Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-12-11 täällä kysyttiin lääkkeiden saatavuusongelmista, joita on ollut viime kesänäkin. Edustaja Tuppurainen, se ei sinänsä liity tähän lääkelakiin, vaan meillä on siihen muu lainsäädäntö, jonka puitteissa pitää toimia. Mutta on totta, että kun iso tukku tekee järjestelmämuutoksen, niin siitä aiheutuu heijastusvaikutuksia sitten moneen muuhun toimijaan. Mutta myös täytyy taas todeta se, kuinka apteekit ja apteekkarit toimivat tässä hyvin joustavasti ja rakentavasti ja palvelevasti niin, että lääkkeitä toimitettiin toimitettiin sitten tavallaan tukkujärjestelmän lisäksi, mutta siis asianmukaisesti tietenkin. Sitten edustaja Räsäsen kanssa olen täsmälleen samaa mieltä, että lääkkeet ja neuvonta kuuluvat yhteen. Lääkkeitä ei voi myydä niin kuin mitä tahansa tuotetta, kuten edustaja Mäkisalo-Ropponen totesi. Mutta sitä lääkeluetteloa, jota voitaisiin vielä harkita tässä ja nyt, minulla ei ole. Fimea on se asiantuntijaorganisaatio, ja voimme varmaan palata tähän kysymykseen myöhemmin. Sitten edustaja Wallinheimolle toteaisin, että eivätkö ne tavalliset rasvat todellakin ole ihan tavallisella kaupan hyllyllä ja erikseen ovat sitten lääkkeet, jotka lääkkeeksi luokitellaan. Edustaja Tolppanen kysyi korvattavista hormonilääkkeistä. Ne eivät ole tämän lääkelain puitteissa, vaan sv-korvauslaissa, sairausvakuutuskorvauslaissa, joten se ei ole auki tässä esityksessä. Sitten lääkkeitten jakelun ongelmista: Meillä on tämä yksikanavainen jakelujärjestelmä, joka on todettu myös edulliseksi, mutta kieltämättä siinä varmasti voi olla haavoittuvia kohtia, mutta varmasti haavoittuvia kohtia voi olla monikanavaisessakin jakelujärjestelmässä. Varmasti asianomaiset viranomaiset tälläkin hetkellä, totta kai, tutkivat, että mistä nämä johtuvat, että tällaista ei toistu tulevaisuudessa. Tässä ilmeisesti tulivat Arvoisa puhemies! Käsittelyssä on hallituksen esitys laeiksi sairausvakuutuslain, Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain sekä työnantajan sairausvakuutusmaksuista annetun lain 4 ja 5 §:n muuttamisesta eli niin kutsuttu sairausvakuutuslain työtulouudistus. Esityksen tavoitteena on selkeyttää ja ajantasaistaa sairausvakuutuslain päivärahaetuuksien ja Kelan kuntoutuslain mukaisten kuntoutusrahojen määräytymisperusteita. Uudistuksessa on otettu huomioon myös mahdollisuus tulorekisterin hyödyntämiseen etuuksia myönnettäessä. Nykyiset sairausvakuutuslain työtulosäännökset ovat monimutkaiset ja tulkinnanvaraiset, ja lainsäädäntö on jäänyt ajasta jälkeen. Lisäksi päivärahaetuuden perustuminen jopa kahden vuoden takaisiin tuloihin ei välttämättä vastaa hakijan tulotasoa etuuden alkaessa. Uudistustyö on aloitettu jo useampi vuosi sitten, ja tulorekisterin käyttöönoton varmistuminen vauhditti työn etenemistä. Uudistuksessa tuli huomioida mahdollisuus hyödyntää tulorekisteriä toimeenpanossa. Uudistus koskee vain päivärahaetuuden perusteena olevaa tuloa ja tästä aiheutuvia välttämättömiä muutoksia. Uudistus on tehty kolmikannassa työmarkkinaosapuolten kanssa. Uudistus on tarkoitus toteuttaa kustannusneutraalisti. Sairausvakuutuslain mukainen päivärahaetuus sekä Kansaneläkelaitoksen kuntoutus-etuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukainen kuntoutusraha määräytyisivät jatkossa vakuutetun vuositulon perusteella. Vuositulo vastaisi nykyisiä määräytymisperusteita paremmin henkilön tulotasoa työkyvyttömyyden tai etuusoikeuden alkaessa. Vuositulolla korvattaisiin nykyiset säännökset verotuksen ja esitettyjen työtulojen sekä edeltävän etuuden käyttämisestä päivärahan perusteena. Nykyisestä sairausvakuutuslain mukaisesta työtulon käsitteestä luovuttaisiin kokonaan. Vuositulolla tarkoitetaan työkyvyttömyyden tai etuusoikeuden alkamista edeltäneiden 12 kalenterikuukauden tuloja. Vuositulo vastaisi nykyistä paremmin hakijan tulotasoa etuuden alkaessa. Vuositulossa huomioitaisiin kyseessä olevalla ajalla maksetut palkkatulot, voimassa ollut YEL- ja MYEL-työtulo ja etuuteen perustuva tulo. Yrittäjän päivärahaetuus määräytyisi jatkossa vahvistetun YEL- tai MYEL-työtulon perusteella. Yrittäjän ansiotuloa elinkeinotoiminnasta, palkkatuloa omasta yrityksestä, työkorvausta, veronalaista apurahaa ja eräitä muita sairausvakuutuslaissa tarkoitettuja tuloja ei luettaisi vuosituloon. Koska näitä tulolajeja ei enää huomioitaisi yrittäjän tuloina, ehdotetaan, että niistä ei myöskään perittäisi sairausvakuutuksen päivärahamaksua. Myös yrittäjän palkoista maksettavaan työnantajan sairausvakuutusmaksuun ehdotetaan muutoksia. Tietyissä laissa tarkemmin säädetyissä tilanteissa päivärahaetuus voisi poikkeuksellisesti määräytyä työkyvyttömyyden tai etuusoikeuden alkamista edeltäneiden kolmen kalenterikuukauden vuosituloksi muutettujen tulojen perusteella — esimerkkinä opiskelija, joka on saanut opintonsa päätökseen ja siirtynyt työelämään, tai vanhempi, joka on hoitovapaan jälkeen palannut töihin. Ehdotettu muutos päivärahaetuuden ja kuntoutusrahan perustumisesta vuosituloon aiheuttaa muutoksia useissa sairausvakuutuslain ja kansaneläkelain kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain pykälissä. Pääsääntöisesti eri säännösten viittaukset työtuloon korvattaisiin vuositulolla taikka palkka- ja yrittäjätulolla asiayhteydestä tai säännöksen tarkoituksesta riippuen. Tarkoituksena on, että päivärahaetuuksien ja kuntoutusrahan nykyiset ensisijaisuussäännökset ja yhteensovitusta muun etuuden kanssa koskevat periaatteet säilyvät ennallaan. Muutokset tulisivat voimaan 1.1.2020. Uusia säännöksiä sovelletaan päivärahaetuuteen ja kuntoutusrahaan, jos työkyvyttömyys, etuusoikeus tai kuntoutus alkaa lain voimaantulon jälkeen. Jos työkyvyttömyys, etuusoikeus tai kuntoutus alkaisi ennen lain voimaantuloa, sovellettaisiin nykyisiä säännöksiä. Rahoituspykäliä koskevat muutokset tulisivat kuitenkin voimaan jo 1.11.2019, koska uusien säännösten tulee olla voimassa, kun sv-maksuja koskeva asetus vuodelle 2020 annetaan. Esimerkiksi, jos äitiysraha alkaa joulukuussa 2019, sovelletaan nykyisiä säännöksiä. Jos se taas alkaa tammikuussa 2020, sovelletaan uusia säännöksiä vuositulosta.