Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-28 Hieno ja ainutlaatuinen koulutusjärjestelmä on kohdannut paljon haasteita. Oli 90-luvun lama ja 2008 talousromahdus. Leikkaukset ovat koetelleet suomalaista koulutusta usean hallituskauden aikana. Meillä on koulutusjärjestelmä, josta voimme olla ylpeitä, mutta kuinka kauan? Maailma muuttuu nopealla tahdilla, ja meidän on kyettävä kansakuntana pysymään kehityksen kärjessä myös koulutuksen saralla. Nyt suomalaisten yhdenvertaisuus on koetuksella myös koulutuksen osalta. Arvoisa puhemies! Koulutus on investointi tulevaisuuteen. Koulutusjärjestelmämme tulee olla laadukas, kattava, tasapuolinen sekä mukautumiskykyinen. Koulutusta on kehitettävä tutkimustiedon pohjalta, ja uudistustyön on oltava jatkuvaa. Suomalaisen koulutuksen rahoitus tai pikemminkin sen puute on ollut tapetilla poliittisessa keskustelussa jo pitkään. Leikkauksia perustellessaan hallitukset ovat vedonneet alaspäin osoittaviin kansantaloutta kuvaaviin käppyröihin. Talousnäkymät ovat valoisammat kuin aikoihin, joten nyt olisi hallituksella mahdollisuus näyttää, miten paljon se koulutusta arvostaa. Mutta ei, nykyinen hallitus näkee koulutuksen säästökohteena investoinnin sijaan. Arvoisa puhemies! Suomen menestys Pisa-tutkimuksissa on hiipunut. Luku- ja laskutaidot eivät ole aiempien ikäluokkien tasolla. Resurssipulan seurauksena esimerkiksi opetusryhmien koot perusopetuksessa ovat paikoin paisuneet liian suuriksi, minkä seurauksena opetus, oppimistulokset ja koulurauha kärsivät. Perussuomalaiset ovat halunneet pitää opetusryhmien koot riittävän pieninä, jolloin oppimistulokset paranisivat. Myös erityisryhmiä on purettu liikaa, kun tukea tarvitsevia oppilaita on siirretty tavallisen perusopetuksen ryhmiin. Pienemmissä ryhmissä kyetään paremmin turvaamaan myös erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden opetus. Osoitimme vaihtoehtobudjetissamme lisää määrärahoja juuri ryhmäkokojen pienentämiseen. Ryhmäkoot ovat uhka jo varhaiskasvatuksessa. On ilmiselvää, että jos käsipareista on pulaa, ei varhaiskasvatuksen tavoitteiden täyttäminen ole mahdollista. Ei ole mitään hokkuspokkustemppuja Koulumenestykseen vaikuttaa koululaisen sekä fyysinen että henkinen hyvinvointi. Tämän tiedostaen perussuomalaisten eduskuntaryhmä osoitti lisärahoitusta jo omassa vaihtoehtobudjetissaan vähävaraisten lasten liikuntaharrastusten tukemiseen. Arvoisa puhemies! Perussuomalaiset ovat huolissaan myös ammatillisen koulutuksen tilasta ja tulevaisuudesta. Viime vuonna rahoituksesta leikattiin noin 13 prosenttia. Ammatillisen koulutuksen uudistus on hurjan tärkeä hanke. Meitä arveluttaa, kuinka näin mittavan uudistuksen läpivieminen onnistuu nykyisillä resursseilla ilman, että opetus ja oppilaat kärsivät. Lähiopetuksesta säästäminen on vaarallinen polku erityisesti syrjäytymisvaarassa olevien nuorten näkökulmasta. Ammatillisen koulun uudistuksissa yrityksillä on suuri vastuu harjoittelupaikkojen järjestäjinä. Tästä voi erityisesti tietyillä koulutusaloilla aiheutua vakavia ongelmia. Perussuomalaiset ajavat kautta linjan alueellista tasa-arvoa. Tämä pätee myös koulutuspolitiikkaan. Alueet eivät saa eriarvoistua koulutuksen keskittämisen seurauksena. Esimerkiksi pienempien pitäjien lukioita ollaan ajamassa umpikujaan. Miten koulutuksellinen tasa-arvo toteutuu, kun osalla nuoristamme lähilukio on saavuttamattomissa? Myös lukiouudistus ja korkeakoulujen valintakoejärjestelmän uudistaminen ovat polttavia kysymyksiä koulutuksellisen tasa-arvon näkökulmasta. Koulutusjärjestelmämme on perinteisesti ollut maamme kultakaivos. Se on korkean sivistystason ohella mahdollistanut talouden kehityksen. Yksilön silmissä se on ollut väylä suomalaiseen unelmaan. Työllä ja tahdolla on voinut saavuttaa opiskelemalla paremman elämän perhetaustasta riippumatta — ryysyistä rikkauksiin. Koulut ovat myös yhteisöllisyyden ja osallistumisen kannalta tärkeitä. Koulu on tarjonnut monelle lapselle ja nuorelle tärkeyden tunteen, sinua tarvitaan ‑fiilingin — sinua tarvitaan. Koulutuksen eri osa-alueilta on leikattu vuosien saatossa liikaa, ja tämä kehityskulku ei saa enää jatkua. Tässä on Suomen ja suomalaisten lasten ja nuorten tulevaisuus sekä myös opettajien jaksamisen tila pelissä. Terveisiä parilta opettajalta — myös he katsovat tätä niin kuin monet muutkin, sadat ja tuhannet opettajat ja oppilaat ja vanhemmat — nimittäin semmoiset terveiset, että sosiaalityötä tulee opettajan tehtävään nykyään hyvin paljon. Kuuluuko myös se heidän toimenkuvaansa? Edellä olevan perusteella, arvoisa puhemies,