Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-13 Nyt valmisteltu suunnitelma on askel kohti hiilineutraaliutta, ja lisäksi se tukee ilmastolaissa määriteltyä pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan päästöjä tulee vähentää vähintään 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasosta. Suomen suunnitelmaa ohjaa myös Euroopan unionin vuoden 2030 päästövähennystavoite. Keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelmassa käsitellään niitä keinoja kasvihuonepäästöjen vähentämiseen, jotka ovat päästökaupan ulkopuolella. Nämä sektorit, liikenne, maatalous, lämmitys ja jätehuolto, koskettavat meidän jokaisen arkea. Me voimme tehdä paljon myös itse omilla valinnoillamme. Lainsäätäjinä meidän tulee löytää keinot, joilla kannustetaan toimijoita, yksityisiä kuluttajia, yrityksiä, julkisyhteisöä, muuttamaan käytöstään ilmastoystävälliseen suuntaan. Erilaiset taloudelliset kannustimet, joilla käyttäytymistä voidaan ohjata, tulee selvittää ja ottaa käyttöön pysyviä sekä siirtymäkauden toimenpiteitä tavoitteisiin pääsemiseksi. Arvoisa puhemies! Hallitus on energia‑ ja ilmastostrategiassaan asettanut kunnianhimoiset tavoitteet päästövähennysten saavuttamiseksi. Hallitus myös panostaa ilmastonmuutoksen torjuntaan talousarvioesityksessä erikseen varatuin määrärahoin. Asiantuntijat ovat esittäneet huolensa kuitenkin siitä, onko meillä realistisia mahdollisuuksia päästä asettamiimme tavoitteisiin. Tarvitsemmekin entistä kunnianhimoisempia toimenpiteitä tavoitteidemme saavuttamiseksi. Arvoisa puhemies! Merkittävin päästövähennyspotentiaali on tällä hetkellä liikennesektorilla. Liikenne aiheuttaa noin viidenneksen Suomen kasvihuonepäästöistä. Muutosta voidaan vauhdittaa välivaiheen ratkaisuilla. Voidaan esimerkiksi luoda erilaisia etujärjestelmiä, joilla tuetaan kuluttajia päästöttömiä tai vähäpäästöisiä autoja hankittaessa tai käytettäessä. Nyt tehdyt ratkaisut sähköautojen hankintatuesta sekä vanhojen autojen muuttamisesta bio‑ ja flexifuel-autoiksi ovat erittäin tervetulleita. Tämä on hyvä alku kohti päästöttömämpää liikennettä. Lisäksi tärkeä keino on sähköisten latausasemien sekä biokaasua tarjoavien tankkausasemien rakentaminen. Ohjelman mukaisesti toteutetaan valtion ja kaupunkiseutujen yhteinen kävelyn ja pyöräilyn edistämisohjelma vuosina 2018—2022. Tämän lisäksi kaupunkeja kannustetaan asettamaan tavoitteita pyöräilyn ja kävelyn lisäämiselle. Nämä ovat oikeita askelia kohti ympäristöystävällisempää liikkumista. Jo käytössä olevista toimenpiteistä romutuspalk-kion kehittämistä tulisi harkita niin, että sitä voisi hyödyntää hankintatukena myös henkilöautoista luopuvien liikkumispalvelujen, kuten sähköpyörien, yhteiskäyttöautopalveluiden tai julkisen liikenteen matkalippujen, hankintaan. Arvoisa puhemies! Maatalouden osalta kasvihuonepäästöt ovat peräisin hajallaan olevista päästölähteistä, mikä osaltaan luo haasteita päästötason hillitsemiselle. Keinovalikoiman tuleekin olla monipuolinen, jotta eri lähteistä syntyviä päästöjä pystytään vähentämään. Lämmitykseen liittyen toteutetaan oikeita toimenpiteitä, esimerkkinä tästä 10 prosentin bionesteen sekoitusvelvoite lämmityksessä käytettävään kevyeen polttoöljyyn. On oikea teko, että valtionhallinto luopuu toimitilojen öljylämmityksestä vuoteen 2025 mennessä. Toivon, että esimerkkiä näyttämällä voidaan kannustaa myös muita julkisella sektorilla ja miksei yksityiselläkin toimimaan samalla tavalla. Lisätoimia voisi tälläkin sektorilla kuitenkin harkita. Voisimme vielä pohtia esimerkiksi aurinkoenergian pientaloratkaisujen vauhdittamista. Arvoisa puhemies! Ympäristövaliokunnan käsittelyssä nostettiin esille taloudelliset kannustimet, erityisesti vero‑ ja tukijärjestelmien uudistamistarve. Valtioneuvoston tulisikin selvittää erityisesti vero‑ ja kannustinjärjestelmien uudistamista päästövähennystavoitteiden edistämiseksi. Koska suunnitelma ei suoraan velvoita yksityisiä toimijoita tai yrityksiä, olisikin nimenomaisesti valtion tehtävä uudistaa taloudellisia kannustimia siihen suuntaan, että yksityisten toimijoiden käyttäytymistä voitaisiin muuttaa. Kuntien rooli on merkittävä, ja ne voivat ohjata esimerkiksi maankäytön ja rakentamisen avulla toimijoita kohti ilmastoystävällisempää käyttäytymistä. Tämän vuoden talousarvioesityksessä otettiin huomioon kestävän kehityksen vaateet. Toimintamallia tullaan jatkamaan kunnianhimoisemmin ensi vuoden talousarviota valmisteltaessa. Tästä kiitos valtiovarainministeri Orpolle, joka myös viime viikolla väläytti muoviveroa tai kertakäyttöisten muovituotteiden kieltoa muovin käytön vähentämiseksi. Arvoisa puhemies! Ilmastosuunnitelmassa on aivan oikein kiinnitetty erityistä huomiota kuluttajan rooliin ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Kuluttajien rooli päästövähennyksissä on keskeinen, ja tässä asiassa tieto voi kannustaa muuttamaan käytöstä. Ympäristövaliokunnan mietinnössä ehdotetaankin, että valtioneuvosto toteuttaa ilmastokasvatusta kaikilla koulutusjärjestelmän tasoilla oikeaan suuntaan ja suuntaa ilmastoviestintää laajasti kaikille kohderyhmille.