samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-24 Talouspolitiikan arviointineuvosto toistaa jälleen, että sote-uudistuksen 3 miljardin euron säästön toteutuminen on hyvin epätodennäköistä. Tämän lisäksi he toteavat, että tiukka säästötavoite voi vaarantaa palveluiden laadun ja ihmisten mahdollisuuden saada tarvittavat palvelut. Nämä ovat vakavaa viestiä.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-24 suomalaisten terveyspalveluiden osalta pidän vielä suurempana riskinä sitä, että uudistusta ei saada eteenpäin, paljon suurempana riskinä, kun katsoo, kummoiset haasteet meillä on 2020‑luvulla. Tunnistan arviointineuvostosta heidän huolensa, jonka he ovat aikaisemminkin tuoneet esille, ja ennen kaikkea se toteaa myöskin sen, että on vaikea arvioida säästöjä. Mutta siinä on kyse siitä, kun uusi järjestelmä rakennetaan, ajetaan sisälle, toimeenpannaan maakunnissa suomalaisten huipputekijöiden toimesta, niin siinä ratkaistaan viime kädessä se, toteutuvatko säästöt, luodaanko ne uudet maakunnan kokoiset järjestämisalueet, joissa hoitoonpääsy on sujuvaa, joissa palveluketjut pelaavat, joissa se tuotanto on tehokasta, joissa hyödynnetään tiedonkulkua, nykyaikaisia tapoja. Siellä ratkaistaan viime kädessä se, että tämä toteutuu, ja minä uskon suomalaisiin ammattilaisiin, että he tekevät hyvän soten, kunhan nyt saadaan vain täältä talosta päätös ulos.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-24 Mutta tämä ei ole kuitenkaan toteutumassa, sillä perustuslakiasiantuntija, professori Juha Lavapuro toteaa muun muassa näin: ”ehdotus näyttää johtavan siihen, että paljon palveluja tarvitsevien ihmisten asema vain heikkenee eli eriarvoistuminen oikeastaan vain lisääntyykin”. Samoin perustuslakiasiantuntija, professori Tuomas Ojasen mukaan ”perusasetelmassa on paljon ongelmia, riittävien sosiaali- ja terveyspalveluiden yhdenvertaisessa takaamisessa kaikille ihmisille, ja erityinen huolenaihe näyttää liittyvän paljon palveluita tarvitseviin”. Arvoisa pääministeri,
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2019-01-24 työllisyysasteen arviointi pieleen. Tässäkin tehdään nyt tällä hetkellä alustaa, siten että me ikään kuin kaavoitamme 18 tonttia ja niihin rakennetaan talot, ja se lopputulos riippuu siitä, kuinka hyvät rakentajat me saamme sinne rakentamaan ja millä innolla sitä toimeenpannaan ja rakennetaan. Me annamme nyt raamit, ja minä uskon, että maakunnista löytyy siihen hyvät ja innokkaat rakentajat.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-24 rouva puhemies! Tämä soten käsittely on ollut niin, voi sanoa melkein, pitkäpiimäistä, että ne tavoitteet ovat kyllä jo moneen kertaan unohtuneet, ja onkin hyvä palauttaa ne mieleen. Ensimmäinen oli terveyserojen kaventaminen. Meillä hyvin toimeentuleva, koulutettu, hyvältä asuinalueelta tuleva mies elää melkein 10 vuotta pitempään kuin mies, jolla on alhainen koulutus, joka tulee huonommalta asuinalueelta tai jolla on pieni tulotaso. Saumattomat hoitoketjut tuli toteuttaa, ylikansallisia yhtiöitä suitsia, samoin kustannusten tasoa hillitä. No, nyt arviointineuvosto on arvioinut, että on täysin kyseenalaista, tulevatko nämä tavoitteet
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 Tämä kysymys, joka oikeutetusti opposition toimesta nostetaan nyt kyselytunnin pääkysymykseksi: haluan muistuttaa siitä, että hallituksen puolelta tässä esityksessä ei ole sen isossa kuvassa esitetty muutoksia kesän 2018 jälkeen. Viimeisimmän tilannekuvan hallituksen tahtotilasta antoi vastineemme, jonka toimitimme sosiaali- ja terveysvaliokunnalle perustuslakivaliokunnan käsittelyn jälkeen. Ensimmäiset osat tästä lakikokonaisuudesta on toimitettu eduskunnalle jo keväällä 2017. Siitä huolimatta, että käsittelyssä on nyt ikään kuin uusina kysymyksinä, mihin kaikkeen tämä vaikuttaa, on tärkeä muistuttaa, että mitään uusia tietoja hallituksen puolelta emme ole antaneet, vaan tämä prosessi on nyt vahvasti eduskunnan ja sen valiokunnan käsissä. Näihin mainittuihin
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-24 että jos ei uudistusta tehdä, niin on aivan varmaa, että kunnissa, sairaanhoitopiireissä, kuntayhtymissä joudutaan tekemään leikkauksia, koska nykyinen rakenne on tehoton. Lukemattomat kunnat ja kuntayhtymät ovat ajautuneet tilanteeseen, jossa voimavarat eivät riitä ihmisten peruspalveluiden, sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamiseen. Jos tämä ei mene läpi, niin silloin me jatkamme nykyjärjestelmällä x vuotta, ja se tarkoittaa leikkauksia sosiaali- ja terveyspalveluihin. Uudistus pitää tehdä. Tässä on kuitenkin ne perusraamit, jotka ovat lähes jokaisen eduskuntaryhmän hyväksymiä, mennään tällä eteenpäin. Luotetaan, niin kuin sanoin, suomalaisiin huippuosaajiin sosiaali- ja terveyspalveluissa. Tuetaan hyvää johtamista, kun tätä uudistusta lähdetään tekemään, tuetaan sitä työtä, mitä maakunnissa jo tehdään, yli puoluerajojen hyvää yhteistyötä. Nyt on vain aika tehdä määrätietoisesti päätöksiä ja turvata sitä kautta suomalaisten tärkeät sosiaali- ja terveyspalvelut.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-24 Eduskunnan tarkastusvaliokunta kävi osaltaan lävitse tätä talouspuolta, että ovatko nämä säästöt toteutumassa. Ja masentava totuus on, että kaikilla sisään kävelleillä asiantuntijoilla oli yhteinen viesti. Heidän käsityksensä on, että tällä mallilla, jonka hallitus on valinnut, näitä säästöjä ei tulla tavoittamaan. Jopa yksityisen puolen toimijat, jotka ovat nyt tarjonneet palveluita, sanovat, että nämä hallituksen viimeiset muutokset heidän kannaltaan johtavat siihen havaintoon, kun erikoissairaanhoito ja perusterveydenhuolto uudelleen eriytetään, että he eivät näe, että säästöjä tulee. Siis viestit ovat todella huolestuttavia. Siksi kysyn, miten tämä Ahvenanmaan tieto nyt vaikuttaa asiaan. Nyt on kerrottu, että hallituksessa on erimielisyys siitä, miten Ahvenanmaan asiat hoidetaan tässä yhteydessä. Voiko se vielä vaarantaa tämän koko uudistuksen?
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Ahvenanmaakin liittyy sote-uudistukseen sillä tavalla, että tässä muuttuu rahoituksen rakenne, ja Ahvenanmaa täytyy ottaa tässä valmistelussa huomioon. Hallitus on käynyt Ahvenanmaan maakunnan kanssa keskusteluja, ja virkamiehillä on ollut kaksi erilaista käsitystä siitä, pitäisikö tämä asia hoitaa tällä vaalikaudella vai vasta seuraavalla vaalikaudella. Meillä on kaksi käsitystä virkamiehiltä, ja nyt odotamme sitä, mitä perustuslakivaliokunta tästä sanoo, ja toimimme tietysti sen mukaisesti. Täällä on viitattu moneen kertaan perustuslakivaliokunnan käsittelyyn, ja minusta me olemme vähän liukkailla jäillä kansanedustajina silloin, koska perustuslakivaliokunta on se ylin elin Suomessa, jolla on ihan suvereeni valta siihen, miten perustuslakia tulkitaan.
Puhuja: Mika Niikko
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 tästä säästötavoitteesta noin 1,7 miljardia oli terveyspalveluiden säästöt. Siitä taas kun mennään alaspäin, 700 miljoonaa pitäisi säästää vanhusten palveluista. Nämä olivat niitä alkuperäisiä tavoitteita. Sitten kun me kuulimme valtiovarainvaliokunnassa asiantuntijoilta, niin kaikki olivat yksimielisiä siitä, että näitä säästöjä ei tulla tällä mallilla saavuttamaan. Me emme saaneet tietää edes miljarditarkkuudella, kuinka paljon kustannukset tulevat kasvamaan. Elikkä tämä kelkka kääntyi aivan toisinpäin kuin se, mitä hallitus alkujaan lähti tavoittelemaan elikkä kustannuskehyksen säästöjä. Kysynkin arvoisalta ministeriltä sitä, mitä te sanotte niille kotihoitajille
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Niille ihmisille, jotka hoitavat omaistaan, vastaan mielelläni, että tämän uudistuksen myötä esimerkiksi omaishoidon tuen piiriin pääsemisen reunaehdot yhdentyvät ja yhdenmukaistuvat. Sen sijaan että nykyisin eri kunnissa asuvat, naapurikunnissakin, voivat saada eri kriteerein euroja ja tukea omaishoitajuudelleen, jatkossa nuo reunaehdot ovat koko maakunnan kokoisia. Lisäksi tiedostan, että kaikki eduskuntapuolueet ovat olleet sitoutuneita siihen tavoitteeseen, johon sote-uudistus osaltaan pyrkii rakenteiden osalta: että me vahvistamme kotiin vietäviä palveluita ja yhteiskunnallista muutosta laitosvaltaisesta hoidosta kohti kotona olevaa turvallista asumista. Tämän uudistuksen säästövaikutukset eivät ole yksiselitteisiä arvioida, emmekä voi väittää suomalaisille, että rakenteet tuottaisivat säästöä, vaan jos saamme vihdoin kymmenen vuoden valmistelun tai pidemmänkin ajanjakson kuluttua yhteisen käsityksen siitä, mikä on palveluiden organisaatio ja hallinto, on sen jälkeen mahdollisuus paljon paremmin keskittyä palveluiden sisällön tehokkuuteen ja myöskin työnteon parantamiseen näissä rakenteissa.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-24 VATTin lausuntoa, niin niissä molemmissa kiinnitetään huomiota siihen, että tämä kehys, jolle sote-uudistus rakentuu, on epäuskottava nimenomaan säästöjen kannalta. Koska maakunnille ei anneta verotusoikeutta, niillä ei ole mahdollisuutta ikään kuin pitkällä aikajänteellä suunnitella omia palveluitaan, omaa tuotantoaan sillä tavalla, että palvelut turvattaisiin kaikille kansalaisille ja samalla olisi mahdollisuus itse pohtia, mistä niitä säästöjä tulee. Samaan aikaan asiantuntijat varoittavat, että kun maakunnilla tulee olemaan liian pienet resurssit, niin kaikkein eniten kärsivät nämä paljon palveluita tarvitsevat ihmiset. Tästä valtiosääntöoppineet varoittavat teitä. Ja samaan aikaan te tuotte sitten asiakasmaksulain, joka edelleen lisää sadoilla euroilla vuodessa näiden kaikkein köyhimpien, kaikkein eniten sairastavien ihmisten kuluja.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 On myös totta, kuten jo aiemmin totesin, että kustannusten arviointi ei ole erityisen helppoa, varsinkin — mitä tässä keskustelussa ei välttämättä aina muisteta mainita — kun joka tapauksessa Suomessa niiden yhteisten varojen tarve, joita käytetään sosiaali‑ ja terveyspalveluihin, tulee kasvamaan merkittävästi. Me tulemme joka tapauksessa tarvitsemaan valtavasti lisää euroja suomalaisten
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-24 rouva puhemies! Surullista tässä keskustelussa, mitä käydään tässä salissa ja myös tämän talon ulkopuolella, on se, että tuo tuleva maakunta- ja sote-uudistus nähdään mörkönä sen takia, mikä on vallitseva tilanne nyt. Tässäkin äsken puheenvuorossa puhuttiin ylikansallisten yhtiöitten tulevasta ryöstökalastuksesta, ja pelotellaan, että tämä markkinamalli tämän mahdollistaa. Mutta, hyvät ihmiset, tätä tapahtuu jo nyt. Ja juuri tämän takia me tarvitsemme maakunta- ja sote-uudistuksen, jossa meillä on maakunta antamassa raamit sille, kuka toimii ja miten toimii. Toinen asia on se, että kuka arvioi sen, mitä tapahtuu, jos tätä uudistusta ei tehdä. Tällä hetkellä väitän — ja uskon, että moni perustuslakiasiantuntija on samaa mieltä — että ihmiset eivät ole tasa-arvoisessa asemassa sosiaali- ja terveyspalvelujen saavutettavuudessa. Tämän takia me teemme tämän uudistuksen. Ja kysymys ministerille: mitä me voisimme tehdä, että julkisuudessa puhuttaisiin asioista oikeilla nimillä ja tiedettäisiin ja muistutettaisiin, minkä takia Suomi tarvitsee tämän uudistuksen 14 vuoden teon jälkeen?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 Se on tosiseikka, että riskitön ei koskaan ole mikään näin iso uudistus, mutta olemme yrittäneet parhaan kykymme mukaan myös perustella, miksi tätä isoa uudistusta tarvitaan ikääntyvässä Suomessa, jossa sen lisäksi iso muuttuva tekijä on vaikkapa sairaala- ja terveyskeskuskiinteistöt, joissa tiedämme olevan paljon korjaamistarvetta, puhumattakaan palveluiden sisällöstä ja opposition aivan oikein esille nostamasta ihmisten eriarvoisuuden torjumisesta terveyserojen näkökulmasta. Yksityisen ja julkisen terveydenhuollon ja sosiaalipalvelun osalta haluan todeta saman, mikä ehkä kysymyksissäkin on jo noussut esiin: Yksityisiä terveyspalveluita ja sosiaalipalveluita on jo Suomessa. On kuntia, joissa pitkälti yli puolet palveluista toteutetaan ostoina yksityiseltä.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa rouva puhemies! Arviointineuvosto kritisoi myös sitä, että työterveyshuollon rooli ja myöskään päällekkäisten vakuutusten kysymys eivät tässä sote-uudistuksessa tule ratkaistua, mikä saattaa omalta osaltaan olla lisäämässä julkisen sektorin kustannuksia.
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 johon on paljon täälläkin tänään viitattu, lähtee siitä, että joka tapauksessa kaikki ovat siis arvioita, mutta heidän näkemyksensä mukaan palveluihin pääsy ja ikään kuin väylä saada terveydenhoitoa paranee kaikilla väestöryhmillä. Näin heidän arvionsa ymmärsin. Mitä tulee tähän työterveyshuollon osuuteen: Edustaja Essayah, olette siinä aivan oikeassa, että Suomessa on tällä hetkellä työelämässä olijoiden asema siltä osin erilainen, että se liittyy myöskin maksujensa osalta työnantajien ja työntekijöiden rahoittamaan työterveyshuoltoon. Tämä on seikka, joka tulee ottaa huomioon nyt jatkossa näiden peruspalveluiden korvausmalleissa julkiselle ja yksityiselle tuottajalle, että tietty väestönosa — siis se työssä käyvä osuus suomalaisista — on siltä osin erityisessä asemassa. Ja tämä on tiedostettu, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen uusi tutkimus antaa tähän hyvää selkänojaa,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2019-01-24 Näistä kustannusten korvauksista aiheutuu myöskin ongelmia. Mikäli korvaussumma ja asiakkaan kustannukset eivät vastaa toisiaan, niin on varmasti riski se, että palveluitten tuottajat alkavat eri tavoin valikoida asiakkaitaan, ja asiakkaitten valikoinnista puolestaan voi tulla hyvinkin merkittävä ja pitkäaikainen ongelma. Puhutaan niin sanotuista pyöröovimalleista. Myöskin palveluitten saatavuuden parantuminen jää epäselväksi. Kun näin paljon kritiikkiä nyt viime aikoina on noussut eri tahoilta tätä uudistusta kohtaan, niin nämä keskeiset tavoitteet, mistä tässäkin salissa puolueet ovat olleet hyvinkin yksimielisiä — eikö niitten toteutuminen näytä nyt varsin, varsin epäselvältä? Eikö tässä vaiheessa olisi syytä ruveta miettimään, miten tästä päästäisiin eteenpäin ja millä tavalla pystyisimme todellakin varmistamaan, miten niistä alkuperäisistä tavoitteista, joita kaikki puolueet ovat olleet yhdessä viemässä eteenpäin, päästäisiin kansalaisten palveluitten parantamiseen?
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 että uudistusta tullaan rukkaamaan, ja kuten äskeisessä vastauksessani mainitsin, vaikkapa juuri nuo korvausmallit palveluntuottajille ovat Ruotsinkin mallissa olleet ensinnäkin aluekohtaisestikin erilaisia ja hyvin pitkän työstön tulos. Lähtökohtaisesti, kun viittasitte, että on tullut paljon uusia tietoja tämän mallin vaikutuksista, meidän käsityksemme mukaan esitys on ollut nyt eduskunnan käsissä sellaisenaan hallituksen tuomana kokonaisuutena viime kesästä lähtien isona pakettina, ja tältä osin uusia tietoja muutoksista sen vaikutuksiin ei meidän osaltamme ole. Arvoisa puhemies! Lyhyesti vielä haluan vielä korjata sen väärän tiedon, joka edustajan kysymyksessä oli.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-24 Tämä on erittäin tärkeää. Näin helsinkiläisenä tiedän, että noin 70 prosentilla lapsiperheistä esimerkiksi on vakuutus, koska julkinen terveydenhuolto ei toimi yhdenvertaisesti ja tasalaatuisesti. Siksi tämä uudistus on tehtävä. Tänä aamuna, kun tulin töihin, tapasin Tehyn vaikuttajia, ja heillä oli yksi viesti. Hoitajat totesivat: Tehkää tämä uudistus. Me emme enää jaksa odottaa tätä uudistusta. Me haluamme myöskin säästää voimavaroja siihen, että tämä uudistus on toimeenpantava. He puhuivat viisaasti. Sen, miten tämä uudistus onnistuu, ratkaisevat sosiaali- ja tervey-denhuollon ammattilaiset, ja on tärkeää, että me luomme siihen puitteet. Kysynkin ministereiltä nyt: miten te varmistatte, että niin tehyläiset
Puhuja: Annika Saarikko
Päivämäärä: 2019-01-24 Olemme yrittäneet kollegaministeri Vehviläisen kanssa viestiä maakuntiin vahvasti, että lopputulos, se paljon puhuttu toimeenpano, on taatusti parempi, mikäli jo alkuvaiheista lähtien henkilöstö on mukana tämän muutoksen valmistelussa. Tiedämme, että siinä on ollut alueellisia eroja, mutta ymmärrykseni mukaan juuri nyt tilanne tältä osin on hyvä. Uudistus tehdään ilman muuta palveluiden käyttäjiä varten, mutta minusta me emme voi olla myöskään henkilöstön näkökulmasta tyytyväisiä palveluiden nykytilaan. Niin huolestuttavia viestejä kuulemme esimerkiksi hoitohenkilöstön, vaikkapa lähihoitajien, jaksamisesta työssään. Ja tältä osin, jos rakenne tulee valmiiksi, meillä riittää enemmän voimavaroja keskittyä yhdessä niiden sisältöjen parantamiseen, siihen toimeenpanoon, johon tämäkin keskustelu on monesti jo viitannut.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Kansalle on kerrottu, että Suomessa on huutava työvoimapula. Todellisuudessa pula ei ole niin kova kuin kerrotaan, vaan kyse on usein pikemminkin halusta tuoda Suomeen lisää ulkomaalaista halpatyövoimaa. Ulkomaalaiset duunarit hankitaan töihin alihankkijoiden kautta alipalkattuina. Palkat ovat räikeästi alle suomalaisen sopimustason, ja suomalaiset duunarit saavat pysyä kotona.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Kiitoksia edustaja Taviolle ajankohtaisesta kysymyksestä. Olen tänään muun muassa Yle Porille tästä asiasta antanut haastattelun ja selvittänyt näitä taustoja siltä osin, mitä on minun vastuualueellani — minun vastuualuettani ei ole työsuojelu eivätkä verokysymykset. Mutta olen kysyjän kanssa aivan samaa mieltä: kun Suomeen tullaan töihin, täällä tehdään töitä suomalaisin työehdoin. Puolustan sen takia myös yleissitovaa työehtosopimusta. Minä olen selvittänyt näitä asioita ja kysynyt sitä, mitä taustoja tähän on saatavana. Olen saanut vastauksen Juhani Sundellilta TE-toimistosta, siis siltä alueelta, käsittääkseni niin, että on kaksi puolta: Kun tarvitaan sitä työvoimaa — minä ymmärrän sen yrityksen tilanteen, kun niiden tarvitsee kiireellisessä aikataulussa tehdä niitä asioita — niin jos ei ole saatavana suomalaista osaavaa työvoimaa, silloin sitä haetaan ulkomailta.
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Tämä ongelma on ollut pitkään tiedossa. Te olette ollut työministeri neljä vuotta, joten siksi tietenkin odotin teiltä konkreettisia toimenpiteitä, miten olette puuttunut siihen. Meillä olisi perussuomalaisella politiikalla parempi työllisyysaste, ja silloin olisivat töissä ensisijaisesti suomalaiset duunarit. Se on meille perussuomalaisille tärkeintä. Hallitus on tässä kuitenkin selvästi politiikallaan tietoisesti luonut kaksien työmarkkinoiden syntyä: on luonut ulkomaalaista halpatyömarkkinaa ja suomalaista työmarkkinaa. Työperäinen maahanmuutto on hyvä asia silloin, kun se suuntautuu sellaisille erityisaloille, joilla on aitoa työvoimapulaa, sitä perussuomalaiset eivät vastusta. Työllisyyspolitiikka on kuitenkin epäonnistunutta silloin, kun ulkomaalaiset tuontityöntekijät syrjäyttävät samat taidot omaavat kotimaiset työntekijät.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2019-01-24 Hallitusohjelmassa sovittiin, että tarveharkinnasta ei luovuta, ja sitä olen puolustanut. Tarveharkinnasta ei ole luovuttu juuri näitten kysymysten takia, mitkä nostitte esille. Toisekseen, jos yritys, tai kun yritys — ei ”jos” vaan ”kun” — tarvitsee osaavaa työvoimaa ja jos ei se löydä sitä suomalaisesta työvoimasta, se hakee sen muualta. Tämä on täysin ymmärrettävää. Silloin jos tänne tullaan ulkomailta töihin, noudatetaan suomalaisia työehtoja piste. Tämä on ehdottomasti näin. Mutta pitää ymmärtää, että minä en ole vastuussa työsuojelusta, työsuojelupiirit vastaavat siitä valvonnasta, ja harmaasta taloudesta ja veroasioista vastaa VM. Arvoisa puhemies! Minähän olisin tähän kyllä valmiina, tällaiseen ketjuvastuuseen. Minä olen siitä puhunut jo viime vaalikaudella moneen kertaan. Tiedän, että mitä pidemmälle ketju menee, sitä vaikeampaa ja hämärämpää on puuttua näihin epäoikeudenmukaisuuksiin, varsinkin alihankintaketjussa.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin ei tuo ministeri Lindström ihan huonosti ole pärjännyt. Meillä on 72,5 prosenttia työllisyysaste tällä hetkellä. Arviointineuvostokin yllättyi siitä, kuinka hyviä tuloksia on saatu aikaan. Työttömyys 6,6 prosenttia, niin alhaalla ei ole oltu ikiaikoihin. On saatu paljon aikaan lukemattomilla eri toimenpiteillä. Me olemme hallituksen päätöksellä parhaillaan selvittämässä veronumeron käyttöä. Meillähän on rakennusalalla veronumero otettu käyttöön, ja siitä on erittäin hyviä kokemuksia. Selvitys on valtiovarainministeriöstä valmistumassa ihan näinä päivinä. Tutkitaan sen laajentumista telakka-alalle, ravintoloihin ja siivousalalle. Me palaamme tähän tässä salissa varmasti lähiaikoina. Siitä on ollut, niin kuin sanoin, erittäin hyviä kokemuksia. Se on hyvä tapa puuttua
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Te haluatte siis suomalaisillekin duunareille palkkojen alennuksen. Hallitus toi työttömille aktiivimallin, jolla käytännössä pakotetaan työtön ottamaan vastaan mitä työtä tahansa ja tietysti minimipalkalla. Muuten työttömyyskorvaus alenee.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-24 ja se haaste on se, että jos on vajaa kielitaito ja vajaa ammattitaito, niin on vaikeaa työllistyä. Tämä koskee tietenkin erityisesti maahanmuuttajia, joilla on heikompi koulutus, heikompi kielitaito, mutta ihan samalla tavalla, jos on vajaatyökykyinen suomalainen työtön,
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Orivedellä paljastui Dragon Miningin kaivoksella laiton kaatopaikka, Nivalassa kanadalainen kaivosyhtiö jätti ympäristövahingot veronmaksajien maksettavaksi. Talvivaaran saastuttamista järvistä yhtäkään ei ole vielä kunnostettu. Vuonna 2011 säädetty kaivoslaki oli parannus entiseen mutta aivan riittämätön. Toissa päivänä jätetty kansalaisaloite kaivoslain uudistamisesta on saanut jo yli 2 000 allekirjoitusta. Uudistusta ovat vaatineet myös useat ympäristöoikeuden asiantuntijat ja myös eduskunta ratifioidessaan EU:n ja Kanadan välisen kauppasopimuksen. Valmisteleeko hallitus kaivoslain uudistamista siten, että paikallisten asukkaiden, kuntien ja alkuperäiskansan sananvalta kasvaa,
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2019-01-24 on verrattain uusi ja sen perusteella Suomessa ei ole vielä yhtään toimivaa kaivosta. Tällä hetkellä on yksi kaivos, joka on saanut luvat sen perusteella, mutta yhtään toimivaa ei ole olemassa. Me olemme, TEM, yhdessä ympäristöministeriön kanssa aloittaneet kartoituksen siitä, mitä sellaisia, voisiko sanoa, epäkohtia meidän vastuualueittemme välillä on olemassa — mitkä kuuluvat elinkeinoministeriön puolelle ja mitkä kuuluvat ympäristöministeriön puolelle — joihin voitaisiin kiinnittää huomiota
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Ainakin Kuusamossa ja Valkeakoskella mitataan sitä, antaako nykyinen laki kunnalle sananvaltaa kaivoksen perustamiseen. Vihreiden mielestä ilman muuta kunnalla pitäisi tämä sananvalta olla. Vihreä ryhmä onkin jättänyt eduskunnalle keskustelualoitteen kaivoslain uudistamisesta. Korostan, että lain uudistamisella on kiire, sillä sen jälkeen kun kauppasopimus Kanadan kanssa on astunut voimaan, kaivoslain uudistaminen voi hyvinkin vaikeutua.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2019-01-24 tiedossa. On selkeä asia mielestäni, että kuntien kaavoitusmonopoli tulee säilyttää ja sitä pitää kunnioittaa. Se, mitä tapahtui esimerkiksi Kuusamon tapauksessa, on juridisesti vaikeampi tilanne, ja siinä hallinto-oikeuden päätös on tietysti se, joka tulee sen ratkaisemaan. Sopimus Kanadan kanssa ei tule muuttamaan tilannetta, kunhan kaikkia kohdellaan yhdenvertaisesti, niin kuin Suomi on aina kohdellut. Olen kysyjän kanssa täsmälleen samaa mieltä tästä rahastosta. Meillähän on tällä hetkellä tilanne, että nämä kaivosyhtiöt maksavat ympäristövakuutusta, mutta tämä vakuutus voidaan käyttää vasta sitten, kun vahinko on tapahtunut. Tämä on vähän sama kuin auton vakuutus, eli sitten kun se on mällätty, sinä voit sen käyttää. Meidän pitäisi siirtää tämä rahastoon, jotta voitaisiin ennakoivasti — jos nähdään, että yhtiö on siinä tilanteessa, ettei pysty enää hallitsemaan — sitä käyttää.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2019-01-24 Kun tässä yhteiskunnassa suunnitellaan maankäyttöä, onneksi eri tasoilla on myös tehty päätöksiä siitä, että tärkeimpiä luontokohteita ja virkistyskäyttöarvoltaan tärkeitä kohteita rajataan teollisen toiminnan, rakennustoiminnan ulkopuolelle suojelupäätöksin. Kuitenkaan edes luonnonsuojelualueet eivät ole kaivostoiminnalta turvassa.
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2019-01-24 maaperämme perustutkimusta, se ei suinkaan tarkoita, että kyseisille alueille olisi tulossa kaivostoimintaa. Aika useasti malminetsintää tehdään hyvin laajalta, kun haetaan niitä esiintymiä, jotka tuolla maankuoren alla piilossa, ja voi olla, että meillä on useita satoja malminetsintälupia, joita kohtaan tulee mahdollisesti se yksi kaivos. Tämä on hyvä pitää ihmisten mielessä, koska se aiheuttaa huolta, eli aina, kun malminetsintälupa jollekin alueelle annetaan, ensimmäinen reaktio on, että onko tänne kaivos tulossa. Näin ei
Puhuja: Matti Torvinen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2019-01-24 rouva puhemies! Keskustelu kaivoksista on mielestäni liian mustavalkoista. Kaivokset ovat tärkeitä myös suomalaiselle elinkeinoelämälle ja elämälle ylipäätään. Esimerkiksi Talvivaarasta saadaan tänä päivänä akkuteollisuuden käyttöön erittäin tärkeitä metalleja ja mineraaleja. Yksi ongelmakysymys on mielestäni se, että missään muualla maailmassa ei enää ole ”ensin ehtii” -periaatetta, eli että se, joka ehtii ensimmäisenä maaperälle, aloittaa tuon etsinnän ja maanomistajan asema heikkenee.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2019-01-24 rouva puhemies! Itse asiassa käyn kyllä kollegojen kanssa keskustelua, mutta en tästä aiheesta, koska tämä on kansallisessa lainsäädännössä. Se, mitä ulkomaisten kollegoiden kanssa viimeisimmäksi tehty, on niin sanottu lähtösertifikaatti, eli mistä maasta kaivosaine, mineraali, on peräisin. Tämä on esimerkiksi paljon esillä olleen koboltin osalta mielestäni erittäin tärkeä — Ruotsin ex-kollegani kanssa olemme tästä tehneet yhteisen aloitteen
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2019-01-24 puhemies! Eduskunta on selkeästi yksimielisesti edellyttänyt, että hallitus tuo kaivoslain uudistuksen tänne käsittelyyn. Täällä on tullut esille muun muassa se, mitä riskejä tähän liittyy ympäristön kannalta, ja on myöskin kysymys siitä, miten kuntalaiset, kansalaiset voivat vaikuttaa omaan asuinympäristöönsä.
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2019-01-24 yksimielisesti edellyttänyt uuden kaivoslain tuomista eduskuntaan. Eduskunta edellytti kahden pykälän, 32 ja 34 §:n, tuomista eduskuntaan, minkä toin eduskuntaan ennen joulua. Se tuli yksimielisenä eduskuntaan. Miltään muulta osin eduskunta ei ole edellyttänyt kaivoslain tuomista eduskuntaan.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-24 Hallitus on jäädyttänyt muun muassa eläkkeisiin, työttömyysturvaan ja sairauspäivärahoihin vaikuttavaa kansaneläkeindeksiä koko hallituskauden ajan. Tämä on leikannut kaikkein pienituloisimpien ostovoimaa.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-24 en ryhdy nyt mainostamaan sen enempää mitään kauppoja, missä käyn. Mutta edustaja Arhinmäki on taitava tarinankertoja. Se, mistä minä puhuin, oli se, että mielestäni, jotta eläkkeiden määräytymisen ikään kuin hyväksyttävyys ja oikeudenmukaisuus olisi kunnossa, olisi tärkeää, että huolehditaan siitä, että eläkeindeksin taustalla oleva ostoskori varmasti vastaa niitä elinkustannuksia, joita eläkeläisillä ja senioreilla on. on. Kerroin niistä keskusteluista, lukemattomista, jotka kuvaavat niitä hintojen kehityksiä, joita on esimerkiksi asumisen hinnoissa tai lääkkeissä. Minusta on tärkeää, että jotta meidän eläkejärjestelmämme olisi oikeudenmukainen, hyväksyttävä, niin tämä asia käydään läpi ja sen pohjalta arvioidaan, onko se nykyinen ostoskori oikeankaltainen.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-24 edustoilla ja toreilla ja keskustelen ihmisten kanssa. On myönteistä, että tekin olette nyt, vähän ennen vaaleja, jalkautunut Prisman eteen. Mutta tämä sama asia, mikä teille Prisman ovella selvisi, olisi selvinnyt esimerkiksi kuuntelemalla eduskuntakeskusteluja kesäkuussa. Nimittäin silloin kysyin siitä, että kun monilla pienituloisilla on ollut tuntuma, että hinnat ovat nousseet nopeammin kuin eläkkeet, niin tämä pitää paikkansa. Nimittäin Tilastokeskuksen Tieto &amp; trendit -lehden laskelmien mukaan vuoden 2008 ja vuoden 2016 välillä hinnat ovat nousseet 4,7 prosenttia nopeammin köyhyysrajalla kuin mitä kuluttajahintaindeksi osoittaa.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2019-01-24 rouva puhemies! Vastasin juuri siihen teidän kirjallisen kysymykseenne nimenomaan kuluttajahintaindeksien kohdalta ja laskentatavan pohjalta, miten se on tehty ja miten Tilastokeskus on näitä laatinut. Ymmärtääkseni vuonna 1997 — muistaakseni tämä oli siinä vastauksessa — on luovuttu erinäisten alaindeksien laskemisesta. Mutta kansaneläkeindeksistä Mutta kansaneläkeindeksistä säädetyssä laissa on määrätty, että joka neljäs vuosi tehdään nimenomaan perusturvan riittävyyden arviointi, ja tällainen on tulossa ymmärtääkseni vielä tälle hallituskaudelle, siis nyt vuonna 2019, ja tästä nimenomaan saadaan tuoretta tietoa siitä, onko tämä perusturvan etuustaso eriytymässä yleisen elintason kehityksestä. Eli meillä on kohta tästä tuoretta tietoa ja varmaan voimme palata siihen.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2019-01-24 Tänään on keskusteltu sote-uudistuksen yhteydessä talouspolitiikan arviointineuvoston tuoreimmasta raportista, mutta vähemmälle huomiolle on jäänyt se, että talouspolitiikan arviointineuvosto myös kritisoi hallitusta vuosina 2017 ja 2018 toteutetuista mittavista veroalennuksista siitä syystä, että ne olivat suhdannetilanteeseen huonosti sopivia. Kokoomus siis veroelvyttää noususuhdanteen aikana.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa rouva puhemies! Olipa hyvä, kun tämä arviointineuvoston raportti tuli vielä esille, niin voin silloin todeta sieltä ne hienot kohdat, missä he kehuvat sitä, että hallitus on saavuttanut keskeiset talouspolitiikan ja työllisyyspolitiikan tavoitteet, joka tarkoittaa Suomelle vahvempaa hy-vinvointia, kykyä huolehtia eläkejärjestelmästä, kykyä huolehtia palveluista. On autettu 120 000 ihmistä pois työttömyydestä. Hienoja, hienoja päätelmiä arviointineuvostolta. Täytyy olla tyytyväinen niihin. Me tiedämme myöskin sen, että tuloerot eivät ole kasvaneet Suomessa hallituksen politiikan myötä. nämä eriarvioisuuspuheet, joita jatkuvasti viljelette, eivät pidä paikkaansa. Me olemme nostaneet kaikkein pienituloisimpien eläkeläisten takuueläkettä useampaan otteeseen, mikä on täsmätoimi. Arvoisa rouva puhemies! Minusta on aivan oleellista se, että me olemme nyt
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-24 Tänään Kauppalehdessä oli artikkeli Suomen t&amp;k-toiminnasta, ja siinä myös kuvataan, miten kaukana me olemme tästä yhteisestä tavoitteesta, että t&amp;k-menot olisivat suurin piirtein neljä prosenttia bkt:sta. Mutta tässä artikkelissa kritisoidaan myös tätä pätkäpolitiikkaa, jos näin voidaan sanoa, mitä hallitus on harjoittanut. Siis myös kun puhutaan t&amp;k-toiminnasta, on tekijöiden mielestä puuttunut tällaista pitkäjänteisyyttä ja kokonaisvaltaisuutta. Talman! Alla aktörer inom utbildningssektorn vill se långsiktighet och helhetssyn. Man tackar nej till projekt och kortsiktighet. Puhemies! Kysynkin nyt, miten hallitus vastaa tähän kritiikkiin, että myös kokonaisvaltaisuus ja pitkäjänteisyys on puuttunut, kun puhutaan t&amp;k-toiminnasta? Nyt en puhu tästä tasosta ja leikkauksista ja ensi vuoden
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2019-01-24 vuosikymmenen, ja siitä, että rahoitus on ollut myötäsyklistä, josta meidän pitää päästä erilleen. Huolestuttavinta mielestäni oli se, että meillä tällä hetkellä valuu tki-rahaa ulos. Eli yritykset investoivat ulos tki-puolelle. Se, mikä on myönteinen ja joka tuli raportissa myös esille, on se, että on saatu käännettyä suunta nyt ylöspäin. Eli tämä alasmeno on katkaistu ja vuonna 17 käännettiin jo ylöspäin. Tämä on ehdottomasti asia, jonka täytyy olla
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! On tietysti hyvä, että myös hallitus nyt ajattelee, että se on pitkäjänteistä työtä, mitä tehdään — niin kuuluukin. Tämä, jos mikä, on kokonaisvaltaista ja pitkäjänteistä. Mutta varmasti aika moni taho olisi kiinnostunut tällaisesta jonkunnäköisestä road mapista. Miten, missä vaiheessa päästään tähän neljään prosenttiin bkt:sta? Värderade talman! Jag tror att många aktörer skulle vara jätteintresserade
Puhuja: Sanni Grahn-Laasonen
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Tällainen tiekartta on tulossa ja valmisteilla. Ja tämän vuoden budjetissa jo — kiitos tämä hyvän talous-, työllisyyskehityksen — hallitus pystyi korottamaan Suomen tutkimus- ja innovaatiobudjettia pysyvästi 112 miljoonalla, mikä tuo myöskin uskottavuutta tälle neljän prosentin yhteiselle tavoitteelle vuoteen 2030 mennessä. Se on aivan selvää, että Suomi tulee pärjäämään vain ja ainoastaan investoimalla osaamiseen, koulutukseen, tutkimukseen myöskin tulevina aikoina. Se on ollut meidän strategia tähänkin asti, ja me olemme tässä hyviä. Uusin Tieteen tila osoittaa sen, että Suomessa vaikeista vuosista huolimatta meidän tieteen taso ja kansainvälinen vaikuttavuus ovat jopa parantuneet.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2019-01-24 ja tämä käänne on nyt saatu aikaiseksi, niin kuin ministeri Grahn-Laasonen tuossa kertoi. Yksityisen sektorin satsaukset tuotekehitystoimintaan ovat kasvaneet noin 100 miljoonalla eurolla 2015 vuodesta 2018 vuoteen, myöskin julkisen sektorin panokset ovat kasvaneet noin 40 miljoonaa ja korkeakoulusektorin
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa puhemies! Uusi alkoholilaki on ollut voimassa noin vuoden päivät, ja kokemukset uudesta laista ovat voittopuolisesti positiivisia. Lain myötä elinkeinotoiminta on valtavasti piristynyt ja verotuotot kasvaneet kulutuksen ohjauduttua Viron matkustajatuonnista kotimaan jakelukanaviin. Myös kulutuksen rakenne on muuttunut, kun väkevät juomat ovat kotimaan kaupoissa menettäneet osuuksia viineille sekä oluille ja muille miedoille tuotteille. Vastaavasti uudistukseen liittyneet uhkakuvat eivät ole toteutuneet, ja näyttääkin siltä, että vastuulliset suomalaiset ovat yllättäneet ainakin osan meistä päättäjistä. Kokonaiskulutuksen merkittävää kasvua ei ole havaittavissa, eikä esimerkiksi järjestyshäiriöiden määrässä ole tapahtunut ihmeempää kasvua. Toisin sanoen laille asetettu tavoite alkoholisääntelyn maltillisesta ja vastuullisesta keventämisestä on toteutunut. Näin käy, kun luotamme suomalaisiin. Silti, arvoisa puhemies, vaikka lakiuudistukseen kokonaisuutena voi olla tyytyväinen, muutamissa yksityiskohdissa uuttakin alkoholilakia on parannettava, ja se on tausta tämän lakialoitteen jättämiselle. Käytännössä tässä lakialoitteessa on kyse laadukkaisiin ja harvinaisempiin pienpanimo-oluisiin keskittyvien erikoiskauppojen tilanteesta. Ne ovat uudenkin lain puitteissa jääneet väliinputoajan asemaan. Tunnettu esimerkki on Espoon Isossa Omenassa toimintansa lopettanut Pien-olutkauppa, joka joutui elintarvikemyynnin osuutta koskevan vaatimuksen vuoksi sulkemaan ovensa vuodenvaihteessa. Kun alkoholilain uudistusta valmisteltiin, eräs pieni mutta toimijoiden kannalta merkittävä muutos oli, että valmistuspaikoilta tapahtuvan myynnin yhteydessä ei enää pidetty tarpeellisena näennäisen elintarvikekioskin pitämistä ulosmyynnin ehtona. Pienvalmistajien elintarvikekioskivaatimusta ulosmyynnin ehtona pidettiin aivan aiheellisesti tarpeettomana lisäsääntelynä, jolle ei ollut perusteita sen enempää lain tarkoituksen kuin käytännönkään näkökulmasta. Kyseessä oli arkijärjen vastainen vaatimus, joka ainoastaan haittaisi sellaista toimintaa, josta ei ollut mitään osoitettavissa olevaa haittaa kansanterveydelle eikä yleiselle järjestykselle. Aivan vastaavalla tavalla tarpeeton on elintarvikemyyntiä tai sen osuutta koskeva vaatimus. Arvoisa puhemies! Tässä lakialoitteessa sama periaate halutaan laajentaa myös oluiden erityiskaupoille. Perusteet ovat samankaltaiset. Oluisiin erikoistuneiden kauppojen säänteleminen pois markkinoilta ei vähennä kokonaiskulutusta eikä vahvista yleistä järjestystä eikä turvallisuutta. Erikoiskaupat eivät myy kokonaiskulutuksen kannalta ratkaisevassa asemassa olevia halpoja massatuotteita, eivätkä ne pysty sellaisilla myöskään kilpailemaan suurten kauppaketjujen mittakaavaetujen kanssa. Pienimuotoisen erikoiskaupan ainoa kilpailuvaltti on laatuun ja erikoisuuksiin keskittyminen ja niitä koskeva asiantuntemus sekä yksilöllinen palvelu. Sellaista tarvitaan Suomeen nykyistä enemmän, ei vähemmän.
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 minuakin hieman ihmetyttää, miksi eri eduskuntaryhmistä on pyydetty siihen vain muutamia allekirjoituksia. Kuten tuossa edustaja Kurvinenkin sanoi, myös minä olisin voinut tämän allekirjoittaa. Alkoholilakiin on todellakin jäänyt epäkohta, jolle ei löydy järkiperusteita. Alkoholia myyvän kaupan on pidettävä monipuolista valikoimaa päivittäiselintarvikkeita, ja alkoholien myynnin osuus ei saa olla selvästi muiden elintarvikkeiden myynnin osuutta suurempi. Sääntelyn uhriksi tosiaan on joutunut muun muassa tämä Espoon Isossa Omenassa toiminut oluisiin erikoistunut liike, joka joutui sitten lopettamaan, vaikka yritti siinä myydä ruisleipää erikoisoluiden kyljessä. Mieleen tulevat väkisinkin ne ajat, mistä edustaja Kurvinenkin jo mainitsi, kun alkoholia sai anniskella ravintoloissa vain ruuan kanssa, ja se saattoi käytännössä tarkoittaa voileipää. Nykylaki heijastaakin vanhaa maailmaa ja ajattelutapaa, ja se tulisi muuttaa kyllä aloitteen mukaisesti.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 joiden vaikutuksia innokkaiden virkamiesten tulkitsemana saamme sitten lukea iltapäivälehdistä. On melko käsittämätöntä, miten tällainen asia sinne alkoholilakiin on jäänyt. Jos joku perustelisi sitä vaikka sillä, että tässä jotenkin vaarannettaisiin Alkon monopoli, niin en kyllä pysty näkemään sellaista vaikutusta sillä, että pienet liikkeet saisivat myydä erikoistuneesti oluita suurien kauppaliikkeiden rinnalla. Kyllä ne suuret kauppaliikkeet enemmän Alkon monopolia nakertavat.
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa rouva puhemies! Kuten edellisetkin edustajat totesivat, minäkin olisin halunnut allekirjoittaa tämän lakialoitteen, ja näin suullisesti näin jälkikäteen sitten allekirjoitankin sen. Enää vuosikymmeniin ei ole tarvinnut ravintoloissa pukeutua pikkutakkiin ja kravattiin, jonka sai narikasta, eikä ole tarvinnut ottaa sitä täällä mainittua voileipää, mikä välttämättä ei ollut terveellinen sekään. Oluiden erikoisliikkeet ovat todella tärkeitä, sillä moni harrastaa oluita, erikoisoluita tai haluaa kokeilla niitä. Sieltä saa asiantuntemusta. Niin kuin Alkossakin kerrotaan, mikä viini sopii millekin ruualle, myös näissä pikkuliikkeissä pystytään neuvomaan, mikä olut sopii millekin ruualle. Enkä näe yhtään pahaksi, vaikka ne viinit vaihdetaankin oluisiin siellä ruokapöydässä, maistellaan niitäkin, kunhan ei mennä snapseihin — niin kuin eräissä maissa on tapana, että otetaan ruuan kanssa snapseja — eli kyllä minä näen parempana, että se on pullo olutta ennemminkin. Itsekin olen halunnut niitä maistella, ja nykyään on hyvä kyllä, että tuonne marketteihinkin on tullut erikoisoluita, mutta se valikoima ei välttämättä ole niin suuri eikä siellä ole asiantuntemusta, ihmisiä, ketkä kertoisivat, minkälaista se on, ja sitten sattuu ostamaan oluen, mikä ei yhtään omaan suuhun sovellu, joten tykkäisin, että olisi näitä pikkukauppoja, kivijalkamyymälöitäkin, missä olisi se asiantuntemus. Mutta kyllä
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2019-01-24 talman! On tietenkin niin, että alkoholinkäyttö on Suomessa ongelma ja meidän alkoholikulttuurissa on parantamisen varaa. Yhtä kiistatonta on tietenkin se, ettei Suomi maana ole tuomittu olemaan saman ongelman parissa ikuisesti, vaan tilannetta voi korjata, ja se korjataan sillä, että viljellään hyvää alkoholikulttuuria. Ja pienpanimot ovat osoitus siitä, tilaviinit ovat osoitus siitä, ja tällaiset pienet liikkeet, niin kuin esimerkkitapaus tässä lakiesityksessä, ovat esimerkki siitä, että hyvääkin alkoholikulttuuria on. Ja silloin kun sitä esiintyy, niin sitä pitää
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa rouva puhemies! Tähän keskustelun loppuun voisin vielä todeta sen, että myös tällä olutkulttuurin kehityksellä ja panimotuotteilla on ja voi olla tulevaisuudessa vielä isompaakin merkitystä siihen, mistä aiheesta on tällä vaalikaudella paljon puhuttu, elikkä suomalaisen maatalouden tulevaisuuteen. Kyllä se on näitä vähän arvokkaampia, hyviä kotimaisia pienpanimo-oluita. Sen ehkä vielä totean edustaja Lehdolle, joka piti erinomaisen puheenvuoron, josta olen ihan samaa mieltä, että ehkäpä nyt on menty jo vähän siihen, että alkaa se pikkutakki ja kravatti tulla entistä useammin päälle sinne pubiin mentäessä eikä olekaan niin, että on siellä
Puhuja: Mika Raatikainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Arvoisa rouva puhemies! Tänään käsittelyssä oleva lakialoitteeni koskien yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain 26 §:n muuttamista on tarpeellinen. Kun lakia yksityisistä turvallisuuspalveluista säädettiin, lakiin kirjattiin, että järjestyksenvalvojia voidaan asettaa yliopistolaissa tarkoitetun yliopiston ja ammattikorkeakoululaissa tarkoitetun ammattikorkeakoulun toimipaikkoihin. Voi hyvinkin olla, että kun tätä lakia säädettiin, jätettiin epähuomiossa kirjaamatta toisen asteen koulutuspaikat eli lukiot ja ammatilliset oppilaitokset, joille tulisi myös voida asettaa järjestyksenvalvoja. Kaikki varmaan muistavat Suomessa tapahtuneet valitettavat ja surulliset kouluampumiset, jotka tapahtuivat nimenomaan toisen asteen oppilaitoksissa. Surmansa sai yhteensä 20 henkilöä. Opetustoimen lainsäädännön mukaan oppilaalla on oikeus turvalliseen oppimisympäristöön. Oppilaiden ja koulun henkilökunnan turvallisuus tulisi taata kaikissa tilanteissa. Turvallisuus on tekijä, jonka takaamiseksi on oltava riittävät resurssit. Järjestyksenvalvojan läsnäolo mahdollistaa varhaisen puuttumisen, joka on omiaan lisäämään turvallisuutta. Suomen poliisin toimintaympäristö on muuttunut nopeammin kuin koskaan. Esille on tullut uusia, ennalta arvaamattomia uhkia. Uhat on otettava huomioon varautumalla niihin sekä pyrkimällä ehkäisemään niiden syntyminen. On hyvä puuttua ongelmiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jolloin ne eivät pääse kehittymään vakavammiksi. Valitettavasti osa uusista uhkista kohdistuu oppilaitoksiin ja niissä opiskeleviin sekä henkilökuntaan. Niihin varautuminen on hyvin haastavaa, koska suomalaiset oppilaitokset ovat perinteisesti avoimia eikä niissä liikkumista ole juurikaan rajoitettu. Riskien arvioinnissa on huomioitava, että henkilöihin kohdistuvat riskit voivat tulla oppilaitoksen sisältä tai ulkopuolelta. Ne voivat kohdistua joko opiskelijoihin tai oppilaitoksen henkilökuntaan tai molempiin. Koulun sisältä tulevat riskit saattavat olla joko opiskelijoiden tai henkilökunnan aiheuttamia. Ulkopuolelta tulevat riskit voivat olla oppilaitoksen entisten opiskelijoiden tai henkilökunnan tai opiskelijoiden vanhempien tai täysin ulkopuolisten henkilöiden aiheuttamia. Riskejä ovat siis edellä mainittujen henkilöiden vapaa liikkuminen koulurakennuksessa ja myös tilojen avoimuuden aiheuttama vahingonteon helppous. Puutteellinen valvonta luo olosuhteet, joissa vahingonteko tai jopa rikos on mahdollinen. Järjestyksenvalvojat voivat ehkäistä ilkivaltaa, varkauksia ja väkivaltaa koulussa ja sen alueella. Parhaimmillaan he lisäävät oppilaiden ja henkilökunnan henkistä ja fyysistä turvallisuutta. Järjestyshäiriöitä voi esiintyä ja tietämäni mukaan on esiintynytkin
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Mieluumminhan olisi niin, ettei vartijoita tarvittaisi, mutta nyt näyttää siltä, että niissä kyllä tarvitsee olla. Mutta sitten kun ajattelee, että sen järjestyksenvalvojan läsnäolo on jo ennaltaehkäisevää, ja nyt kun me olemme lukeneet paljon, kuinka paljon huumekauppaakin käydään koulujen alueella ja siinä koulun vieressäkin, niin pitäisikö ajatella, että tähän lisättäisiin vielä peruskoulutkin, yläasteet, missä tapahtuu paljon huumekauppaa ja huumekauppiaat yrittävät tarjota huumenäytteitä ja sitten myydäkin. Se on yhtä tärkeää, että peruskouluissa, lukioissa ja ammattikouluissa, kolmannen asteen kouluissakin, joka paikassa, saataisiin se huumekauppakin pois. Se on iso osa tätä, ja se aiheuttaa myös väkivaltaakin sitten. Eli tarvitsemme tämän lakimuutoksen pikaisesti, mutta sitten pitäisi myös miettiä, miksi me olemme tähän tulleet. Minkä takia meillä tarvitaan nykyään Suomessakin vartijat kouluihin? Sitä pitäisi enemmän miettiä kanssa.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Tämä edustaja Raatikaisen laatima ja muun muassa useiden perussuomalaisten allekirjoittama lakialoite puuttuu asiaan mahdollistamalla yksityisten järjestyksenvalvojien asettamisen myös ammattikouluissa ja lukioissa, ja se onkin erittäin kannatettava aloite. Yleisemminkin ottaen on hyvin tärkeää, että kouluissa ja oppilaitoksissa säilyy koulurauha ja esimerkiksi kiusaamiselle ja kaikenlaiselle häiriköinnille asetetaan nollatoleranssi. Perussuomalaiset ovat tehneet lukuisia tähän liittyviä lakialoitteita jo aiemmin. Nostan esille myös vaihtoehtobudjetissamme esittämämme näkökulman siitä, että mielenterveysongelmiin tulee puuttua mahdollisimman varhain ja esimerkiksi mielenterveysongelmista kärsiviä nuoria tulee auttaa järjestötoiminnan keinoin. Tämä todennäköisesti vähentäisi merkittävästi ongelmia eri oppilaitoksissa. Arvoisa puhemies! Kouluissa ja oppilaitoksissa on tällä hetkellä täysi työ opetuksen ja muun ydintoiminnan pyörittämisessä, eikä kiusaamiseen, väkivaltaan tai järjestyshäiriöihin ehditä läheskään aina puuttua tarpeeksi perusteellisesti ja tehokkaasti, vaikka kunnissa toki onkin yritetty tehdä työtä ja karsia erilaisia häiriötekijöitä varhain. Nämä keskustelussa mainitut kouluampumiset ja henkirikosten yritykset ovat tietysti kaikkein karuimpia tapahtumia, mutta edustaja Lehto nosti aivan aiheellisesti esiin myös huumekaupan. Kyllä näihinkin tulee vakavasti puuttua. Tarvitaan monia erilaisia toimenpiteitä, ja järjestyksenpidon tehostamisella
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 Järjestyshäiriöitä esiintyy myös toisen asteen oppilaitoksissa. Se on valitettavasti tätä päivää. Turvallisuus on noussut esille viime aikoina monin tavoin etenkin lasten ja nuorten kohdalla. Myös aikaisemmat järkyttävät tapahtumat, kuten kouluampumiset, ovat mahdollisia myös tänä päivänä — valitettavasti. Kaikki toimet henkilökunnan ja oppilaiden turvaamiseksi myös kouluissa on otettava vakavasti. Edustaja Savio nosti esille myös koulukiusaamisen. Sitä tapahtuu paljon. Näihin erittäin väkivaltaisiin tapahtumiin totta kai pitää yrittää vaikuttaa ennalta ehkäisevästi. Koulukiusaamisessa koulurauha-asiamiehen ottaminen
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 puhemies! Kuten keskustelussa onkin jo esille tuotu, tämä kannatettava ja itsenikin allekirjoittama lakialoite toteutuessaan paikkaisi varsin erikoisen aukkokohdan lainsäädännössä. Täytyy ihmetellä, miten lakiin on voinut tällainen omituisuus jäädä ja tarkoittaisiko tämä nyt sitä, että ammattikoulu syyllistyisi laittomuuteen vartijan palkatessaan. Toivottavasti ei sentään näin, mutta yhtä kaikki lakia täytyy näiltä osin ilmeisestikin täsmentää.
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2019-01-24 että tämä vielä olisi, niin kuin tässä toivottiin, mahdollista tämän vaalikauden aikana valiokunnassa käsitellä siten, että vielä saataisiin aikaiseksi se, että tämä vaadittava korjaus tehdään. Niin kuin minä olen aiemminkin sanonut, tietysti olisi helpompi valiokunnassa aina perustella asian kiireellisyyttä — ei pelkästään sillä, mikä on se teksti siinä aloitteessa — myös sillä, että siinä olisi mahdollisimman paljon nimiä. Nyt on 17 nimeä. Olisi nimeä. Olisi helpompi, kun... Minä uskon siihen, että tähän varmaan olisi saanut enemmänkin — niin kuin kuultiin, edustaja Kurvinenkin kannatti tätä ja olisi voinut tähän nimen laittaa. Mutta tosiaan, niin kuin sanoin, lakimuutos on syytä tehdä ja tähän vaadittavat korjaukset tarvitaan. Tässä keskustelun aikana on tullut erinomaisen hyviä huomioita. Edustaja Lehto sanoi sen ja edustaja Mäkelä