Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Suomen talouskasvu tänä vuonna tulee olemaan 2,5 prosenttia, ja ensi vuonna sen odotetaan laskevan 1,5 prosenttiin. Maailmankauppa hidastuu kaupan esteiden lisääntyessä, mikä hidastaa viennin kasvua ja näkyy myös tällä hetkellä investointiodotuksissa. Tavanomaisen suhdannekierron ohella maailmantalouden kasvua hidastaa myös keskeisten talouksien välisten kauppakonfliktien osittainen toteutuminen. Ennusteiden mukaan vuonna 21 Suomen talous olisi enää 1,1 prosenttia kasvussa. Keskipitkällä aikavälillä kasvun ennuste on alle prosentin, mikä on potentiaalisen tuotannon kasvua hitaampaa. Tarvitaan siis korkeampaa työllisyyttä ja vahvempaa kasvua. Tämä onnistuu vain nostamalla talouden tuotantopotentiaalia. Lisää työvoimaa, lisää investointeja sekä lisää tuottavuutta korkealla osaamisella. Arvoisa puhemies! Noin prosentin kasvuvauhti tulevina vuosina on riittämätön rahoittamaan erityisesti väestön ikääntymisestä seuraavat menopaineet. Vaikka nyt hyvä suhdannetilanne ja menojen kasvua hillitsevät toimet vahvistavat julkista taloutta tasapainon tuntumaan ja vaikka julkinen velka suhteessa kansantuotteeseen lähivuosina laskee, niin julkinen talous heikkenee vähitellen jälleen 2020‑luvun alkuvuosista lähtien. Tilastokeskuksen julkaisema, aiempaa pidempi väestöennuste sekä sen sisältämät aiempaa alhaisemmat oletukset syntyvyydestä ja maahanmuutosta ovat kasvattaneet myös kestävyysvajearviota. Kun ikäsidonnaiset menot kasvavat ja talouskasvu jää vaimeaksi, syntyy julkisen talouden menojen ja tulojen välille pitkällä aikavälillä epätasapaino, jonka mittaluokka on lähes 4 prosenttia suhteessa kansantuotteeseen. Tarvitsemme siksi aiempaa enemmän rakenteellisia uudistuksia, uudistuksia, jotka lisäävät talouden voimavaroja ja laittavat nykyiset voimavarat tehokkaampaan käyttöön. Tätä ei voida jättää missään tapauksessa tulevien sukupolvien kohtuuttomaksi painolastiksi. Arvoisa puhemies! Valtiontalous on saatava vahvemmalle pohjalle ennen seuraavaa laskusuhdannetta, hyvinvointiyhteiskuntamme palveluiden rahoitus ei muuten lepää kestävällä pohjalla. Vaikka Suomi lyhentää velkaa juuri nyt, ensimmäistä kertaa 10 vuoteen, ei meillä ole varaa merkittäviin menolisäyksiin ensi vaalikaudellakaan, saati nyt. Peräänkuulutan myös työllisyysasteen nostamista vähitellen 75 prosenttiin ja myöhemmin 80 prosentin tuntumaan. Mikäli näistä tavoitteista jäädään, tietää se jälleen miljardien velkaantumiskehitystä. Kun aikaisemmissa puheenvuoroissa on ollut puhetta monesti viime kaudesta ja täälläkin esimerkiksi edustaja Kulmuni tästä asiasta puhui, niin ajattelin, että sanon tästäkin muutaman sanan. ei tiedä, mitä siellä tehtiin. Joka sanoo, ettei tehty mitään, ei tiedä, mitä tehtiin meriteollisuuden hyväksi Varsinais-Suomessa, ei tiedä, mitä tehtiin esimerkiksi Transtechin hyväksi, kun ikään kuin pakotettiin VR ostamaan ensimmäisiä junanvaunuja sieltä. Nyt ne kukoistavat kaikki. Myös metsäteollisuus on alkanut jälleen kukoistamaan. Viime kaudella tehtiin myös yhteisöveron alennus, jolla me teimme pohjaa sille, että kasvu on mahdollista. Elikkä jos suhdanteessa näyttää siltä, että viime kaudella menetettiin 100 000 työpaikkaa ja nyt sitten 120 000—115 000 tuotiin takaisin, ne ovat numeroina tietysti oikein, mutta eivät kuvaa sitä kehitystä ja niitä päätöksiä, mitä tässä on tehty. Elikkä me olemme kaikki kyllä pyrkineet parempaan. Että Että otetaan tämä huomioon. Esimerkkinä vaikka Terrafame: Meillä aikaisemmin, noin viisi vuotta sitten, Kainuun vienti oli muutaman kymmenen miljoonaa, 30 miljoonaa. Tänä vuonna Terrafamen ansiosta meidän vientimme on 300 miljoonaa. Ensi vuonna se on yli 400 miljoonaa, ja sitten kun tuo akkukemikaalitehdas pyörii, niin se on yli 650 miljoonaa pelkästään yhdestä tehtaasta. Sen lisäksi siellä tulee olemaan muitakin, esimerkiksi nyt on ensimmäisiä kauppoja Mannheimiin saanut viime kaudella pelastettu Transtech elikkä Škodan nykyinen tehdas, ja sen vienti nousee pariin sataan miljoonaan silloin. Itse edustan hallituksen puheenjohtajana semmoista yritystä kuin KaiCell Fibers, joka tulee muuttamaan Kainuun metsistä kuitupuuta tekstiiliteollisuuden