samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 iloittavaa siitä, että elämme nousukautta. Vaikka se on pikkuhiljaa tasaantumassa, ei se ensi vuosikaan kovin huonolta näytä, ja minusta tämä on aivan liian vähän tässä keskustelussa korostunut. On ihan totta, että meillä on väliinputoajaryhmiä, jotka eivät tästä työllisyyden paranemisesta hirveästi hyödy, ja näitä ryhmiä meidän pitäisi yhdessä pystyä auttamaan. Kuitenkin on tosiasia se, että jos työllisyyttä ja kansantalouden kasvua ei synny, niin ei sitä jakovaraakaan synny. Ei synny sitä, millä voidaan pitää huolta näistä, jotka nyt eivät tästä kasvusta hyödy.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Todella, kun ihminen pääsee töihin, hänellä on kymmenen kertaa pienempi riski syrjäytyä kuin työttömällä. Kun ihminen pääsee töihin, perheiden tulo kasvaa keskimäärin 1 000 euroa. Totta kai tällä on merkitystä. Kiinnitän huomiota myöskin siihen, että onhan meillä raippaverot ja solidaarisuusvero edelleen voimassa. Meillä tässäkin budjetissa pienituloisten verotusta kevennetään eläketulovähennystä korottamalla, perusvähennystä parantamalla, myöskin taulukkotarkistuksilla. Tämän oppositio unohtaa. Arvoisa puhemies! Toivon, että pääluokkakohtaisessa keskustelussa puhutaan todella tästä liikenteen rahoituksesta, mistä täällä
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa herra puhemies! Sain tuossa viestiä, että aikamoista riitelyä siellä eduskunnassa, että etsikää mieluumminkin ratkaisuja älkääkä riidelkö. Olen samaa mieltä. Hallitus on saavuttamassa oikeastaan kaikki nämä finanssipoliittiset tavoitteet, ja työllisyysaste on nousemassa ensi vuonna 72,4 prosenttiin. Se oli tavoite, mutta rimaa on korotettu jo valtiovarainministerin ja myös pääministerin toimesta 75:een ja jopa puhuttu, että täytyy mennä siitä eteenkinpäin. Täällä on puhuttu myös siitä, että Suomessa 110 000 ihmistä on saanut työtä ja niiden perheiden tilanne on huomattavasti parempi, mutta samaan aikaan on kuitenkin vielä aika monia työttömänä, ja heitä meidän pitää saada työn syrjään kiinni. Kysyisin valtiovarainministeriltä, kun tekin yleensä etsitte mieluummin ratkaisuja kuin niitä ongelmia:
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Tämä on ollut varsin vilkas keskustelu, jossa ikävä kyllä tulevaisuudesta ei ole puhuttu niin paljon kuin ehkä sosiaalidemokraatit olisivat halunneet, vaan aina jumiudutaan menneisyyteen. Tietysti pieni valopilkku tässä keskustelussa on ollut se, että hallituspuolueet ilmeisestikin nyt ovat luvanneet tämän rintamalisäepäkohdan korjata, ja se ehkä nyt tässä todistaa sen, että myös oppositiosta voi vaikuttaa. Puhemies! Ryhmäpuheessani moitin hallitusta siitä, että tästä ensi vuoden budjetista puuttuvat tulevaisuusuudistukset ja välttämättömät tulevaisuusinvestoinnit 2020-luvun kasvun ja työllisyyden kannalta, ja itse asiassa edustaja Kalmari todisti tämän moitteeni sillä tavalla oikeaksi, että hän lupasi jatkaa keskustelua nimenomaan SDP:n
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-17 Saksassa toteutettiin vihreitten vaatimuksesta ja johdolla niin sanottu Energiewende eli energiapolitiikan muutos, joka on johtanut siihen, että ydinvoimalat ajetaan alas ja Saksa joutuu tulevaisuudessa turvautumaan entistä enemmän kivihiileen, nimenomaan ruskohiileen, joka DDR:n aikana saastutti
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Kuten jo todettu, valtio pääsee tosiaan lyhentämään velkojaan ensimmäistä kertaa vuosikymmeneen. Tämä suunta on myönteinen, mutta kuten täällä on monesti käynyt ilmi, tämä perustuu pitkälti kertaluontoiseen erään. Ilman tätä summaa valtiontalous siis kasvaisi edelleen, ja täytyy sanoa, arvoisa valtiovarainministeri, teille, että vastuullinen taloudenpito ei tietenkään voi perustua sattumaan, vaan on ehdottomasti pyrittävä ja päästävä parempaan. Myöskään kertavoittojen hakeminen ei ole pitkäjänteistä taloudenpitoa. Varsinkin arvokkaan kansal-lisomaisuuden myyminen on huonoa taloudenpitoa. Arvokas kansallisomaisuus kannattaa ehdottomasti säilyttää meidän omissa käsissämme, siitä meillä on valitettavasti erittäin selviä näyttöjä menneiltä vuosilta ja aiemmilta vaalikausiltakin.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 kättä. Ryhmäpuheenvuorossani totesin, että reilu ja oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta on köyhän paras ystävä. Meidän on ihan oikeasti otettava tosissaan tämä ilmastonmuutoksen haaste, ja sen on katettava kaikki elämän osa-alueet ja myöskin kaikki julkishallinnon päätökset, budjetit, lainsäädäntö ja niin edelleen. Kaikilla tasoilla, kaikissa ratkaisuissa meidän pitäisi pystyä miettimään asioita myös ilmastonmuutoksen torjunnan lähtökohdista. Esitin tätä ilmastonmuutoksen vaikutusten arviointia otettavaksi mukaan kaikkeen merkittävään päätöksentekoon ehdoksi uusille päätöksille. Edustaja Haavisto repliikkipuheenvuorossaan tätä kannatti.
Puhuja: Thomas Blomqvist
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-17 taloudenpitoa velanottoon vaan uudistuksiin ja rakennemuutoksiin, jotka parantavat työllisyyttä muun muassa lisäämällä joustoa työmarkkinoilla, toteuttamalla perhevapaauudistus, panostamalla koulutukseen ja tutkimukseen. Haluamme tehdä verouudistuksen, joka kannustaa työntekoon. Mitä mieltä hallitus on näistä vaihtoehdoista, vai onko teillä parempia?
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Minusta meidän kaikkien kunniakas tehtävä täytyy olla se, että yritämme jättää tämän planeetan lapsillemme vähintään yhtä hyvässä ellei paremmassa kunnossa kuin olemme sen saaneet. Valitettavasti tulemme todellakin varmasti tässä tehtävässä pettymään ja epäonnistumaan, mutta yrittää meidän täytyy entistä enemmän.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 Edustaja Östmanin puhe oli niin hyvä, että moni olisi täällä voinut jatkaa siitä, koska siinä oli niin paljon rakentavia aineksia. Lähdemme kyllä siitä, että kun kaikki eduskuntaryhmät tekevät näitä vaihtoehtobudjetteja, niin ne sisältävät paljon hyviä ratkaisuja. Pitäisikin joskus kokeilla sellaista mallia, että koottaisiin niistä kaikista toteuttamiskelpoisimmat ja katsottaisiin, minkälainen soppa siitä saataisiin aikaan. Tämän päivän keskustelulle en paljon anna pisteitä. Tämä on ollut aika repivää, ja olisin ajatellut, että meillä olisi ollut rakentavampi ote ottaen huomioon, miten paljon hyviä asioita on tapahtunut.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-12-17 Välillä hyvää ja välillä riitelevää, mutta eteenpäin varmasti mentiin. Minusta meidän pitää katsoa tulevaisuuteen, niin kuin täällä on monessa puheenvuorossa sanottu. Tästä hahmottuu kolme kokonaisuutta, joista salissa pääasiassa puhutaan. Ensimmäinen on ilmastonmuutos — valtava haaste koko ihmiskunnalle, siihen meidän täytyy yhdessä etsiä ratkaisuja. Siitä yksi yksityiskohta, ilmastovaikutusten arviointi: Sanon vielä, että se työväline on perustettu eli se kestävän kehityksen budjetointi ja sen eteenpäinvieminen, se alusta, on olemassa. Sitä on mahdollista tulevien budjettien teossa kehittää niin pitkälle kuin haluaa. Eli miten mikäkin euro, joka budjettiin laitetaan, vaikuttaa, tai kun tehdään uutta lainsäädäntöä, miten se vaikuttaa ilmastonmuutoksen kannalta — se Toinen kokonaisuus on työllisyys. Ilman työllisyyttä, korkeampaa työllisyysastetta kuin meillä on nyt, ei ole suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa sellaisena kuin me sen tunnemme. Työ muuttuu: teknologia, digitalisaatio, globaalit markkinat muuttavat työtä. Meidän tehtävämme on tehdä oikeita rakenteellisia uudistuksia koulutukseen, työelämään, yrittäjyyteen, verotukseen ja sosiaaliturvaan, joilla korkeampaan työllisyyteen päästään — ja perhevapaauudistus. Kolmas kysymys on kestävyys. kuten se kestävyysvajeen raportti osoitti, niin ikärakenteesta johtuen ja alhaisista syntyvyysluvuista johtuen me olemme tässä niin sanotusti korviamme myöten liemessä tulevien vuosikymmenten aikana. Siihen ratkaisu on ennen kaikkea korkeampi työllisyysaste, eli työikäisistä yhä useamman on käytävä töissä. Muuten me joudumme leikkaamaan meidän hyvinvoinnista tai kasvattamaan töissä käyvien ihmisten veroja ja muita maksuja, niin työteko takuuvarmasti tapetaan tässä maassa ja innostus siihen. Kestävyys on myöskin se, millä me takaamme, että meidän vanheneva väestö saa palvelut. Jos meidän julkinen talous on kunnossa ja jos meillä on korkea työllisyysaste, niin kestävyys on kunnossa
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-17 Puhemies! Niin kuin monessa puheenvuorossa on todettu, olemme hyvällä tiellä. Mutta niin kuin VM:n ennuste tänään ja myös monet varoittavat puheenvuorot, esimerkiksi valtiovarainministeri Orpon puheenvuorot, todistivat, ei meillä mihinkään henkselien paukuttamiseen todellakaan ole syytä. Nyt on mahdollisuus valitettavasti, kun olemme hyvällä tiellä, pilata kaikki ja sählätä pallo omaan maaliin. Tämä on mahdollista, mikäli seuraavien vaalien jälkeen muodostetaan hallitus, joka hulvattomasti jakaa rahaa sinne ja tänne ja vielä tuonne. Tämä budjetti, puhemies, on hyvä ja ansiokas myös siinä mielessä, että vahvistetaan tulevaisuudenuskoa ja luodaan tulevaisuuden edellytyksiä. Talous on pitkälti psykologiaa, ja pitää vahvistaa näitä myönteisiä edellytyksiä, vahvistaa vahvuuksia. Kunnianhimon tasoa ei pidä laskea alaspäin. Esimerkkinä se, että hallituksen piirissä ei ajoittain itsekään uskottu prosentin työllisyysasteeseen. Se on saavutettu, mutta rimaa pitää korottaa: on myös jatkossa pyrittävä siihen, että työllisyysaste nousee 75:een. SDP:n vaihtoehtobudjetin linjaa ja ylipäätänsä opposition linjaa en aina ymmärrä. Puhutaan kauniisti sinänsä hyvästä asiasta, toisen asteen koulutuksen maksuttomuudesta. Vaihtoehtobudjetissa SDP on laittanut sen hintalapuksi 20 miljoonaa, ja sitten on raha-asia-aloite, jossa se on 10 miljoonaa, mutta Kuntaliiton laskelmien mukaan se on 100 miljoonaa. Sitten edellinen puhuja, arvostamani valiokuntakollega, puhui tästä, että korkeakoulujen tk-panostukseen, tutkimukseen, on vähemmän rahaa. Juuri on tuoretta tietoa Tilastokeskuksesta, että tk-rahat — yksityiset, julkiset ja korkeakoulujen omat panostukset — ovat tällä hetkellä jo vuoden 2015 tasolla, jolloin hallitus aloitti työnsä. Vetoan tässä myös Suomen kansaan tältä paikalta, tältä foorumilta: nyt ei kansalaisten kannata alistua löysiin vaalipuheisiin, joissa luvataan sitä ja tätä ja vielä tuota. Vauhti kiihtyy vaalien lähetessä. Lupauspuheet eivät oikeasti lämmitä mitään, mutta sen sijaan teot puhuvat. Minulle naurettiin äsken, kun puhuin, että siniset ovat olleet hallituksen liima. Sitä me nimenomaan olemme olleet. rintamakarkureita emmekä halunneet tähän maahan minkäänlaista hallituskriisiä ja sellaisia asioita, jotka olisivat järkyttäneet yhteiskuntamme vakautta. Nyt teot puhuvat. Me olemme hallituksessa saaneet aikaan asioita, joista Suomen kansan laajat kerrokset hyötyvät, ja tämän linjan on saatava jatkoa. Esimerkiksi — taas äskeiseen puhujaan liittyen — olemme saaneet taisteltua sen, että lääkkeiden omavastuukattoa lasketaan noin 40 eurolla. Ja jotta kansalaiset kokevat olonsa turvalliseksi ja oikeusval-tioperiaate vahvistuu, rangaistuksia tiukennetaan ja rikosvastuu toteutuu entistä paremmin. Heikomman osapuolen suojasta huolehditaan, tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta edistetään. Kansalaisten oikeusturvaa kehitetään, tarjotaan oikeudenhoidolle parempi mahdollisuus keskittyä varsinaiseen ydintehtävään, vähennetään rikollisuutta, kehitetään seuraamusjärjestelmää. Nämä ovat jo hallitusohjelmasta nousevia tavoitteita,
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Käymme palautekeskustelua valtion ensi vuoden talousarviosta tilanteessa, jossa on hyvä harkinta tarpeen. On fakta, että taloutemme on kuluvana vuonna kehittynyt positiivisesti. Maksamme tänä vuonna velkaa takaisin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2008. Kasvu on ollut laaja-alaista myös alueellisesti, ja mikä parasta, vaalikauden alkuun verrattuna ainakin 115 000 suomalaista on saanut uutta työtä. Hallituksen politiikka on siis tuottanut kaivattua tulosta, ja monessa kodissa tätä joulua voidaan viettää aiempaa valoisemmissa tunnelmissa. Toisaalta fakta on myös havainnot, joiden mukaan talouskasvumme on hiipumaan päin. Monessa yrityksessä tuotannon kasvattamista haittaa pula osaavasta työvoimasta tai sitten tuotannon kapasiteetti on jo nyt täydessä käytössä. Päätöksiä uusista tuotantoa lisäävistä investoinneista ei puolestaan uskalleta tehdä, sillä huoli on suuri siitä, millaista talouspolitiikkaa tässä maassa seuraavat neljä vuotta harjoitetaan. Lisävauhtia talouskasvun hiipumiseen antavat keskeisten kumppaneidemme hankala tilanne: epäselvä brexit, Saksan talousveturin yskähtelyt sekä Italian ja Ranskan velkamyönteinen politiikka vaikuttavat viiveellä myös meidän kasvunäkymiimme. Arvoisa puhemies! Vastuullinen poliittinen päättäjä tekisi näistä lähtökohdista sen johtopäätöksen, että tulevina vuosina talouspolitiikan pitää olla maltillista ja pragmaattista, jos me haluamme pitää kiinni nykyisen kaltaisesta hyvinvointiyhteiskunnasta. Rahat eivät vieläkään riitä ensi vuosikymmenenä tarvittavien palveluiden rahoittamiseen, vaikka työllisyysasteemme onkin jo korkeimmalla tasolla kuin mitä 25 vuoden aikana se on ollut. Siksi seuraavankin hallituksen talouspolitiikan tärkeimmän tavoitteen pitää olla sama kuin nykyisen hallituksen: Taloutta on edelleen vakautettava tiukalla menopolitiikalla ja uudistuksilla, joiden avulla yhä useampi työikäinen on mukana työmarkkinoilla. Annettuja hyvinvointilupauksia maksamaan tarvitaan mahdollisimman monta meistä. Se tarkoittaa perhevapaauudistusta, sosiaaliturvan uudistamista ja uudistuksia työmarkkinoilla, joilla mahdollistetaan nykyistä parempi yrityskohtainen palkkakehitys. Malleja tähän paikallisen sopimisen malliin löytyy keskeisistä kilpailijamaista. Samalla pitää pitää huoli siitä, että talouskasvun edellytykset meillä säilyvät. Lyhyellä aikavälillä se tarkoittaa sitä, että työnteon ja työn teettämisen verotusta ei tule kiristää, ja sitä, että erityisesti yritysten toimintaympäristöä ei vaikeuteta lisäbyrokratialla tai -sääntelyllä. Pidemmällä perspektiivillä fiksu kasvupolitiikka on panostusta osaamiseen ja tutkimukseen ja liikenneinfraan. Arvoisa puhemies! Lopuksi valtiovarainvaliokunta ansaitsee kiitokset Liikkuva opiskelu -ohjelmaan annetusta lisäpanoksesta. Varhaiskasvatuksessa toteutettaviin pilotteihin osoitetaan yhteensä miljoona euroa. Toinen hyvä lisäys on seuratoimintaan annettava miljoonan euron määräraha, joka kohdennetaan erityisesti vähävaraisten lasten ja nuorten harrastamisen tukemiseen.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Se oli nimittäin erittäin kuvaava. Hän luetteli kaikki ne toimet ja arvosteli kaikkia niitä toimia, joilla on yli 50 000 työpaikkaa saatu tällä vaalikaudella aikaan. aikaan. Meillä on täysin tutkittua tietoa siitä, että puolet näistä työpaikoista on maailmantalouden parantumisen ansiota ja toinen puoli on niiden toimien, joita kaikkia te nimenomaan tässä arvostelitte, joilla on parannettu työn tekemisen ja työn teettämisen kannattavuutta ja kohtuullistettu työnantajariskiä
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 juurikin näin, että samalla kun hallitus on paukutellut henkseleitään ja yrittänyt ottaa tämän saavutuksen omiin nimiinsä, tosiasia on, että tässä maassa suomalaisten palkansaajien selkänahasta on revitty nämä työpaikat. työpaikat. He ovat joutuneet antamaan omistaan lomarahaleikkausten muodossa, ja työttömyysturvaa on leikattu. Otetaanpa tämä aktiivimalli viimeisimpänä. Nyt se juuri osoitti, että se ei ole luonut uusia työpaikkoja. Aktiivimalli rankaisee työn puutteesta eikä aktivoi. Esimerkiksi meillä Lapissa on paikkakuntia, joilla 80 prosentilta työttömistä on leikattu työttömyysturvaa aktiivimallin johdosta, koska siellä ei kerta kaikkiaan elinkeinorakenteen vuoksi ole töitä, mihin mennä ja aktivoida itseään. Tämä on se tosiasia tässä lähtökohdassa.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Aiemmassa debatissa jo totesin sen, että on hieman turhauttavaa käydä tällaista debattia, kun se koko iso kuva halutaan unohtaa. Suurin teko Suomelle on ollut se, mistä meitä kansainvälisesti kiitetään mutta oppositio haukkuu: me olemme antaneet työtä yli 115 000 suomalaiselle. Etla arvioi pari viikkoa sitten, että puolet noista työpaikoista on suoraan hallituksen toimien ansiota, ja se on todella merkittävä asia. Se tuo hyvinvointia moneen, moneen perheeseen. Te järjestelmällisesti ammutte ja arvioitte alas meidän tekomme. Ne ovat olleet välttämättömiä tekoja, ja on hyvä muistaa, että ilman niitä näitä työpaikkoja ja tätä talouskasvua ei olisi. Myös te leikkasitte viime hallituskaudella, mutta saldo oli 100 000 työtöntä tähän maahan.
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 kansainvälisellä tilanteella on merkittävä vaikutus työpaikkojen syntyyn, yritysten menestymiseen, avoimen sektorin puoleen, ja toisaalta hallituksen toimenpiteillä ja työmarkkinajärjestöjen suostumisella niihin on ollut merkitystä. Mutta sitten tämä aktiivimalli: Nyt en muista ihan tarkkaan lukuja, mutta jaostossa tuli esille, että sekä työvoimahallinnon että Kelan puolella on syntynyt merkittävät hallinnolliset kustannukset, yhteen laskien yli 10 miljoonan kustannukset. Tulos
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-17 Hallitus onkin ansiokkaasti luvannut, että se arvioi budjettia Agenda 2030 ‑tavoitteiden mukaisesti ilmasto- ja tasa-arvovaikutusten suhteen, mutta kuitenkin tasa-arvovaikutusten arviointi nimenomaan sukupuolen mukaan on kyllä jäänyt hyvin heikoksi. Esimerkiksi kun on puhuttu lapsiköyhyydestä, me tiedämme, että yksinhuoltajista hyvin suuri osa kuuluu juuri näihin kaikkein matalatuloisimpiin, yksinhuoltajista puolet kuuluu matalatuloisiin. Jopa 30 prosenttia kaupunkien lapsista asuu yhden vanhemman kanssa. On välttämätöntä, että löydämme jotain keinoja, joilla voimme tukea heidän tilannettaan. Edes silloin kun he ovat töissä, he eivät pysty nostamaan sitä. Siksi RKP on ehdottanut, että katkaistaan toimeentulotuen
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 ja syyllistää tällä tavoin tätä, joka yrittää aktivoida itseään mutta ei pysty, ei kykene. Siellä on myös paljon pitkäaikaissairaita ja sellaisia ihmisiä, jotka kuuluisivat itse asiassa työkyvyttömyyseläkkeelle, mutta meillä on semmoinen järjestelmä, joka vuosikausia roikottaa näitä ihmisiä byrokratian kiemuroissa odottamassa sitä päätöstä, ja vaikka heillä olisi minkälaiset lausunnot, niin vakuutusyhtiöitten lääkärit toteavat, että ”et sinä mikään työkyvytön ole, mene aktivointitoimenpiteisiin”. Mutta kun heille ei löydy niitä toimenpiteitä, joihin he voisivat osallistua, kun he eivät niihin pysty. Tämä masentaa ihmisiä, ja he ovat niin ahdistuneita, että he eivät todellakaan tiedä, mitä tekisivät. Mitä hallitus tähän vastaa? Oletteko te valmiita luopumaan tästä epäoikeudenmukaisesta, syyllistävästä aktivointimallista?
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Syrjäytymisvaarassa olevien nuorten ja nuorten aikuisten määrä on kasvanut. Nuorisotakuun ja nuorten aikuisten osaamisohjelman alasajot ja lopettamiset näyttäytyvät nyt selkeästi väärinä ratkaisuina, ja lisäksi ammatillisen koulutuksen reformin ongelmat uhkaavat edelleen heikentää nuorten tilannetta.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 Tämän hallituksen aikana on tehty paljon sellaisia toimia, jotka viime hallituskautena jäivät tekemättä. Tämä on kiistämätön tosiasia, ja ymmärrän opposition tuskan, kun pitäisi musta kertoa valkoiseksi ja päinvastoin, mutta sehän ei onnistu tietenkään. Yli 100 000 ihmistä on saanut työpaikan, ja moni heistä on ollut pitkäaikaistyötön. Heidän elämälleenhän sillä on valtava merkitys. Jos Suomi meinaa tulevaisuudessa velvollisuudet hoitaa liittyen eläkkeisiin, sosiaaliturvaan ja niin edelleen, meidän on edelleen uudistettava näitä omia järjestelmiämme, ja ihan varmasti on pakko uudistaa. Edustaja Satonen omassa puheenvuorossaan hyvin kuvasi ja
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Silloin kun Suomi valitsi kumppanuuden ja valitsi euron tien, jo tiedettiin, että ainut tapa pitää työllisyyttä yllä on työmarkkinajoustot. Me kaikki ymmärrämme, että se ei ole niin yksinkertainen asia, mutta jos me meinaamme jatkossa pärjätä ja pysyä kansainvälisessä kilpailussa mukana, niin kyllä ihmiset on saatava töihin, käsillä tehtävän työn arvostusta on lisättävä ja ne kannustinloukut, mitkä tällä hetkellä ilmiselvästi ovat meidän yhteiskunnassa, jollakin aikajänteellä pitää pystyä purkamaan — ilman, että haastetaan kenenkään hyvinvointia. Mutta mitä Mutta mitä tulee työllisyyteen, niin minusta tämä hallitus on hienolla tavalla myös suunnitellut uusia infrahankkeita ja uusia rahoitusmalleja — kenties eläkeyhtiöt mukaan — mutta jos nyt kansainvälinen talous sakkaa ja meidän vienti alkaa heikentyä, niin on täysin hyvien talousoppien mukaista lähteä elvyttämään niin, että tehdään julkisia suuria infrahankkeita, jolloin työllistetään
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa rouva puhemies! Oli tosi ikävää kyllä kuulla, kun tästä rintamaveteraanien lisästä puhuttiin ja sosiaali- ja terveysvaliokuntaa siitä syyllistettiin, että me olisimme jättäneet jotakin tekemättä. Kyllähän hallitus ja hallituksen edustajat siellä määrittelevät sen linjan, ja oppositio on tehnyt oman työnsä, muun muassa perussuomalaiset, joiden edustajana itse ainoastaan olen. Täällä kuului hallituspuolueilta muun muassa, että kun olette siellä olleet, niin ette ole töitänne tehneet. Ainoana edustajana olen kyllä ollut ja työni tehnyt ja muun muassa marraskuun 13. päivä eriävään mielipiteeseen kirjannut ”Sotiemme veteraanien palvelut kuntoon” -otsikon alle kappaleen siitä, miten me perussuomalaiset haluaisimme asioita parantaa.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 rouva puhemies! Tässä kyllä hieman tuli väärää todistusta arvostamaltani kollegalta, Mäkisalo-Ropposelta, meidän yhteisestä vaalipiiristä. Myös siellä hallitus on teoillaan pystynyt vaikuttamaan siihen, että niin pitkäaikaistyöttömyys kuin nuorisotyöttömyys on laskenut. Tämä hallitus on pystynyt teoillaan, ja kiitos kansainvälisten suhdanteiden, hyppäämään siihen kasvuun mukaan ja tekemään todellakin yli 115 000 työpaikkaa kaikkialle Suomeen. Mutta kuten tässä osin hyvässäkin keskustelussa on todettu, on totta, että on ihmisiä, joita emme pysty millään yksittäisellä teolla auttamaan.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Kyllä tämä hallitus on kaikkein heikoimmassa työllisyys- tai työtilanteessa olevat ihmiset, työttömyystilanteessa olevat ihmiset, jättänyt täysin yksin. Tässä on nyt lukuisia selvityksiä ja tutkimuksia tämän puolesta tullut. Esimerkiksi Raija Kerättären ja Tuija Oivon noin kuukausi sitten ilmestyneen selvitystyön tuloksethan olivat aika aika huolestuttavia. Niissä todettiin, että pitkäaikaistyöttömien sairauksia ei tutkita eikä hoideta eikä heitä ohjata kuntoutukseen. kyllä silloin oli ohjelmia, joiden mukaan näitä asioita hoidettiin kuntoon, ja nyt nämä tilanteet ovat huonontuneet. Erityisen huolestuttavaa on se, että työvoimapoliittisen koulutuksen määrärahoja on laskettu ja vähennetty, ja nyt selvityksen mukaan tiedetään, että työvoimakoulutus on yksi kaikkein vaikuttavimmista työvoimapoliittisista toimenpiteistä, jos ajatellaan sitä, mikä toimenpide auttaa ihmistä työllistymään
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Minuutin aika ei riitä käymään läpi kilpailukykysopimuksen taustaa, mutta ajattelin tehdä sen kyllä kohta, kun saan pidemmän puheenvuoron, ja palaan silloin muun muassa tähän lomarahakysymykseen, kun vielä satun muistamaan, miten se asia meni. Sen verran otan kiinni tuosta Mäkisalo-Ropposen puheenvuorosta, että että se on kyllä totta, että kyllä tämä on aika huolestuttava tilanne, että tosiasiassa meillä olisi nyt jo 60 000 työllistä enemmän, jos meillä olisi löytynyt väkeä, joka olisi ollut kykenevä niihin työtehtäviin, joita on ollut tarjolla, tai joiden olisi kannattanut taloudellisesti ottaa vastaan se työ, joka on ollut tarjolla. Eli kyllä sosiaaliturvan uudistaminen ja myöskin näitten aktiivitoimenpiteiden läpikäynti
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Tuoreet luvut viime viikolta kertovat aktiivimallin osalta Kelasta ja Finanssivalvonnasta, että yhä useampi työtön saa työttömyysetuuttaan alennettuna. Aktiivimalli on erityisesti alentanut iäkkäiden työttömien etuuksien tasoa. Alennetun etuuden saaminen on sitä yleisempää, mitä vanhemmasta ikäluokasta on kyse. Tähän on yhtenä syynä juurikin se, mitä edustaja Hänninen edellä otti esiin, että meillä on kausiluontoista työtä saatavilla eri puolilla Suomea eri tavoin ja palvelujen määrässä on suuria eroja, miten niitä voidaan tarjota. Mutta siitä olen samaa mieltä, minkä edustaja Suutari otti esiin ja mikä tuli tuolla valiokuntakuulemisessa puhui, eli tästä kohtaanto-ongelmasta, että tämä on todellinen ongelma, johon pitää ratkaisuja ensi vaalikaudella löytää. Koska meillä esimerkiksi Lapin matkailuun kaivataan työntekijöitä mutta omat nuoret eivät halua mennä matkailuyrityksiin, niin nyt yritetään etelästä saada, imeä riittävästi nuoria, mutta ei tahdo löytyä. Samoin Uudenkaupungin autotehtaaseen tai moneen metsäteollisuusalan yritykseen ja muuten pitäisi löytää riittävästi työvoimaa.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 palkkatuki on hyvä keino siinä ja muut tämmöiset tuet, joilla me voimme heidän polkuansa rakentaa. Toisaalta meidän pitää huolehtia, että yksikään nuori ei enää tipu
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-12-17 Rouva puhemies! Tämä kohtaanto-ongelma on mielestäni ihan ykkösasia, minkä kimpussa meidän kaikkien pitää olla. Edustaja Suutari juuri kertoi, että Transtech palkkaisi 500. Keskustelin viime viikolla Turussa betonialan yrittäjän kanssa, kymmenen työpaikkaa heti tarjolla, rakennusalalta siinä toinen yrittäjä, 20 työpaikkaa tarjolla — ei löydy. Meillä on 300 000 työtöntä ja laaja työttömyys vielä siitä paljon korkeampi. Minusta meidän pitää oikeasti kysyä, mitkä ovat ne ongelmat siellä taustalla, että työpaikat, avoimet työpaikat ja työttömät eivät kohtaa. Mielestäni ainakaan missään tapauksessa meidän ei pidä jättää nuoria kotiin patistelematta heitä tavalla tai toisella töihin. se on vastuutonta, ja siksi vastikkeellinen sosiaaliturva on välttämätöntä. Jos joku tarjoaa tähän vielä perustuloa, jolloin se raha tulisi ilmaiseksi, ilman vastiketta, ilman patistelua, niin minusta se on väärään suuntaan, niin paljon kuin perustulon kannustavuuselementeistä pidänkin. Mutta pakko vielä kerran palata tähän, että ketä oikeasti saa kiittää tästä talouskasvusta. No, aika monta. Voidaan kiittää maailmantalouden kasvua ja euroalueen kasvua, mutta nämä kasvut ovat olleet siellä kauan. Sen päälle Suomessa on tehty asioita, joilla siihen kasvuun päästiin kiinni. Ei sinne itsestään päästy. Saa kiittää isosti, kyllä, palkansaajia. Vuosi toisensa perään nollasopimuksia ja kiky-sopimus miinusmerkkinen iso uhraus. Me tulimme siihen vastaan antamalla 900 miljoonan veronkevennyksiä, jotka kompensoivat esimerkiksi niitä teidän paheksumianne lomarahaleikkauksia. Mutta niillä veronkevennyksillä se sairaanhoitajakin sai käteen suunnilleen saman kuin lomarahaleikkausta ennen. Saadaan kiittää siis hallituksen toimia ja kilpailukykysopimuksia, lukemattomia toimia työllisyyden parantamiseksi, joita myös edustaja Satonen on esittänyt, mutta voidaan kiittää myöskin edellistä hallitusta.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 rouva puhemies! Olen ihan samaa mieltä kuin täällä varmaan kaikki muutkin edustajat siitä, että kohtaanto-ongelma on todellinen ja siihen pitää pystyä vastaamaan. Mutta onhan se aika irvokasta, että te, hallitus, olette leikanneet ennätysmäärän, tällä hallituskaudella 200 miljoonaa euroa, ammatillisesta koulutuksesta, joka on sen meidän osaamisemme, osaavan työvoiman perusjalka, kivijalka. Ei ole montaa päivää, kun keskustelin nuoren miehen kanssa siitä, että hänen pitäisi valmistua rakennuspuolelta ensi keväänä, mutta hän ei pääse tekemään näyttöjä, kun ei ole sitä työpaikkaa, jossa ammattiin opiskella, työharjoitella ja päästä tekemään ne näytöt, joiden kautta hän sitten voi osoittaa yrityksille, että osaa ja pystyy ja voi työllistyä firmaan. Eihän kukaan voi ottaa työhön sellaista henkilöä, joka ei ole vielä oppinut tekemään työtä, vaikka työn kauttahan me opimme. Näitä mahdollisuuksia meidän pitäisi pystyä tarjoamaan meidän nuorillemme, mutta miten hallitus tähän vastaa? On aika populistista esittää, niin kuin keskusta esittää, tuhatta uutta opettajaa ammatilliseen koulutukseen samaan aikaan, kun te olette leikanneet sieltä 2 000 opettajaa.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 tässä viimeisen 25 minuutin aikana. Jos ja kun nyt tänäänkin olemme halunneet puhua tulevaisuudesta ja ihan vakavasti tulevaisuusinvestoinneista ja toivottavasti nyt vielä illalla onnistumme siinä, niin itse minä olen ainakin sitä mieltä ja tosi huolissani siitä, että Suomi ei enää kestä ensi vuosikymmenellä sitä, että meillä on kaupunkeja ja kuntia, joissa on yli 10 prosentin työttömyys. Meiltä yksinkertaisesti loppuvat tulot, meiltä loppuvat rahat. Olisin kysynyt teiltä: miten te näette sen kehityksen/ratkaisut? Vertaan nyt esimerkiksi Ruotsiin ja Tanskaan ja vähän laajemminkin, missä erilaisilla investoinneilla, toimenpiteillä, on päästy alle sen. Toiseksi, arvoisa ministeri, Suomen kapea elinkeinorakenne: Edelleenkin muualla Euroopassa, jopa Ruotsissa, puhutaan, että Suomi on erittäin altis uudelle iskulle — ja puhun nyt talouden iskuista
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 mutta niitä pystytään nyt korjaamaan tässäkin budjetissa: 70 miljoonan euron edestä kaikkein pienimpiin etuisuuksiin tulee korotuksia.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Tuolla aikaisemmassa debattipuheenvuorossani muistuttelin siitä, että vaikka nyt velan kasvua on saatu taitettua, niin kuitenkin nämä kestävyysvajeen näkymät edessä ovat todella huolestuttavat. Tässä keskustelussa haluan nyt erityisesti nostaa esille sen, että työikäisten määrä työelämässä on yksi niitä tärkeimpiä asioita. Toki syntyvyys ja hyvä perhepolitiikka takaavat, että meillä on sitten tulevaisuudessa työvoimaa, mutta meillä on paljon ihmisiä, jotka ovat syrjäytyneet työelämästä tai joilla on riittämätön koulutus. Meillä on muutenkin valtava haaste tässä, millä tavalla me pystymme elinikäisen oppimisen mallin kehittämään tuleville hallituskausille, ja tästä haluaisinkin kyllä ministerille lähettää pohdittavaa sinne valtiovarainministeriöön, mikä on se tapa. Minä en usko, että pelkästään julkisella rahalla tätä kaikkea voidaan toteuttaa, vaan tässä tarvitaan kyllä yrityksille erilaisia kannusteita ja tarvitaan myöskin työntekijöille kannusteita pitää omaa
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Sitä miettii vaikka päivästä ja yöstä toiseen, miksi esimerkiksi meillä Kainuussa on miesten osalla 62 prosentin työllisyysaste ja 10 prosentin työttömyysaste. Sitten sanotaan sieltä TE-keskuksesta, että meillä on kursseja ja että kaikkien niiden varassa, jotka haluavat työvoimaa, on järjestetty kursseja, mutta kun ei saada hakijoita niihin. Meidän pitää ratkaista tämä ongelma ja keskustella täällä oikeista asioista.
Puhuja: Anders Adlercreutz
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-17 osa on välttämättömyydestä, pakosta, koska kukaan ei heitä uskalla palkata. Eli yrittäjänä oleminen on ehto sille, että saa työtä, koska sitovaa palkkaussuhdetta ei saa. Samasta syystä varamiespalvelut ja tämäntapaiset ovat Suomessa varsin yleisiä. Ulkoistetaan riski yritykselle, mutta samalla otetaan kannettavaksi huomattavan isoja kustannuksia, jotka sitten koituvat Suomen talouden kannalta
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Työn ja työttömän kohtaanto-ongelma on todella vakava, ja täytyy sanoa, että kun siitä on täällä vuosia puhuttu, niin ei ole kyllä onnistuttu löytämään riittäviä malleja sen korjaamiseen. Meillä on Janne Huovarin ja Elina Pylkkäsen tutkimuksen mukaan 70 000 nuorta miestä syrjäytyneenä, ja se määrä uhkaa kasvaa, kun meidän koulutusjärjestelmä ei ole kohdallaan. Työvoima näin vähenee ja huoltosuhde heikkenee. Nuorten koulutustason nousu on ainoana OECD-maana pysähtynyt. Nämä ovat huolestuttavia tietoja, ja kysyisinkin: miten hallitus suhtautuu
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Oli hyvä, että täällä aika laajasti kilpailukykysopimusta kiiteltiin, koska taitaa olla ihan kiistämätön tosiasia, että sen ansiosta Suomeen syntyi, ilmeisesti vähän arvioitsijasta riippuen, noin 30 000 uutta työpaikkaa. Siinä mielessä on ollut aivan turhaa se, että silloin kun on puhuttu esimerkiksi julkisen sektorin lomarahojen valitettavasta leikkauksesta, niin lähinnä vihreät ja sosiaalidemokraatit ovat siinä yhteydessä unohtaneet, että itse kannattivat kilpailukykysopimusta. Kyllä sitä voi ihan reilusti kannattaa, koska se toimi myönteisesti suomalaisten hyväksi.
Puhuja: Hanna Halmeenpää
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 Tietysti on hyvä muistaa, että monimutkaisiin asioihin ei koskaan ole oikein yksinkertaisia ratkaisuja, ja tuo kohtaanto-ongelma on yksi sellainen. Tässä keskustelussa esiin nostettu vaihtoehto, että velvoitettaisiin nuoret kouluttautumaan tai ottamaan työpaikka vastaan, ei ole tietysti mitenkään huono idea sinänsä, mutta se ei yksin ratkaise mitään. Kun meillä on leikattu liki 200 miljoonaa euroa vaikkapa toisen asteen ammatillisesta koulutuksesta, ja muualtakin koulutuksen saavutettavuudesta ja laadusta, niin se ei ole kyllä edesauttanut asiaa, vaan pahentanut sitä ongelmaa, miksi osa nuoristamme, vaikka heitä kuinka velvoitettaisiin ja pakotettaisiin, eivät ole valmiita eivätkä kykeneväisiä sen paremmin opiskelemaan kuin työelämäänkään.
Puhuja: Katja Hänninen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 Se, että leikataan julkisen sektorin lomarahoja 30 prosenttia, ei ole oikeudenmukaista. Se kohdistuu erityisesti naisvaltaisiin aloihin. 70—80 prosenttia on naisia julkisella sektorilla. Toisaalta työajan pidennys, 6 minuuttia päivässä palkatonta, ei kyllä millään matematiikalla lisää työpaikkoja, vaan vähentää työvoiman tarvetta. tarvetta. Arvoisa puhemies! On ihan totta, että nuorten syrjäytyminen ja työttömyys on iso ongelma, koska se ensimmäinen työpaikka on tosi tärkeä. Elikkä siinä vaiheessa kun nuori valmistuu ammattiin, hänen olisi erityisen tärkeää saada jalansijaa työelämään, koska sen jälkeen, jos siinä menee kaksi kolme vuotta, että ei pääse töihin ja ei pääse sille alalle, jolle haluaa, niin se syrjäytymisriski on kaikista suurin. Sen takia minun mielestäni nuorten työllistämiseen täytyisi kohdentaa erityisiä
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Tämä debatti lähti liikkeelle siitä, että kaipasin tunnustusta nimenomaisesti palkansaajille siitä, että ne olivat raskaita uhrauksia, mitä he tekivät lomarahojen leikkausten muodossa ja samoin kun palkkaa ei korotettu vaan sopimukset olivat hyvin maltillisia. Oli hyvä, että tätä tunnustusta tuli. Olen siitä hyvin kiitollinen. Mutta sitten toinen asia, kun tässä on kannettu huolta syrjäytyneistä nuorista: Se on ihan totta. Meillä on 70 000 nuorta teillä tietämättömillä. He eivät ole töissä, he eivät ole oppilaitoksissa, he eivät ole armeijassa. Ei kukaan tiedä, missä he ovat. Eli toisen asteen oppivelvollisuutta on pidennettävä, jotta jokainen saisi ammatillisen koulutuksen.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 maaseutukuntiin ja suomalaiselle suurelle maaseudulle tuli kerrankin mahdollisuus tehdä uutta kasvua metsien tuotteilla — puu on aivan varmasti tulevaisuuden tuote, kun uusiutuvaa energiaa tuotetaan, paperia, rakennustarpeita ja vaikka mitä tuotetaan, kun puustahan saa melkein mitä tahansa kemikaaleista lähtien — niin alkoi valtava vastustus, ettei sitä eikä tätä saa tehdä vaan kaikki kaatuu päälle ja maailma pilaantuu. Niinhän se ei ole. Hoidettu metsä on aina paras vaihtoehto, aina. tuolla länsirannikolla tai Varsinais-Suomessa tapahtuu hyviä asioita, esimerkiksi laivatelakat voivat hyvin, niin koskaan maaseudulla ei ole keskusteltu, että se on pahasta Suomelle, vaikka sielläkin tehdään varmasti töitä, jotka voivat rasittaa luontoa, mutta ei siellä sellaista keskustelua ole koskaan käyty.
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-17 Kannan myöskin erittäin suurta huolta nuorten työllistymisestä ja nuorten koulutuksesta, ja minäkin uskon, että syyt ovat huomattavasti aiemmin kuin siinä. Millään pakolla heitä ei voi jollain tavalla työelämään valmistaa. valmistaa. Kohtaantumisongelma on tietenkin talouskasvun kannalta erittäin suuri, ja työvoimapula on tietenkin aika suuri uhka tulevaisuudelle. Kysyisin valtiovarainministeriltä, onko hän seurannut Saksan keskustelua, missä työnantajapuolelta kiinnitetään huomiota siihen, että ei pitäisi tehdä
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 ja se osoitti jälleen sitä henkeä, joka Suomen kansassa on, että Suomen kansa silloin, kun ymmärtää, mistä on kysymys ja mihin suuntaan pitää mennä, ei kaihda keinoja vaan tarttuu niihin. Työttömyyden ongelma, joka meillä on, että meillä on jatkuvasti 60 000—80 000 työpaikkaa vapaana, tulee olemaan seuraavan hallituksen — mikä ikinä se koalitio on — yksi suurimpia haasteita.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Uskon kyllä aika vahvasti, että realismia on se, että tähän akuuttiin työvoimatilanteeseen, mihin nyt on viitattu — muun muassa Suutarin ja myöskin ministerin puheenvuorossa oli — ei ei paljon muuta ratkaisua taida olla kuin työperäisen maahanmuuton edistäminen, ja kyllä siinä mielessä tämä saatavuusharkinta kyllä joutaisi jo historiaan. Mutta vielä vakavampi asia on se, miten me saamme suomalaiset nuoret niihin tehtäviin kasvatettua, ja kyllä siinä minusta kannattaa ottaa oppia sellaisesta paikkaa, missä on onnistuttu. Tiedän, että monet puolueet ovat nyt tutkineet tätä Islannin mallia, ja ovat ne saavutukset aivan käsittämättömiä, että Reykjavíkissa, jossa oli kaikkein suurimmat päihdeongelmat nuorilla 80-luvulla, on tällä hetkellä kaikkein vähiten, koska kaikilla nuorilla on harrastus ja se pitää ne kiinni. Vanhemmat ovat sitoutuneet, on kotiintuloajat, on tehty yhteinen päätös siitä, että autetaan nuoria, ja tulokset ovat aivan loistavia. Otetaan sieltä mallia.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Pitkään työttömänä olleet tarvitsevat henkilökohtaista tukea, rinnalla kulkemista, koulutusta ja kuntoutusta, ja ilman näitä toimenpiteitä eivät pitkään työttömänä olleet pääse takaisin työn syrjään kiinni. Edustaja Suutarille haluan tässä todeta, että monelle pitkään työttömänä olleelle
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Nämä viimeiset puheenvuorot, mitä tässä on käytetty, ovat alleviivanneet sitä, miksi muun muassa tarvitsemme sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistuksen ja maakuntauudistuksen. Kun maakuntauudistus on totta, ensimmäistä kertaa Suomen historiassa työvoimapalvelut, kuntoutuspalvelut ja sosiaali- ja terveyspalvelut ovat saman järjestäjän alla,
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Tässä salissa menevät helposti käsitteet sekaisin, ja kun me puhumme kilpailukyvystä, niin me puhumme samalla kustannuskilpailukyvystä. Kilpailukyky on paljon muutakin, esimerkiksi suomalaisen yrityksen logistiikkakustannukset ovat lähes kolminkertaiset Keski-Eurooppaan verrattuna. osaaminen, teknologia ja rahoituksen saatavuus ovat kilpailukyvyn tekijöitä, joten ei puhuta kilpailukyvystä kustannuskilpailukykynä. Tämä hallitus on tämän neljä vuotta puhunut kilpailukyvystä kustannuskilpailukykynä. Siinä on se ero siihen, mistä me puhumme, kun me puhumme tulevaisuudesta, ja tästä äskenkin halusin teitä, arvoisa ministeri, haastaa, että mikä on se teidän mallinne seuraavalle vuosikymmenelle. Sitten vielä tähän
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 Rouva puhemies! Vaikka varsinainen pääluokkakeskustelu on huomenna, kiinnitän todella myönteistä huomiota siihen, että puolin ja toisin täällä salissa on annettu arvoa sille, että suomalaisilla on työtä. Se on keskeinen pilari siinä nousussa, joka tällä vaalikaudella on tapahtunut. Nousu tähän prosenttimäärään, missä nyt olemme, on vallan huima ja hieno, siitä kumpuaa tämä kohtaantumisongelma. Kun meillä on näin runsas määrä työttömiä ja näin suuri määrä avoimia työpaikkoja, olemassa on sellainen probleema, että siihen täytyy löytää ratkaisu tulevaisuudessa.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa rouva puhemies! Täällä on muutamalla sanalla sote-uudistusta ja soten tärkeyttä kommentoitu, ja Kuntaliitosta Reijo Vuorentohan kommentoi tuossa pari päivää sitten — se oli muun muassa Maaseudun Tulevaisuudessa — että hallitus on selvittänyt poikkeuksellisen vähän vaikutuksia liittyen muun muassa valtiontaloudellisiin ulottuvuuksiin. Eli poikkeuksellisen vähän koko uudistuksen aikana hallitus olisi antanut tätä tietoa, tämä tulee Kuntaliitosta. Kun me puhumme näistä säästöistä ja kustannuksista, niin uskallan kyllä olla samaa mieltä Vuorennon kanssa, että näinköhän me tulemme saavuttamaan 3 miljardin säästöt ja missä ne säästöt tehdään. Että erittäin huolissani olen. Minä näen, että Suomessa on yksi vakava ongelma, ja se on se, että lääkärille ei päästä, ja lääkäreitä tulisi olla lisää ja terveyskeskusten ovien sillä tavalla avoimia aamusta iltaan, että sinne ihminen pääsisi. Tämä on se suurin ongelma ja kysymys, ja se on yksinkertaista: ihmiselle lääkäri. Se ei tällä hetkellä toteudu.
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 että metsäteollisuus menestyy, myös SDP:lle. Meillä on Lapissa esimerkiksi nytten kolme isoa hanketta, ja toivomme luonnollisesti, että jokin niistä lähtisi liikkeelle. Varmin niistä on Metsä Fibre, joka tekee tämän talven selvitystä, tekevätkö he kokonaan uuden tuotantolaitoksen vai uusivatko
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-12-17 mitä asioita meidän pitää korjata, jotta me saamme työpaikat ja työttömät kohtaamaan. Minä uskon, että siellä on paljon erilaisia elämänkohtaloita, ja on totta, että joukossa on kymmeniätuhansia sellaisia työttömiä, jotka eivät enää omin avuin pääse liikkeelle. Siksi heidän paikkansa ei välttämättä olekaan työttömyyskorvauksella vaan jonkun muun tuen ja avun piirissä. Mutta edustaja Skinnarin kysymykseen ajattelin tässä keskittyä: Minusta kilpailukyky laajempana käsitteenä on aivan oleellinen kysymys. Se ei todellakaan ole vain kustannus‑ ja hintakilpailukykyä, vaan se on laaja kokonaisuus, joka perustuu osaamiseen ja osaavan työvoiman saantiin, missä nähdään tällä hetkellä meidän kilpailukykymme suurimpia pullonkauloja. Minä olen erittäin tyytyväinen, että 2017 tki-panokset Suomessa lähtivät nousuun ensimmäistä kertaa kahdeksaan vuoteen — siis loistava kilpailukykytekijä. Mutta kilpailukykytekijöitä ovat myöskin sellaiset kuin turvallinen yhteiskunta ja yhteiskunta, jossa palvelut pelaavat. Näillä on valtava merkitys, kun esimerkiksi yritykset miettivät, missä ne investoivat ja minne ne laajenevat. Jos verrataan Ruotsiin, jonka otitte esille, niin se, mikä varmasti on meidän suuri eromme, on se, että Ruotsilla on aivan eri tavalla pääomia. Siksi meidän on välttämätöntä huolehtia, että meidän verotus ja yritysten toimintaympäristö on senkaltainen, että Suomeen investoidaan, että Suomeen syntyy ja kertyy pääomia. Yhtenä yksittäisenä tekijänä tässä nostan esille esimerkiksi osakesäästötilin, joka kansankapitalismin myötä toivottavasti irrottaa niistä 85 miljardista eurosta, jotka ovat tällä hetkellä pankkitileillä, enemmän suomalaisten yritysten käyttöön ja pääomiksi uusille investoinneille ja työpaikoille. Kilpailukyky siis hyvin laaja-alainen, ja uskallan väittää, kun näiden otsikoiden alle katsoo, mistä äsken puhuin, että hallitus on tehnyt todella paljon kilpailukyvyn ylläpitämiseksi. Yksi on se, että me olemme kestäviä ja julkinen talous, jonka parissa nyt tätä keskustelua käydään, on terveenä. Muutoin näen kyllä paljon niissä tulevaisuusajatuksissa, mitä täällä on noussut esille, jotka liittyvät varhaiskasvatukseen, koulutukseen,
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 Edustaja Skinnari on selvästi ollut liian kauan oppositiossa. Se näkyy nimittäin tuosta puheenvuorosta, siitä, etteikö hallitus olisi uudistanut Suomea, tehnyt niitä toimenpiteitä, joita nostitte puheenvuorossanne esille, roppakaupalla. Monen mielestä uudistuksia suorastaan on tehty liikaakin, ihmisten mieleen varmaan monessa asiassa, mutta kun kokonaiskuvaa tarkastellaan, siinä, että taloudessa on tapahtunut suuri käänne. Olipa seuraavan eduskuntakauden hallitus minkä merkkinen tahansa, se pääsee aloittamaan ihan eri pohjalta kuin nykyinen hallitus, ja se antaa mahdollisuuden uudistumiselle, kansakunnan kilpailukyvyn parantamiselle. Ja keskusta on koko ajan sitä mieltä, että kasvu kuuluu kaikille.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 Suomessa on pystytty saamaan tuloksia aikaan, ja tästä on hyvä jatkaa entistä osallistavamman talouskasvun suuntaan. Mutta mikä minua vaivaa, on se, että minä en saa selvää SDP:n talouspoliittisesta ohjelmasta. Kun minä kuuntelen edustaja Skinnaria, sävy on aivan erilainen kuin edustaja Harakan mediapohjainen retoriikka. Erityisesti minä olen huolestunut siitä, että teillä on yrittämisen verotuksen kiristämisohjelma.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 anteeksi vain. Siinä oli niin paljon innovatiivisia ajatuksia ja odotuksia, mutta sitten se vähän loppua kohden latistui, kun hän sanoi, että ei ole oikeastaan mitään tehty, vaikka, niin kuin edustaja Ala-Nissilä totesi, erittäin paljon on tehty ja yritetty tehdä ja huomattu, että meillä on aivan suunnattomia hallinnollisia ongelmia erilaisten uudistusten kanssa, koska olemme niin jumiintuneita tiettyihin ajattelutapoihin. Parlamentaarisessa liikennetyöryhmässä, joka on pohtinut 50 vuoden päähän hankkeita ja rahoitusratkaisuja ja sitä, miten Suomi voitaisiin pitää liikenteenkin näkökulmasta asuttuna ja hyvien palvelujen ja elinkeinoelämän käytössä, on käyty aivan loistavaa keskustelua, tehty vertailuja Pohjoismaiden kanssa, ja se tuottaa erittäin hyvää materiaalia tulevalle hallitukselle.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Joku tässä tulee nyt väärästä suunnasta. Joku tässä yhtälössä ei täsmää. Eli kannattaisi ehkä katsoa noita tilastoja vähän tarkemmin, mikä tässä nytten on oikein ja mikä ei. Yksi esimerkki on tämä aktiivimalli, kovasti kiitelty työllisyyden hoitaja.
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Tässä nyt puhutaan siitä, mitä hyvää hallitus on tehnyt, ja varmasti sitäkin on, mutta SDP ei tule toistamaan sitä virhettä, että me esimerkiksi kärkihankkeilla elinkeinoelämän puolesta valitsemme, mitä Suomi tekee. Sitä me emme tule tekemään, vaan me yhdessä valitsemme elinkeinoelämän kanssa, mitä me teemme. Sen lisäksi nostan esille tämän koko Euroopan tilanteen, mistä tekin ansiokkaasti puhuitte: Minä aidosti pelkään, että koko Eurooppa vaipuu ja vaisuuntuu alihankkijan rooliin. Kiina ja Yhdysvallat vievät meitä, koko maanosaa, koko Euroopan unionia. Eihän tämä ole vain Suomen huoli, vaan se on meidän kaikkien huoli. Tämän lisäksi myös, kun te puhutte investoinneista, että te olette pohtineet, mutta olisitte tehneet tähän budjettiin... Esimerkiksi päärata: Voisi sanoa, että Suomi on sairastumassa sepelvaltimotautiin, kun meidän liikenne ei vedä. Te laitoitte miljoona euroa suunnitteluun, kun olisi tarvinnut 50 miljoonaa euroa. Yhden kokonaisen miljoonan löysitte pääradan, Suomen pääverisuonen suunnitteluun! Sen lisäksi vielä voi sanoa, että
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 muistaako edustaja Skinnari, mikä oli se hallitus, joka päätti ensinnäkin strategisesta tutkimusneuvostosta ja niistä painopistealueista, joihinka alettiin sijoittamaan? näin ollen myöskin tiedätte, missä tällä tavalla tapahtui. — Kaiken lisäksi silloin viime vaalikaudella leikattiin tutkimuksesta ja innovaatioista enemmän kuin kertaakaan Suomen historian aikana niin kauan kuin julkinen valta on ollut Suomessa rahoittamassa tutkimusta ja innovaatiotoimintaa.