Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 työn murroksesta ja siihen vaikuttavista tekijöistä. Se sisältää 18 toimenpide-ehdotusta tai ‑aihiota, joiden pohjalta on kyllä mahdollisuus käydä syventävää keskustelua työn tulevaisuudesta ja merkityksellisyydestä työntekijöille. Työn merkitys on siis toimeentuloa syvällisempi asia ihmisille. Silmiinpistävää tässä tulevaisuutta koskevassa selonteossa on se, että työelämän tulevaisuutta ei siinä ratkota työntekijöiden työsuhdeturvaa, sopimus‑ tai työehtoturvaa, heikentämällä. Katsotaan siis tulevaisuuteen. Kun nuoria ikäluokkia tulee työelämään vähemmän kuin toisesta päästä lähtee vastaavasti eläkkeelle, joutuu työelämä kilpailemaan osaavasta työvoimasta ja sen pysyvyydestä työpaikoissa. Kilpailua käydään toki varmaan palkoilla, mutta sen ohella työn laadulla, turvallisuudentunteella, osaamisella, työhyvinvoinnilla ja perheystävällisillä työpaikoilla. Palkkatyön, pätkätyön, yrittäjyyden ja alustatyön vuorottelu vaatii osaamisen kehittämistä ja kattavaa työttömyys‑ ja sosiaaliturvaa, jotta ihmisillä on mahdollisuus ottaa riskejä, siirtyä työn tekemisen muodosta toiseen eikä työttömyyteen. Kun työn aika‑ ja paikkasidonnaisuus vähenee, on tuettava työntekijöiden turvallista ammatillista ja alueellista liikkuvuutta. Työ ja sen tekotavat muuttuvat, ja työvoiman pullonkaulat ovat ennen kaikkea osaamisvajeessa. Työelämän jatkuvan muutoksen hallinnan kannalta on keskeistä elinikäisen oppimisen mahdollistaminen. SDP on siis laatinut elinikäisen oppimisen tiekarttaa, jossa nimenomaan ammatillisen aikuiskoulutuksen merkitys tulee korostumaan. Olemme pohtineet osaamistiliä ja ‑seteliä mutta myös sitä, että ensi vuoden alusta voimaan tuleva Työllisyysrahasto muodostaisi merkittävämmän rahoituslähteen aikuisväestön opinnoissa. Jokaisella tulee siis olla oikeus työelämässä työn ja koulutuksen toisiaan tukevaan vuorotteluun. Pirstoutuneessa työelämässä tai sen seurauksena on rakennettava aivan uudella tavalla työn, toimeentulon, sosiaaliturvan ja verotuksen yhdistelmä. Tämä tulee olemaan seuraavan hallituksen mitä keskeisimpiä tehtäviä: hahmottaa tämä kokonaisuus ja tehdä ratkaisuja. ratkaisuja. Ikärakenteesta johtuen ja syntyvyyden laskusta johtuen työikäisen väestömme kasvu on merkittävältä osaltaan maahanmuuttajien varassa. On siis tehtävä paljon töitä, että tänne maahan jo muuttaneet työllistyvät ja saavat koulutusta ja työtä ja tulevat osaksi yhteiskuntaa. Työn tekemisen rakenteet muuttuvat monella tapaa. Erityisesti erilaiset alustatalouden ratkaisut tulevat kasvamaan. Nyt niitä hallitsevat globaalit, isot toimijat. Alustatalouden ratkaisuissa on huolehdittava siitä, että työntekijöitten asema myös kohenee, että verotulot myös säilyvät Suomessa. On aikaansaatava alustataloudessa työskenteleville kansainvälisiä, EU-tasoisia ja kotimaisia pelisääntöjä oikeuksista, sosiaalisesta työsuhdeturvasta, työttömyydestä ja eläkkeistä. Ja lopuksi haluan sanoa vain työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin tai sen yli — kun tämä raportti kertoo, että tavoite on 78 prosenttia — vaatii 200 000 uutta työpaikkaa. Se on vaativa tehtävä mutta välttämätöntä, ja silloin täytyy keskittyä vaikeimmin työllistettävien työllistämiseen, osatyökykyisten pääsyyn työmarkkinoille, piilotyöttö-mien saamiseen työmarkkinoille, vammaisten saamiseen työmarkkinoille ja maahanmuuttajien korkeamman työllisyysasteen tukemiseen — eli aktiivisen työvoimapolitiikan resursseja huomattavasti enempi. Siis seuraavan hallituksen työelämän kehittämisen politiikan tehtävä on tulevaisuuskäänne palkansaajien sopimusturvan heikentämisestä osaamiseen, työn murroksen hallintaan, työhyvinvointiin ja sen arvottamiseen ja ymmärtämiseen, että työ‑ ja perhe-elämän yhteensovittaminen arjessa on ihmisille mahdollista.