Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin kiitos ministerille, että olette edelleen täällä kuuntelemassa myös näitä varsinaisia puheenvuoroja. Eilen eduskunnassa käytiin palautekeskustelu valtioneuvoston tulevaisuusselonteosta, jonka aiheena on tulevaisuuden työ, ja lähes yksimielisesti täällä todettiin, että kasvatus ja koulutus ovat niitä sosiaalisia investointeja, joiden varassa yhteiskunta kehittyy ja joilla saadaan valmiuksia kohdata monet tulevaisuuden haasteet. Edelläkävijäaseman ja osaamiseen perustuvan kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttävät jatkuvaa ja pitkäjänteistä investointia koulutusjärjestelmään, tieteeseen ja tutkimukseen sekä myös innovaatiotoimintaan ja kehittämiseen. Tulevaisuus rakennetaan tämän päivän päätöksille, ja siksi onkin valitettavaa, että hallituksen päätösten johdosta Suomi on menettämässä edelläkävijyyttään osaamisyhteiskuntana. Pelkkä nykytilan ylläpitäminen ja toiminnan taloudellinen tehostaminen eivät riitä. Ilman edelläkävijyyttä ei ole nimittäin kilpailuetua. Suuret säästöt koulutukseen joka tasolla nakertavat tulevaisuuden kasvupotentiaalia. Kuten eilen sanoin, välillä mietin vakavasti, ymmärrämmekö me täällä kaikki, miten nopeaa tämä muutos on. Esimerkiksi päätös oppivelvollisuuden pidentämisestä olisi pitänyt tehdä jo aikoja sitten ja nyt pitäisi keskittyä keskustelemaan jo osaamistason laajemmasta nostosta. Arvoisa puhemies! Hallituksen tekemät säästöt varhaiskasvatukseen heikentävät sekä yksilöiden että yhteiskunnan tulevaisuuden mahdollisuuksia. Varhaiskasvatukseen panostaminen on yksi parhaista tulevaisuuden investoinneista, minkä voimme tehdä. Ne viestit, joita kuulen varhaiskasvatuksen kentältä, ovat enemmän kuin huolestuttavia. Päiväkotien tilanne on subjektiivisen päivähoito-oikeuden purkamisen ja ryhmäkokojen suurentamisen takia monin paikoin kaoottinen. Useat ammattihenkilöt ovat minulle kertoneet todellisuuden ja ammatti-identiteetin välisen ristiriidan olevan niin suuri, että he ovat tyystin uupuneet omaan työhönsä. Varhaiskasvatuksen kehittämiseltä on pohja pois, jos ammattihenkilöt kokevat, etteivät he suurissa ryhmissä ja lasten jatkuvasti vaihtuessa pysty tekemään perustyötään laadukkaasti ja kohtaamaan lapsia yksilöinä. Olen varma, että ministeri saa samanlaista palautetta kuin minäkin, ja siksi ihmettelen, miksi ministerin on niin vaikea myöntää, että subjektiivisen päivähoito-oikeuden purkaminen ja ryhmäkokojen kasvattaminen olivat virheitä, jotka pitäisi ehdottomasti perua. Hallitus on sysännyt vastuun kunnille, mutta kuten lapsiasiainvaltuutettu Tuomas Kurttila totesi, ”varhaiskasvatusta tulisi pitää kansallisena kysymyksenä, ei kaupunkipolitiikkana eikä kun-tien asiana”. Tällä hetkellä lapsen elämään vaikuttaa liikaa se, mihin perheeseen ja mihin kuntaan hän syntyy. Arvoisa puhemies! Se kohta, jossa nuori ihminen siirtyy koulusta toiseen tai työelämään, on yhteiskunnan tärkein kohta. Kaikki, minkä siinä menetämme, on sekä yksilöllisesti että yhteiskunnallisesti kallista. Koulu on varhaiskasvatuksen ohella yhteiskuntamme tärkein instituutio. Suomessa on pidetty tärkeänä periaatetta, että synnyitpä köyhään tai rikkaaseen kotiin, tytöksi tai pojaksi, terveeksi tai sairaaksi, niin koulu mahdollistaa kaiken — ja päinvastoin: ilman koulua emme olisi juuri mitään. Pahoin pelkään, että nyt tehdyt valtavat koulutussäästöt ja hallituksen eriarvoisuutta ja yhteiskunnan polarisaatiota lisäävät päätökset ovat heikentämässä tätä niin sanottua mahdollisuuksien tasa-arvoa. Esimerkiksi kuntien väliset erot opetuksessa ovat kasvaneet ihan liian suuriksi. Selvitysten mukaan yhdeksänvuotisen peruskoulun aikana saadun opetuksen määrä vaihtelee kuntien välillä yli lukukauden. Vanhempien koulutus, ammatti ja kodin varallisuus ovat kaikissa maissa yhteydessä oppilaiden menestymiseen esimerkiksi luonnontieteissä. Nyt ensimmäistä kertaa Pisa-ohjelman aikana tätä yhteyttä kuvaavan indeksin arvo oli Suomessa suurempi kuin OECD-maiden keskimäärin. Tämä on vain yksi esimerkki eriarvoisuuden kasvusta. Pahoin pelkään, että nyt tehdyt koulutussäästöt tulevat monella tavalla kalliiksi tulevaisuudessa. — Kiitos.