttoaineisiin. Näiden kehittämiseksi tulisi harkita vero-ohjausta, kannusteita ja kehittämishankkeita. Myös lentoliikenne tarvitsee muutosta. Ei voi olla vain kuluttajien vastuulla tehdä viisaita valintoja, vaan lentoliikenteen päästöjen taittamiseksi tarvitaan normi- ja vero-ohjausta. Koska lentoliikenne on globaalia, pitäisi toimienkin mielellään olla. Mutta jos globaalit toimet eivät etene, tulee tehdä alueellisia päätöksiä. Pelkkä liikenteen energialähteiden viherryttäminen ei yksistään riitä, tarvitaan liikennetarpeen minimointia ja joukko- ja kevytliikenteen edistämistä. Tässä tullaan yhdyskuntasuunnitteluun ja paikalliseen liikennepolitiikkaan. Kevyt liikenne ja joukkoliikenne on nostettava liikennepolitiikan kärkeen, ja yhdyskuntasuunnittelun tulee tähdätä siihen, että kaupunki- ja taajamaseuduilla voi asua ja toimia ilman henkilöautoja. Kysymys kytkeytyy siis kaavoitukseen ja palveluiden sijoittamiseen. Arvoisa puhemies! Uudet rakennukset rakennetaan lähtökohtaisesti energiatehokkaiksi, kuitenkin rakentaminen synnyttää paljon päästöjä, esimerkiksi betonin valmistus on iso päästöjen lähde. Ei siis voida katsoa vain asuntojen energiankulutusta, vaan on katsottava myös rakentamisen päästöjä koko elinkaarelta. Tulisikin tehdä yhteinen suunnitelma rakennusteollisuuden kanssa rakentamisen päästöjen minimoimiseksi, ja tässä puurakentaminen on yksi mahdollisuus. Suurin osa suomalaisista ei kuitenkaan asu uusissa rakennuksissa vaan vanhoissa. Tarvitaan siis vanhan asuntokannan muuttamista vähäpäästöisemmäksi. Esimerkiksi öljylämmityksestä on pyrittävä luopumaan, ja luopuminen tarvitsee kannusteita ja tukea. Ilma- ja maalämpöpumppujen asentamista tulee vauhdittaa. Vanhojen kerrostalojen energiatehokkuutta voidaan parantaa paljon esimerkiksi ikkunaremonteilla ja poistoilman lämmön talteenotolla. Tarvitaan kuitenkin kannusteita. Voitaisiin esimerkiksi sallia kotitalousvähennyksen käyttö asunto-osakeyhtiöiden energiaremonteissa. Olen tehnyt aiheesta lakialoitteen. Arvoisa puhemies! Myös syömistottumuksissamme on paljon korjattavaa. Suomalaiset syövät kaksi kertaa enemmän lihaa kuin 60-luvulla. Keskimääräisesti suomalainen syö lihaa 80 kiloa vuodessa, kun 60-luvulla se oli vielä 40 kiloa. Lihan kulutuksen, varsinkin punaisen lihan, on vähennyttävä, sillä lihantuotanto on merkittävä päästöjen lähde. Lihan kulutuksen kohtuullistaminen olisi myös kansanterveyden etu. On siis kannustettava ihmisiä tekemään ilmastoystävällisiä, terveitä valintoja, mutta vastuuta ei voi kokonaan sysätä kuluttajille. Maataloustukia pitäisi suunnata ilmastoystävälliseen ruokaan, tulisi kehittää ilmastovaikutuksista kertovia pakkausmerkintöjä, ja tulevaisuudessa tulisi harkita päästöperusteista verotusta. Arvoisa puhemies! Pitkällä aikavälillä tulee itse asiassa tavoitella hiilinegatiivisuutta. Eli sen lisäksi, että päästöt saadaan alas, nielut ja hiilivarastot on myös saatava ylös.