Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Hallituksen tulevaisuusselonteon toisessa osassa jatketaan siitä, mihin ensimmäisessä jäätiin. Työn murrokselle esitetään nyt ratkaisuja, suuntaviivoja ja askelmerkkejä. Ratkaisut ovat olemassa, ja meidän tulee päättäjinä keskustella niistä, valita parhaat ja johtaa kansakuntaamme eteenpäin. Sininen liike katsoo pitkälti tulevaan ja näkee työn murroksessa mahdollisuuksia. Työn murros vaikuttaa syvästi siihen, miten yhteiskuntamme tulevaisuudessa rakentuu ja onko kansalaisilla töitä, toimeentuloa ja ennen kaikkea turvaa. Turvallisuudentunne muutosten keskellä on sinisten mielestä tärkein asia, joka kaikissa ratkaisuissa tulee ottaa keskiöön. Turvallisen suomalaisen yhteiskunnan tulee nojata tulevaisuudessa edelleen koulutukseen, jatkuvaan oppimiseen ja osaamiseen. Mikään suomalainen sosiaalinen innovaatio ei ole yhtä paljon kehuttu ja kadehdittu kuin peruskoulu. Oppimisen tavat kuitenkin muuttuvat. Jatkuva, elinikäinen oppiminen pitää kaikki ihmiset työn murroksessa mukana. Uudelleen kouluttautumisen tulee olla arkipäivää, ja erilaisien teknologioiden opettelun täytyy olla jokaisen sekä oikeus että velvollisuus. Siinä missä lapset ottavat puhelimen käteen ja surffaavat netin syövereissä, on aikuisilla myös vastuu kehittää osaamistaan kykyjensä mukaan. Uusien laitteiden ja teknologioiden opetteleminen on raskasta, eikä se ole aina mieluisaa, mutta se saattaa olla myös lähes ainoa elinehtomme. Emme halua sellaista yhteiskuntaa, jossa ihmiset jakautuvat teknologisen osaamisen perusteella pärjääviin ja jalkoihin jääviin. Kaikille tulee taata mahdollisuus oppia ja pysyä kehityksessä mukana. Polarisaatiota tulee välttää kaikin mahdollisin keinoin. Turvallisuuteen ja yhteiskunnalliseen eheyteen kuuluu näet myös se, että ihmiset kokevat olevansa samassa veneessä. Puhemies! Tulevaisuudessa työnteon tavat muuttuvat ja perinteisten työsuhteiden ja yrittäjyyden rinnalle tulee enemmän itsensätyöllistäjiä sekä freelancereita, jotka toimivat erilaisissa verkostoissa ja alustoilla. ”Voi kuinka pieninä palasina onkaan mun leipäni maailmalla” on todellisuutta tulevaisuudessa yhä useamman kohdalla. Kaikki työ, mitä tehdään, on hyvästä, ja ongelmaksi nouseekin se, ettei meidän sosiaaliturvajärjestelmämme tunnista uusia työnteon muotoja. Sosiaaliturvan uudistaminen onkin erityinen kysymys, kun mietimme, miten voimme ottaa etukenon tähän työn murrokseen. Se, kuinka paljon lapsenlapsemme saavat eläkettä tulevaisuudessa tai milloin ihminen saa työttömyystukea, on kiinni niistä ratkaisuista, joita teemme nyt pian sosiaaliturvajärjestelmän suhteen. Sosiaaliturvajärjestelmän tulee kannustaa ja tehdä työstä kannattavaa aina. Samalla uudelleen kouluttautumisen pitää olla arkipäivää eikä karenssiautomaatti. Näköalattomuus ei saa tuhota tulevaisuudenuskoa. Puhemies! Uudet asiat pelottavat, se on sangen inhimillistä. Saatamme pelätä, että tekoäly ja robotit syövät työpaikkamme eikä meistä ole mihinkään. Tekoäly voittaa ihmisen šakissa, mutta tekoäly ei voita ihmistä luovuudessa tai tunneälyssä. Sairaalapedin vieressä toipilas tarvitsee jatkuvasti toista ihmistä eikä robotteja. Tekoäly on renkimme, ei isäntämme. Meidän tulee ajatella työtä laajasti. Työn tulee tuoda meille leipä pöytään, mutta sen pitää olla myös merkityksellistä. Työ ei ole pelkästään toimeentulo- vaan myös ihmisarvokysymys. Voimme hyvin antaa roboteille yksitoikkoiset työt. lhmisyys on paljon muuta kuin mekaanista suorittamista. Sininen liike näkee, että kaikkien tulee saada kokea olevansa tärkeitä. Työ ei ole kaiken mitta, vaan merkityksellisyys tulee myös muista asioita. Digitalisaation myötä elämän eri osa-alueet muuttuvat ja sisällöt laajenevat. Eri ammateissa tulee ihmisyyden olla vastaisuudessa keskiössä.