Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-05-24 väitti, että hyvä, että on ymmärretty, kuinka vakava asia ilmastonmuutos on, mutta missä ovat toimet. Nyt voimassa olevat, vuoteen 2020 ulottuvat hallituksen ja Suomen ilmastotavoitteet on päätetty Vanhasen hallituksen aikana. Nyt niitä ollaan ensimmäisen kerran kiristämässä. Tässä välillä vihreät piipahtivat hallituksessa, mutta yhtään ilmastotavoitetta ei piirun vertaa tiukennettu. Sen sijaan lisättiin yli 100 miljoonalla nyt syyttämiänne tehottomia ympäristölle haitallisia tukia sähköveron kasvaneen palautuksen myötä. Tässä oli siis vihreitten saldo. Nyt hallitus on lähtenyt rohkeasti tiukentamaan ilmastotavoitteita, ajamaan päästöjä alas, nostamaan uusiutuvan energian osuuden, luopumaan kivihiilen käytöstä, puolittamaan öljyn käytön, nostamaan liikenteen biopolttoaineen osuuden. Täällä pyydettiin ottamaan Ruotsista mallia. Sen mielelläni teen, nimittäin arvostan sitä työtä, mitä Ruotsissa hallitukset tälläkin hetkellä esimerkiksi vihreitten ja demarien johdolla tekevät. Arvostan myös sitä, mitä ruotsalaiset tekevät metsiensä osalta. Haluan puolustaa ruotsalaisten oikeutta hyödyntää metsien kasvusta 75—80 prosenttia, niin kuin he tällä hetkellä tekevät. Samalla haluan puolustaa Suomen oikeutta, että myös meillä on oikeus hyödyntää yhtä paljon, yhtä iso osuus, metsien kasvusta kuin Ruotsissa tehdään, jotta meillä on yhtä jalkaa mahdollisuus edetä kohti hiilineutraaliutta vuonna 2045. Haluan ottaa Ruotsista mallia myös suurten kaupunkien kaukolämmön tuotannossa. Tukholma on loistava esimerkki, missä 90 prosenttia kaukolämmön tuotannosta on uusiutuvalla tehtyä. Helsinki, Turku, muutama muu kaupunki, ottakaa oppia Ruotsista. Se on mahdollista. Hiilestä on mahdollista luopua. Hallitus tulee tekemään kaikkensa, jotta tämä tapahtuu. Kaupungit voivat toimia nykyistä nopeammin. Puurakentamisesta usea edustaja puhui. Se on todellakin paras mahdollinen puun käyttömuoto, koska siinä puun kasvaessaan sitoma hiili varastoituu vuosikymmeniksi tai vuosisadoiksi eikä vapaudu ilmakehään. Sen takia hallitus ponnistelee voimakkaasti puurakentamisen edistämiseksi. Toivon, että saamme myös Euroopan unionin ilmastotavoitteisiin mukaan pitkäkestoisten puutuotteiden huomioimisen, jotta eurooppalaisittainkin edistetään puurakentamista, ei pelkästään Suomessa edelläkävijänä muutaman muun maan kanssa. Täällä kysyttiin arktisesta strategiastamme, onko ilmasto siinä mukana. Kyllä on. Suomi Arktisen neuvoston puheenjohtajana tulee painottamaan ilmastokysymyksiä, mustan hiilen kysymystä, muita ympäristöasioita. Olen iloinen, että noita toimintasuunnitelmia voidaan todennäköisesti viedä suunnittelemallamme tavalla eteenpäin. Mitä tulee kaupunkipolitiikkaan, mitä täällä kysyttiin, todellakin se, mitä tapahtuu kaupungeissa, on avainasemassa ilmastonmuutoksen torjunnan kannalta. 75 prosenttia maailman päästöistä tulee kaupungeista. Sen takia on tärkeää, että hallitus puolivälitarkastelussaan päätti kestävän kaupunkikehityksen ohjelman laatimisesta, missä tähdätään vähähiiliseen, resurssitehokkaaseen kaupunkikehitykseen myös Suomessa yhdessä erilaisten kaupunkiverkostojen kanssa. Vielä palaan tähän vuoropuheluun tutkijayhteisön kanssa. Edustaja Modig, en ole koskaan epäillyt, ettettekö osaisi lukea. Luitte aivan oikein ilmastopaneelin väittämiä. Mutta kun lähdetään purkamaan auki, mitä ne tarkoittavat Suomen metsäpolitiikan ja ilmastopolitiikan kannalta, valitettavasti tulkintanne eivät ole ehkä ihan sitä, mitä nuo tutkijat esimerkiksi eilen hienosti näitä tavoitteita ja statementtejä avatessaan totesivat. Suomessa on mahdollista metsien kasvua lisätä pitkällä aikajänteellä, ja erittäin tärkeää on, että kun puuta käytetään energiantuotannossa, teemme sen sivuvirroista juuri niin kuin hallituksen strategia lähtee. Ei strategiassa ole sanaakaan siitä, että ainespuuta pantaisiin energiantuotantoon, vaan sivuvirrat: ne purut, kuoret, mistä täällä puhuttiin, että sahoilla on tai