samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Realiteetit on tunnistettava ja tunnustettava, ja näin on, että Maahanmuuttovirasto tarvitsee nyt turvatoimia ja tämä laki on perusteltu ja kannatettava. Mutta aina on syytä myöskin kysyä miksi. Miksi me olemme tässä pisteessä, kun kuitenkin yhteiskunnan intresseissä olisi ennalta ehkäistä sitä, että asiakastilanteissa joudutaan konfliktitilanteisiin? Ja kun tarkastelemme lain perusteluista sitä syytä, minkä takia Maahanmuuttovirasto on nyt tässä, että erityislainsäädännöllä ollaan tuomassa turvatoimia, niin syyksi mainitaan se, että käsittelyajat kansainvälistä suojelua hakevien turvapaikanhakijoitten asioitten käsittelyssä ovat pidentyneet ja useat hakijat, jotka ovat uusintahakijoita, ovat turhautuneita omassa prosessissaan ja siitä aiheutuu turvapaikkapuhuttelutilanteeseen ja hakemuksen käsittelytilanteisiin kielteisiä tunteita. Tähän ovat Maahanmuuttoviraston työntekijät myöskin viitanneet omassa vetoomuksessaan. He kohtaavat epäluottamusta, turhautumista ja aggressiota virastoa kohtaan niiltä turvapaikanhakijoilta, jotka kokevat, että heidän hakemustaan ei ole heidän näkökulmastaan riittävällä tarkkuudella käsitelty. Tämä on mielestäni seikka, minkä kohdalle meidän tulisi pysähtyä, kun on esitetty myös painavia puheenvuoroja, muun muassa korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Pekka Vihervuori on puhunut turvapaikanhakijoitten oikeusturvan puutteista. Meidän on luotava paitsi niitä tosiasiallisia keinoja puolustautua väkivaltaista käyttäytymistä kohtaan — työntekijät tarvitsevat turvaa — myös luottamusta tähän yhteiskuntaan, ne ennalta ehkäisevät
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-11 Työntekijöiden päiväkodeissa, virastoissa, kouluissa ja sairaaloissa pitäisi saada tehdä töitään ihan rauhassa. Eriarvoisuuden lisääntyminen on myös omiaan lisäämään tyytymättömyyttä, tuskaa, turhautuneisuutta. Kun elämässä tulee seinä vastaan, se voi nostaa tunteet niin pintaan, ettei käyttäytymiskontrolli enää pidä ihmisellä. Uhkatilanteita syntyy. Myös Kelan toimipisteissä on koettu näitä uhkatilanteita. Ennen vanhaan maaseudulla oli sellainen tapa, että kun lähdettiin pois kotoa, laitettiin luuta oven taakse ja se oli sillä siisti. Voi luottaa siihen, että kukaan ei taloon mennyt. Maailma on nyt muuttunut. Ajat ovat muuttuneet, ja nyt kun on
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-11 kokevat epäluottamusta ja myös aggressioita ja nämä ovat taustalla syitä siihen, minkä takia tilanteet ovat epävarmoja ja epävakaita ja turvattomuuden tunteita syntyy. Minusta on erittäin tärkeää, että asioista puhutaan niiden oikeilla nimillä. Esimerkiksi kun henkilö saapuu Suomeen — siellä rajalla ymmärtääkseni nyt annetaan myös jonkunlaista ohjeistusta ja neuvontaa siitä, millä tavalla Suomessa toimitaan ja mikä on meidän lainsäädäntö ja miten meillä tulee olla ja käyttäytyä — niin samalla kerrotaan realistisesti se, että asiat eivät välttämättä etene Suomessa nopeasti, virkapäätökset kestävät oman aikansa, niinhän ne kestävät meille suomalaisillekin. Kun me odotamme erilaisia päätöksiä, niin kestää hyvin pitkään ennen kuin vastauksia saa, ja tämä on se kylmä tosiasia. Se aiheuttaa turhautumista, se aiheuttaa pettymystä, ja on toki ymmärrettävää, että se voi aiheuttaa myös niitä aggressioita. Mutta otetaan näihinkin asioihin se sydän mukaan ja se ihmisen kohtaaminen huolimatta siitä, onko hän kantasuomalainen, onko hän ulkomaalainen, onko hän turvapaikanhakija, ja kerrotaan, että ikävä kyllä näin on, ja tuetaan mahdollisesti myös siinä tunteen käsittelyssä. Kyllä se on ihan ymmärrettävää, kun joutuu odottamaan ja kokee itse, että tahallisestiko tässä asioita vitkutellaan, että siitä suuttuu niin suomalainen kuin varmasti myös turvapaikanhakija, maahanmuuttaja.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 jos puhutaan turvapaikanhakijoista, kyllä he itse tulevat semmoisista maista, joissa on ehkä syytäkin siihen epäluottamukseen viranomaisia kohtaan. Meillä Suomessa kuitenkin nämä viranomaiset ovat asiantuntevia ammattilaisia, tuntevat lain ja noudattavat hyvää hallintoa kaikin puolin. Ja sitten vielä oma kokemukseni on myös se, että kyllä heillä on hyvät vuorovaikutustaidot kohdata asiakkaat ja niitä vaikeita tilanteita, niin että kyllä puhejudoa varmasti voi olla, ja minun mielestäni sitä joissain työpaikoilla on opetettukin. Mutta kyllähän se kaikki tulee käytännön työstä
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Kuuntelin hämmästyneenä edustaja Tuppuraisen puheenvuoroa. En itse allekirjoita lainkaan tuota SDP:n näkemystä, jossa Maahanmuuttoviraston asiakkaiden aggressiolle etsitään syitä suomalaisesta yhteiskunnasta. Se ei ole suomalaisen virkakoneiston tai virkakoneiston hitauden vika. Turhautuminen on inhimillinen tunne, mutta se ei millään tavalla johda sivistyneellä ihmisellä mihinkään väkivaltaan ja aggressioihin. Minäkin välillä turhaudun noista SDP:n jutuista ja logiikasta.
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Ministeri Bernerin kunniaksi on sanottava, että hän on katsonut rohkeasti tulevaisuuteen ja hakenut niitä mahdollisuuksia, joita liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla on, ja tällä kertaa nyt hyödynnetään digitalisaatiota, niin kuin ministeri täällä erinomaisella tavalla juuri perusteli. Tälle rohkeudelle ja kauaskatseisuudelle Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla on siis käynnissä laajamittaisia uudistuksia. Nyt käsittelyssä oleva hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Liikenneviraston liikenteenohjaus- ja hallintapalveluiden muuttamisesta osakeyhtiöksi on yksi osa näitä uudistuksia. Liikenne ja liikkuminen mullistuvat tulevaisuudessa digitalisaation mahdollistamana. Meidän on siksi osattava katsoa liikkumista aivan uudella tapaa, niin kuin Tällä uudistuksella viritetään myöskin ministeriön hallinnonalalla olevia toimintoja vastaamaan paremmin tulevaisuuden kehittämistarpeisiin liikenteen osalta. Kysymys on siitä, että liikenteenohjauskokonaisuus siirtyy valtion kokonaan omistaman erityistehtäväyhtiön vastattavaksi. Liikenneohjausyhtiö on siis valtion kokonaan omistama erityistehtäväyhtiö aivan samoin kuin tällä hetkellä on lentokentistä vastaava Finavia tai jäänmurtoon erikoistunut Arctia. Liikennevirastosta liikenteenohjausyhtiölle siirtyvät tieliikenteen, meriliikenteen sekä rautatieliikenteen ohjausta koskevat tehtävät. Liikenneohjausyhtiön operatiivinen toiminta perustuu sopimusperusteiseen strategiseen kumppanuuteen Liikenneviraston kanssa. Yhtiön ei ole kuitenkaan tarkoitus kilpailla yksityisten toimijoiden kanssa, vaan tarkoitus on luoda vahva yhteistyökumppani liikenne-alan yrityksille. Liikenneohjausyhtiön tarkoituksena on siis edistää liikennetiedon hyödyntämistä ja tukea liikenteen ekosysteemin kehitystä ja vahvistaa samalla liikennealan yritysten liiketoimintaedellytyksiä, ja niin kuin ministeri täällä esittelypuheenvuorossaan hyvin totesi, näin saadaan lisää jaettavaa. Liikenneohjausyhtiölle on asetettu useita toiminnallisia tavoitteita. Sen on oltava kustannustehokas ja nopeampi reagoimaan markkinoilla tapahtuviin muutoksiin ja asiakkaiden tarpeisiin. Yhtiö voi käyttää vieraan pääoman ehtoista rahoitusta. Liikenteenohjauskonserni hyödyntää suuruuden ekonomiaa ja siten aikaansaa synergiaetuja, ja yhtiöittäminen selkiyttää eri toimintojen rooleja. Arvoisa puhemies! Kyseessä on siis maltillisesti voittoa tuottava valtion erityistehtäväyhtiö, jolla on kyky investoida ja kehittää omaa toimintaansa. Tärkeää on turvata tehokas poikkihallinnollinen viranomaisyhteistyö sekä huomioida elinkeinoelämän ja asiakkaiden tarpeet. Henkilöstö siirtyy tehtävineen, vastuineen ja velvoitteineen virastosta perustettavan yhtiön palvelukseen työsopimussuhteeseen. Lisäksi on huolehdittava palvelujen häiriöttömän toiminnan ja jatkuvuuden varmistamisesta muutoksen aikana ja totta kai sen jälkeenkin. Samalla on varmistettava, etteivät viranomaismaksut nouse nykytasoon nähden.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Kahden edellä olevan puheenvuoron jälkeen ja esittelyn tiimoilta on pakko yhtyä siihen loppupäätelmään, mikä on, eli näitten toimintojen yhteen saattaminen on hyvä ajatus. Itse en nyt näe tämän yhtiöittämisen autuutta tässä erityisen tärkeänä osana. Muutama huomio. Me tiedämme kyllä, mitä yhtiöittämisestä saattaa seurata. Ei pidä tietysti pelätä tulevaisuutta. Jos se valtion kokonaan omistamana erityisyhtiönä säilyy, niin meillä pitäisi olla huojentunut olo, vaan joiltakin osin näin vasemmistolaisena aina valtion omaisuuden ja valtion virastojen yhtiöittämisen kautta kuuluu se varoittava ääni. Me olemme kyllä nähneet, mitä tapahtuu esimerkiksi, kun Carunalle asioita on toimitettu. Siitä voi kuulla tietysti kehuja, jos vain... — Edustaja Ala-Nissilä voi sanoa, että se oli niin loistava retki. Mutta ihan muutama huomio tästä kaikesta. Kun tehdään alaa varten ja sen uudistumista varten yhtiöittämispäätös, niin jollakin tavoilla rupeaa katsomaan sitä, että kun me tässä edellisviikolla keskustelimme Ilmatieteen laitoksen osalta, nyt tähän samaan esitykseen on kasattu jonkinkin verran samanlaista palvelutuotantoa, mitä tällä hetkellä jo Ilmatieteen laitos tekee. Tuleeko tästä valtionyhtiönä kilpaileva toimielin Ilmatieteen laitoksen kanssa, vai olisiko tässä jo valmisteluvaiheessa pitänyt huomata se, että kun Ilmatieteen laitoksella liikenteen tietoa kerätään ja sitä annetaan eteenpäin, niin nyt tässä turvaudutaan tavallaan nettiin tuotettavien palveluiden osalta, kun meillä on jo Ilmatieteen laitoksella huippuosaamista siitä, mitä ilmatilan muutokset liikenteelle aiheuttavat ja niin edelleen. Eli sitä olisin kaivannut, että olisi puntaroitu enemmän sitä. Kyllä kun meillä täällä on Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos mukana, niin aina siinä vaiheessa — vaikkakin ministeri toi esille sen, että näitä palveluita annetaan maksuttomasti niille tahoille, joilleka niitä nytkin nytkin tuotetaan — joka tapauksessa maltillisestikin liikevoittoa tuottava osakeyhtiö tai yhtiö kuitenkin toimii lainsäädännön puitteissa. Jos meillä osakeyhtiölainsäädännön piirissä oleva yhtiö on, niin se toimii nimenomaan osakeyhtiölain puitteissa. Vaikka se olisi valtion erityisyhtiö, niin joka tapauksessa, kun meillä tuotetaan näitä palveluita valtion tärkeille toimielimille, niillä pyritään tekemään voittoa, koska niin yhtiö toimii. Arvoisa puhemies! On oikein, mitä ministeri tässä toi esille. Meidän pitää kehittää toimintoja. Mutta juuri myös valmistelimme täällä ja saatoimme päätökseen lain liikenteen palveluista, joka on lähtökohtaisesti sellainen, että siellä nimenomaan haluttiin, että toimijat, jotka tällä hetkellä toimivat, avaavat rajapinnat niin, että näitä palveluja voi syntyä ja nyt tässä on tarkoitus sitten rahastaa sillä, että tuotetaan näitä palveluja, eikä niin, kuten lain liikenteen palveluista tarkoitus kuitenkin on, että ne muutamat toimijat, vaikka nyt mainitakseni VR ja HSL, avaavat omat rajapintansa niin, että tänne markkinoille voi syntyä uusia palveluita. Varsinkin
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-11 Mitä tulee yhtiöihin, muistelen sitä, että vaalikauden alussa Finnair, Finavia, VR kaikki olivat enempi tai vähemmän toiminnallisissa vaikeuksissa. Tällä hetkellä ne ovat erittäin vahvassa iskussa, palvelevat ja tekevät työtään hyvin. Tästä varmasti myöskin ministeriölle lankeaa kiitos, ja se on tärkeätä. On todella tällä vaalikaudella minusta tehty sillä tavalla suunnanmuutos, että on nähty liikenne palveluna, asiakaslähtöisenä palveluna, jossa raja-aitoja kaadetaan, jossa digitalisaatiota hyödynnetään, jossa muodostetaan palvelukokonaisuuksia. Tämä ei ole, edustaja Myllykoski, mitään vanhakantaista ajattelua vaan todella uutta ajattelua, joka palvelee nimenomaan ihmisiä ja sitä uudistumista, mistä ministerikin alussa puhui. On tärkeätä, että on pystytty parantamaan liikenteen iskukykyä ja palvelukykyä tässä tilanteessa. Kuten edustaja Anttila aikaisemmin totesi, me tarvitsemme liikennesektorille myöskin lisää rahoitusta aivan välttämättä. Sitä on nyt tapahtunut täällä korjauspuolella hyvin paljon, mutta haasteet ovat
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-11 Haluan kiittää ajatusta muuttaa liikenteenohjaus- ja hallintapalvelut erilliseksi valtionyhtiöksi. Muutos vastaa muuttuvan maailman haasteisiin ja antaa meille mahdollisuuden pysyä liikenteen automatisointikehityksen kärkipäässä. Yhtiö on virastoa ketterämpi, joten muutos mahdollistaa nopeamman reagoinnin teknologiseen kehitykseen ja muuttuvan maailman mahdollisuuksiin. Tulevaisuudessa kaikilla kulkuvälineillä on tekniikan kehittyessä mahdollisuus kulkea ilman kuljettajia. Jo nyt tämä on todellisuutta esimerkiksi metroliikenteessä monissa kaupungeissa. Lisäksi automaattiautoja on paljon liikkeellä testikäytössä ja laivojakin pilotoidaan. Perässä seuraavat myös junat ja lentokoneet. Maailma on kovaa vauhtia kulkemassa kohti yhä laajempaa automatisointia ja robotiikan suurempaa hyödyntämistä.
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Tämän hallituksen esittämän uudistuksen tavoitteena on kehittää ja vahvistaa hallinnonalan strategista ohjausta sekä saada synergiaetuja muuttuvassa toimintaympäristössä. Yleisesti voi todeta, että liikenteen muutos tiedon määrän kasvaessa ja digitalisaation kehittyessä vaatii viranomaiselta kokonaiskuvaa muutoksista, jotta liikenneinfra pystyy palvelemaan mahdollisimman tehokkaasti käyttäjiä. Väyläverkolla ja liikennepalveluiden sujuvalla suunnittelulla ja johtamisella on elintärkeä rooli talouskasvun, asumisen ja ympäristön kannalta. Tämän me kaikki kansanedustajat tiedämme. Tästä organisaatiomallista voi lyhyesti tässä vaiheessa todeta sen, että Liikenneviraston jakaminen ja etenkin liikenteenohjauspalveluiden yhtiöittäminen valtio-omisteiseen erityistehtäväyhtiöön, jossa väylävirasto toimisi tilaajaorganisaationa, on minun mielestäni omiaan jäykistämään rakenteita. Koen, että osakeyhtiömuoto vähentää toiminnan avoimuutta ja vaikeuttaa näin ollen myös toiminnan ohjausta verrattuna viranomaistoimintaan. Ottaen huomioon liikenteenohjauskeskusten pääluonteen turvallisuusviranomaisina on vaikea ymmärtää, miksi nimellisiä tuloja palveluistaan saavat toimijat pitäisi yhtiöittää, ja tähän kysymykseen olisi hyvä saada tässä keskustelussa tänään myös ministeriltä vastaus. Mitä tulee tähän vaikutusten arviointiin, virastouudistuksen osalta esitys sisältää arvion yhdistämisen hallinnollisista säästöistä muttei pysty arvioimaan yhdistämisestä syntyviä kuluja laisinkaan. Esityksestä puuttuu analyysi siitä, miten nykyinen organisaatiomalli estää virastojen välisen synergian ja parhaiden käytänteiden jakamisen. Yhtiöittämisen Yhtiöittämisen osalta viitataan vain liikenteestä kertyvän tiedon potentiaalin hyödyntämiseen, mutta esitys ei sisällä arviota tai tutkimusta, paljonko koko liikenteen kokonaismarkkinasta olisi hyödynnettävissä yhtiön liiketoiminnan tuloina. Taseen osalta uuteen erityistehtäväyhtiöön ollaan siirtämässä yli 200 miljoonan euron arvosta eri liikennemuotojen ohjaus- ja informaatiojärjestelmiä. Esityksessä olisi hyvä esittää myös arvio siitä, miten yhtiö rahoittaa jatkossa näiden järjestelmien ylläpidon ja uusimisen. Arvoisa rouva puhemies! Tänään olemme myös saaneet Helsingin Sanomista lukea tämän lain vaikeaselkoisuudesta. Toivon todella, että valiokuntatyössä tämä otetaan huomioon
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-11 puhemies! On aivan selvää, että meidän pitää reagoida maailman ja tässä tapauksessa erityisesti liikenteen muuttumisen näköaloihin. Digitalisaatio, robotisaatio ja se, että liikenteestä tulee yhä enemmän a) palvelua, ovat tosiasioita, ja täytyy antaa ministeri Bernerille tunnustusta siitä, että ministerillä on ollut rohkeutta tehdä erilaisia avauksia ja ideoita tähän reagoimiseen. Mutta tässä edustaja Myllykosken tavoin kyllä haluan kuitenkin pienen varoittavan sormen nostaa ja korostaa sitä, että kysymys on myöskin siitä, millä tavalla tätä reagointia tehdään. Tässä tapauksessa on haettu malliksi valtion sataprosenttisesti omistamaa erityisyhtiötä elikkä yhtiöittämistä, josta nyt luvalla sanottuna — sitä tikulla silmään, joka vanhoja muistaa — on paljon radikaalimpiakin ehdotuksia tässä viime aikoina tullut, joista osa on sitten kyllä torppaantunutkin. Kun sanotaan a), niin täytyy ajatella myös se b) eli ajatella sitä tilannetta tulevaisuudessa, kun tämä yhtiö toimii, näitä palveluja jakaa tai myy. Jossain vaiheessa tulee keskustelu, onko tämä valtion ydintehtävää, liittyykö tämä valtion omistajapolitiikan ytimeen
Puhuja: Johanna Ojala-Niemelä
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Tässä hallitus esittää, että Liikenneviraston nykyiset liikenteenohjaus‑ ja hallintapalvelut muutetaan osakeyhtiöksi ja tehtävät siirretään perustettavaan valtion erityisyhtiöön. Tämän on tarkoitus tulla voimaan ensi vuoden alusta lukien, ja tämän uuden valtion erityistehtäväyhtiön tehtävänä on varmistaa liikenteen sujuvuus ja turvallisuus meri‑, rautatie‑ sekä tieliikenteessä ja tarjota liikenteenohjaukseen liittyviä palveluita. On ihan totta, että ihmiset haluavat yhä enemmän liikkua mukavammin ja nopeammin ja myös tulevaisuuteen on valmistauduttava. Valtiovarojen liikennejaosto vieraili muutama viikko sitten Hollannissa älyliikenneseminaarissa, ja siellä keskusteltiin paljon siitä, mikä on itseohjautuvien autojen tulevaisuus. Meillä on jo Suomessa, Muoniossa, testausta käynnissä Aurora-projektin tiimoilta. Samaan aikaan valitettavasti saimme tuolla älyliikenneseminaarissa kuulla, kuinka yksi henkilö oli kuollut Amerikassa tämmöisen itseohjautuvan auton yli ajamana. Tekniikka ei valitettavasti vielä ole niin pitkällä, että sitä voitaisiin kaupallisesti hyödyntää, mutta tässä mennään koko ajan eteenpäin.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Suhtaudun suurella varauksella lakiesityksessä olevaan tie-, meri- ja rautatieliikenteen ohjaustoimintojen yhtiöittämiseen osana liikenne- ja viestintäministeriön virastouudistusta. Etenkin VTS-toimintojen eli meriliikenteen alusliikennepalveluiden yhtiöittäminen herättää isoja kysymyksiä esimerkiksi viranomaisyhteistyön tulevaisuudesta. Esimerkiksi Meriliikenneohjaajat ry on todennut, että yhtiöittäminen heikentäisi Suomen meriliikenteen ohjauksen toimivaa yhteistyötä Puolustusvoimien, Rajavartiolaitoksen, poliisin, Tullin ja Trafin kanssa. Yhtiöittämisen myötä meriliikenneohjaus menettää viranomaisstatuksensa. Uhan alla on esimerkiksi oikeus käyttää Puolustusvoimien tutkaverkkoa. VTS-toiminta on täyttä viranomaistoimintaa, jota säännellään vahvasti myös kansainvälisillä säännöksillä, minkä vuoksi sitä tulisi käsitellä omana kokonaisuutenaan liikenteenohjaustoimintojen uudistuksessa. Esimerkiksi mahdollisessa poikkeustilanteessa VTS-toiminta on Suomen aluevesien valvonnan ja turvallisuuden takaamisen kannalta äärimmäisen tärkeää. VTS-keskukset estivät viime vuonna ainakin kymmenen onnettomuutta ja estivät samalla mahdollisia ympäristökatastrofeja. Esimerkiksi Länsi-Suomen meriliikennekeskus vastaa alusliikenneohjauksesta Suomen länsirannikolta, Hangon länsipuolelta, aina Tornioon asti. Toiminta on Suomelle erittäin tärkeää. Päättäjien tehtävä on varmistaa, että tämä työ voidaan tehdä mahdollisimman hyvin jatkossakin. Siksi ei ole yhdentekevää kysyä, miten viranomaisvaltuuksien ja -vastuiden määrittely poikkeustilanteessa hoidetaan uudessa yhtiössä. Suomessa toimii tällä hetkellä kolme VTS-keskusta, jotka antavat vuorokauden ympäri alusliikennepalvelulaissa määriteltyjä informaatio-, liikenteenjärjestely- ja navigaa-
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 hallintamuoto. Mutta kuitenkin kysyisin täällä olevilta ministereiltä: mitä mieltä te olette omistajaohjauksesta ja ehkä jopa eduskunnan ohjauksesta siinä tilanteessa — jos minä olen oikein käsittänyt — että tänne tulee tytäryhtiö? Meillä on valtion omistama erityisyhtiö, ja sitten tulee tytäryhtiö raideliikennettä varten, maantieliikennettä varten ja meriliikennettä varten, ja se on varmaan hyvä asia, koska silloin osaaminen keskittyy juuri tiettyyn tehtävään, ja tämä osakeyhtiö on todennäköisesti notkeampi, eikä sitä lisenssiä ja lupaa aina tarvitse hakea joka paikasta, mitä ehkä muuten pitäisi hakea. Mutta itse ajattelen, kun pitäähän yhtiöllä olla hallitus ja kun kuitenkin operaation kohteena on koko maa ja ehkä maan rajojen ylikin yli menevä toiminta, miten varmistetaan ne ihmiset, jotka siellä osakeyhtiön hallituksessa ovat, ja se, minkälainen se hallitus tulee olemaan ja tytäryhtiöitten ohjaus — että ne varmasti sitten palvelevat koko maata, etteivät toiminnot liiaksi keskity vain tietyille alueille ja tiettyihin asioihin, jotka enemmänkin älyliikenteen kanssa ovat tekemisissä,
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-11 Olemme globaalissa toimintakentässä, ja meidän on seurattava tarkasti myös muiden maiden vastaavia toimintoja, miten niissä edetään näitten kanssa. Kiitoksia oppositiolle, että olette hereillä tämän asian kanssa. Voi olla, että myöskin valiokuntakäsittelyssä saamme teiltä sellaisia asioita, mitä emme itse me hallituspuolueiden edustajat välttämättä huomaa. Kiitoksia tässä vaiheessa jo. Meidän on oltava Suomessa valmiina nopeaan reagointiin myöskin näissä liikennepuolen asioissa. Meidän elinkeinoelämä on täysin riippuvainen siitä, mitä muualla maailmassa tapahtuu koko ajan. Vienti ja vientituotteet ovat meille todella tärkeitä, miten rahti hoidetaan vesiliikenteessä, miten tieliikenneasiat hoidetaan, miten tietoliikenneasiat hoidetaan. Meidän matkailu on täysin riippuvainen siitä, miten lentoliikenne toimii. Kun yhteiskunnassa ja globaalisti tapahtuu nopeasti todella paljon muutoksia, muutoksia, niin minä uskon ja näen, että tämmöisellä uudella organisaatiomallilla pystymme paremmin reagoimaan siihen tilanteeseen, olemme ajan hengessä ja saisimme myöskin meidän yhteiskunnalle tärkeitä tuloja aikaiseksi eikä meille tapahtuisi isompia ongelmia näissä asioissa. Omistajaohjaus on äärettömän tärkeää, se, että se lähtee tässä todellakin hyvin toimimaan.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Haluan kiittää näistä palautteista ja näkökulmista ja tuoda esille muutaman asian. Ilmatieteen laitoksen osalta kysymys on hyvin erilaisesta toiminnasta. Liikenteenohjaus on ennen kaikkea operatiivista toimintaa, ja meillähän on ollut esimerkiksi ilmailun liikenteenohjaus yhtiöitettynä jo pitkään, samoin myös raideliikenteessä on ollut yhtiömuotoinen toiminta. toiminta. Laissa liikenteen palveluista velvoitetaan avaamaan reitti-, pysäkki-, aikataulu-, hinta- ja esteettömyystietoja. Nyt pyritään siihen, että saadaan tämän lisäksi avoimuutta myös olosuhdetietoihin ja liikenteenohjaukseen. Kun puhumme siis tästä tulevasta yhtiöstä, puhutaan nimenomaan liikenteenohjauksesta elikkä niin sanotusta traffic managementista, ei niinkään siitä olosuhdetiedosta, joka tulee Ilmatieteen laitokselta. Puolustusvoimat on tehnyt yhteistyötä oman liikenteen ohjauksesta ilmailun osalta jo hyvin hyvin monta vuotta, ja sitä on toteuttanut yhtiömuotoinen toiminta. Tässähän nyt oikeastaan on kysymys siitä, että kun aikaisemmin on yhtiöitetty ilmaliikenteen ohjaus ja raideliikenteen ohjaus eri kausilla, niin nyt sitten nämä loput eli tieliikenne ja merenkulku sekä lopputoiminnot raideliikenteen osalta yhtiöitetään samaan järjestelmään. Tämä tuo nimenomaan ketteryyttä, ja pystytään siten nopeammin kehittämään ja myöskin tuottamaan parempia palveluita, kun lähdetään asiakaslähtöisyydestä liikkeelle. Asiakaslähtöisyys oman kokemukseni mukaan yleensä tuottaa parempaa palvelua. Kun me haemme avoimuutta ja kun me vertaamme esimerkiksi nykyistä tieliikenteen ohjausta, niin kuinka läpinäkyvä se järjestelmä teidän mielestänne on ja kuinka paljon teillä on otetta siitä, mitä kaikkea omaisuutta, tase-eriä tai tuloja siihen liittyy? Jos te vertaatte esimerkiksi ANS Finlandin tai entisen Finavian lukuihin, joita säätelee osakeyhtiölaki, yhtiöittämislaki, toimialalaki, asiakasohjaus ja omistajaohjaus, kyllä meillä tietysti on ihan eri lailla sitä tietoa näistä toiminnoista. Tässä ei missään tapauksessa haeta yksityistämistä. Me haemme ennen kaikkea erityistehtävää, jota säädellään lailla, jossa säädetään myös toimivallasta ja menettelystä, ja on hyvä muistaa, että nämä päätökset ovat aina viime kädessä eduskunnan omia päätöksiä. VTS:n osalta muistuttaisin siitä, että kysymys VTS:n osalta ei ole viranomaistoiminnasta vaan operatiivisesta liikenteenohjaustoiminnasta, johon liittyy neljänlaisia viranomaispäätöksiä. Nämä viranomaispäätökset eivät siirry tämän yhtiön toiminnan piiriin, vaan ne siirtyvät tämän esityksen mukaan Trafille ja Rajavartiolaitokselle.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Edellisessä puhemiesneuvostossa ei ollut tiedossa sitä, että ministerit eivät voi olla paikalla. Minusta olisi kohtuullista jättää tämä asia pöydälle ja käsitellä sitä sitten, kun molemmat ministerit ovat paikalla. Ymmärrän hyvin sen, että ministereillä on kiire puolustamaan kehysriiheen omia asioitansa, ja itse asiassa toivoisin, että ministeri Lindström lähtisi sinne ja puolustaisi työllisyyden määrärahoja, koska ne ovat oleellisia siinä, mitä tulevaisuudessa tapahtuu. Mutta mitä tulee tähän lakiin liittyen, niin toivoisin, että vastaisitte minulle rautalangalla yhteen kysymykseen, kun tässä on kiire: siihen, miten maakunta tilaa yhdistelmän, jossa on sote-palveluja ja työvoimapalveluja. Tämä laki purkaa meidän monipalvelukeskukset, jotka ovat EU-tasolla palkittu innovaatio siitä, että sosiaali‑ ja terveyspalvelut, Kelan kuntoutus ja työvoimapalvelut ovat samassa pisteessä. Mutta nyt kun sote, vaikka se onkin siellä maakunnan sisällä, juoksee omalla logiikallansa ja työvoimapalvelut tilataan, niin mikä on se fakiiri, joka tilaa nämä palvelut yhdessä? Siihen ei kukaan ole tähän mennessä osannut vastata. Ja kun tämä rakentuu tämän ajatuksen varaan, niin toivon, että ministeri osaisi siihen vastata.