Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-02 mietinnön kohteena olevat kertomukset. Tässähän on perinteinen menettely vuosikertomusten osalta niin eduskunnan, Valtiontalouden tarkastusviraston kuin myös Ulkopoliittisen instituutin osalta. Valiokunta on käsitellyt nämä kaikki saman kaavan mukaan: on kuultu tilintarkastajien puheenjohtajaa, on kuultu myös näiden kohteiden edustajia ja sitten eduskunnan sisäistä tarkastajaa, ja tällä kertaa valiokunta kuunteli myös henkilöstöjärjestöjen edustajia. Tarkoituksena oli varmistaa, että saamme myös laitosten johdosta riippumatonta tietoa ja tietoa siitä, miten henkilöstö kokee asioita hoidetun. Tilintarkastajien kertomukset ovat tälläkin kertaa niin sanotusti puhtaita eli tilintarkastajilla ei ole huomautettavaa minkään näiden instituutioiden osalta. Näin tarkastusvaliokunta voi todeta, että tilintarkastus on suoritettu hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Perinteisesti valiokunta on sitten katsonut erikseen muutamaa erityistä asiaa, joilla on ollut yleisempää mielenkiintoa tai jotka ovat nousseet näistä kertomuksista tai saaduista palautteista muutoin esille. Näin tälläkin kertaa. Sitä ennen sanon kuitenkin, että valiokunta on kiinnittänyt huomiota myös myönnettyihin määrärahoihin ja niiden käyttöön, toiminnan kuluihin ja näiden muutoksiin, ja näissä sinällänsä ei ole mitään erityistä, merkittävää huomattu. Ne on kirjattu tuohon valiokunnan mietintöön. Eduskunnan osalta valiokunta kiinnitti erikseen huomiota tarpeeseen avustajajärjestelmän arvioinnista. Meillähän on käytössä nyt ryhmäkansliamalli tällä vaalikaudella, sitä ennen sitä kokeiltiin 2007-vaalikaudella ja osittain käytettiin 2011-kaudella. Lisäksi valiokunta on noteerannut, niin kuin viime vuonnakin, että myös avustajilta on tullut omaa palautetta liittyen avustajien asemaan, ja valiokunta onkin päättänyt esittää kannanottonaan, että on tarve tehdä tämmöinen avustajajärjestelmän kokonaisarviointi, jossa huomioidaan myös tämän ryhmäkansliamallin kokemukset ja siitä saadut kysymykset. Tämähän liittyy siihen asiaan, jatketaanko tähän ryhmäkansliamalliin siirtymistä, niin kuin alun perin oli ajatuksena, että koko eduskunta olisi mennyt ryhmäkansliamalliin. Sittenhän tehtiin tämä välimuodon ratkaisu, että ne siirtyvät, jotka haluavat, ja ne, jotka haluavat jatkaa vanhassa eduskunnan kanslian hoitamassa mallissa, voivat jatkaa. Nyt kannatamme sitä, että käytäisiin lävitse se, mikä on ollut kokemus ryhmäkansliamallin osalta, ja sitten arvioitaisiin, miten se antaa aihetta tämän koko avustajajärjestelmän kehittämiseen mukaan lukien myös näiden henkilöstökysymysten parempi hoitaminen. Ulkopoliittisen instituutin osalta valiokunta huomioi sen, että instituutilla on ollut mahdollisuus kehittää omaa toimintaansa erillisrahoituksen turvin eduskunnan rahoituksen pysyessä ennallaan niin kuin muidenkin eduskunnan toimintojen osalta. Instituutti on voinut käyttää projektiavustusta hyväkseen, ja se on antanut mahdollisuuden toimintojen kehittämiseen ja myös eräin osin laajentamiseen. Valiokunta toteaa omana havaintonaan, että on perusteltua, instituutin osalta on käyty myös hyvin vilkasta julkista keskustelua, niin instituutti ottaa omassa toiminnassaan myös tämän julkisen palautteen huomioon, ei vain sitä palautetta, mitä virallista tietä tulee tai käydään tutkijayhteisön sisällä, vaan noteeraa myös näistä asioista käytetyt julkiset puheenvuorot. Tarkastusviraston osalta on erikseen syytä sanoa, että viraston ulkoiset tavoitteet ovat toteutuneet erittäin hyvin. Virastoa on hoidettu tehokkaasti, ja se on tehnyt erittäin ison ja arvokkaan työn valtionhallinnon toimintojen kehittämisessä, ei vain perinteisessä tarkastustoiminnassa vaan myös toiminnan kehityspuolella, ja on antanut paljon lisää vauhtia nimenomaan vaikuttavuuden arvioinnissa. Valiokunta kuitenkin noteeraa, että työviihtyvyyden osalta näissä henkilöstötutkimuksissa on havaittu heikentymistä, ja esittääkin merkintänään, että viraston johdon on syytä kiinnittää tähän huomiota ja ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin. Päätösehdotuksenaan valiokunta