Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-06-02 keskustelu ja selvitys vaan koko avustajajärjestelmän toimivuudesta käsin, ja siihen liittyvät sitten kaikki mahdolliset avustajiin liittyvät asiat. Silloin se iso kysymys koskee sitä, että kun tämä ryhmäkansliamalli on otettu käyttöön, niin on syytä raportoida, mitkä ovat kokemukset niillä ryhmillä, jotka ovat sen käyttöön ottaneet, ja sitten on syytä pohtia sitä, onko osa näistä nykyiseen avustajajärjestelmään liittyvistä henkilöongelmista sellaisia, jotka ratkeavat paremmin tässä ryhmäkansliamallissa. Tämä eduskunnan kanslian yhteydessä toimiva avustajajärjestelmähän on vaikea, koska siinä tosiasiallinen paitsi työnjohto niin kaikenlainen ohjaus on yksittäisellä kansanedustajalla, ja sitten eduskunnan kanslian mahdollisuus toimia työnantajana on hyvin etäinen ja se tulee esiin lähinnä sellaisessa tilanteessa, jossa on vakavia ongelmia, jotka voivat liittyä vaikkapa täällä puheena olleeseen kiusaamiseen tai joihinkin huomattaviin erimielisyyksiin tai epäluottamukseen, ja ne ovat sitten parhaimmillaan voineet johtaa jopa työsuhteen irtisanomiseen ja sitten, ikävä kyllä, myös oikeusjuttuihin. Ja erittäin huono asia on ollut se, että viime kaudella näissä oikeusjutuissa tuli myös langettava tuomio eduskunnalle. Eduskunta ei kestä kovin montaa tällaista, jossa eduskunta työnantajana saa tuomion väärästä toiminnasta olosuhteissa, joissa eduskunnan kanslia, joka työnantajatoiminnasta vastaa, on niin kovin kaukana kansanedustajan ja avustajan keskinäisestä suhteesta ja eduskunnan kanslian on vaikea sanoa, mitä on tapahtunut. Mitä tulee kiusaamiseen, niin kyllähän eduskunnan selvä politiikka on, että siinä on nollatoleranssi avustajatoiminnasta saatua palautetta, avustajien itsensä antamaa palautetta ja avustajajärjestelmän kehittämistä, ja valiokunnan toivomus oli se, että tähän liitetään tämä ryhmäkansliamallin toimivuuden arviointi, jotta voidaan sitten katsoa kokonaisuudessaan, miten tämä kehittäminen tehdään. Mitä työaikoihin tulee, valiokunnan työssä sitä ei ole käsitelty eikä se ole tullut edustaja Zyskowiczin mainitsemalla tai muulla tavalla ongelmallisena esille. Ei myöskään viime vuosien kansliatoimikuntien työssä ole tämä työaikakysymys ollut mitenkään esillä, joten oletan, että työaikakysymyksestä on viimeksi puhuttu, olisiko mahdollista, että siihen kohdistuvia ratkaisuja olisi tehty puhemies Niinistön kaudella 2007—2011. Työajoissa oikea taho tämän keskustelun noteeraamiseen on tietysti eduskunnan kansliatoimikunta, ja oletankin, että kansliatoimikunnan johto, puhemiehet, myös parhaillaan istuva varapuhemies, ovat tarkasti panneet ylös edustaja Zyskowiczin esittämät näkökohdat ja sitä kautta tämä asia tulee läpivalaistua. En tunne mainittua asiaa ollenkaan. Mitä Ulkopoliittiseen instituuttiin tulee, on syytä sanoa vain tämä näkökohta, että samalla kun on tähdellistä, että kun meillä on riippumattomuus ja tutkimuksenvapaus ja journalisminvapaus, ja journalisminvapaus, jota olemme täällä eri yhteyksissä myös korostaneet, niin samalla on tärkeätä, että niin tutkimustyötä kuin ohjelmatyötä pitää voida arvioida yhtä hyvin tieteellisessä mielessä ja journalistisessa mielessä kuin sitten myös kansalaispalautteena ja erilaisena asiantuntijapalautteena. Ja se, mihin valiokunta halusi kiinnittää huomiota, oli se, että kun tästä on ollut paljon julkista keskustelua, on ollut myös epäilyksiä siitä, onko