samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-05 Vammaisten ihmisten elämänmittaisten ja välttämättömien palveluiden kilpailuttaminen kaventaa tätä itsemääräämisoikeutta. Monelle vammaiselle pysyvyys, jatkuvuus ja ennakoitavuus palveluissa on edellytys hyvinvoinnille. Luottamus ja molemminpuolinen ymmärrys syntyvät vain ajan kanssa. Siksi elämänmittaiset vammaispalvelut pitää rajata hankintalain ulkopuolelle, kuten Ei myytävänä -kansalaisaloite vaatii. Suuri kiitos aloitteen tekijöille ja kiitokset myös kollegoille hyvästä keskustelusta, mitä täällä on tänään käyty. Arvoisa puhemies! Tällä hetkellä vammaispalveluiden kilpailutuksissa hinta jyrää. Vaikka laatukriteerejä olisikin mukana kilpailutuksessa, niillä ei todellisuudessa ole juuri merkitystä. Ne ihmiset, joille palveluiden laatu eniten merkitsee, ovat vammainen henkilö itse ja hänen läheisensä. Heillä taas on liian vähän sananvaltaa siihen, millä perusteella palveluista päätetään. Vammaiset ihmiset ovat joutuneet osattomiksi itseään koskeviin päätöksiin. Näin ei voi olla. Asumispalveluiden kohdalla se voi pakottaa vammaisen ihmisen muuttamaan pois kotoaan vasten tahtoaan. Näin ei saisi käydä kenellekään. Vammaisten ihmisten kohdalla kyse ei kuitenkaan ole vain siitä, että uuden osoitteen päättää joku muu kuin sinä itse. Vammaisen elämässä kyse on muutoksesta, joka voi järkyttää koko elämää. Muuttuvat tilanteet asumisessa, avustajasuhteessa tai sote-palveluissa sekoittavat arjen. Henkilöt, jotka eivät kommunikoi puheella, menettävät henkilökunnan, joka ymmärtää heitä. Samalla järkkyy pahimmassa tapauksessa niin vammaisen ihmisen terveys ja hyvinvointi kuin hänen ihmisoikeutensa. Arvoisa puhemies! Kansalaisaloite esittää, että vammaisten henkilöiden välttämättömän huolenpidon ja tuen edellyttämät asumisen ja jokapäiväisen elämän palvelut rajataan hankintalain ulkopuolelle. Tämä on ihan mahdollista tehdä. EU-lainsäädäntö ei edellytä vammaispalveluiden kilpailuttamista, vaan niiden järjestämistavasta voi päättää kansallisesti. On siis meidän omissa käsissämme, miten haluamme asian järjestää. Irlannissa, Itävallassa ja Belgian Flanderissa Suomen kaltaista kilpailuttamismenetelmää ei ole käytössä. Nyt olemme järjestäneet asian tavalla, joka on vastoin YK:n yleissopimusta vammaisten henkilöiden oikeuksista. Suomi on ratifioinut tuon sopimuksen vuonna 2016. Vammaispalvelut voisi siis järjestää myös toisin. Kilpailutuksen sijaan voitaisiin käyttää esimerkiksi palveluseteleitä tai kaikille vammaisille myönnettävää henkilökohtaista budjettia. Silloin päätösvalta palveluista olisi vammaisilla henkilöillä itsellään. Mutta oleellista silloinkin on, että näiden palveluiden hankintaan myös varataan riittävästi rahaa. Palveluiden järjestäminen ihmisten kokonaisvaltainen hyvinvointi huomioiden tulee kokonaisuudessa pitkällä aikavälillä myös edullisemmaksi. Kilpailutukset sen sijaan suosivat osaoptimointia ja kustannusten siirtoa tuottajalta toiselle. Arvoisa puhemies! Ei myytävänä -aloitteen takana ovat kaikki suomalaiset vammaisjärjestöt yhteistyössä. Se keräsi yli 70 000 allekirjoitusta.
Puhuja: Esko Kiviranta
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-05 Se yhteiskunta on vahvin, joka parhaiten huolehtii heikoimmistaan eli niistä, jotka eivät pysty itse huolehtimaan itsestään. Näin on lausunut Mahatma Gandhi. Vammaisten oikeudet ovat äärimmäisen tärkeitä, ja meidän on huolehdittava siitä, että kaikki ihmiset saavat erityistarpeidensa mukaisesti riittävät puitteet ihmisarvoiselle elämälle. Hankintalaki ei sinänsä ole este vammaispalvelujen laadukkaalle toteuttamiselle.
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-05 kansalais-aloitetta erittäin tärkeänä ja kannatettavana ja toivon, että se saa eduskunnassa arvoisensa käsittelyn, on se sitten avoin valiokuntakuuleminen tai mihin sitten päädymmekään. Kilpailuttamisesta ja hankintalaista täällä on paljon puhuttu. Niin kuin tuossa edellä kuultiin, kumpikaan näistä ei ole sinällänsä esteenä hyvälle vammaispalvelujen hoitamiselle. Pääasiassa se on kuntapäättäjien vastuulla jo tälläkin hetkellä Suomessa, ja itse kun istun kuntapäättäjänä ja myös olen yrittäjänä, vammaispalvelujen tuottajana, ollut, niin pidän tärkeänä, että päättäjillä on taito järjestää tätä palvelua mutta myös arvioida se tarve ja kyky ja se, paljonko siihen resursseja tarvitaan. Haluan nostaa tässä keskustelussa yhden näkökulman, mitä täällä en ainakaan itse ole vielä tänään kuullut. Se on se — kun on sanottu, että kilpailuttaminen on pelkästään huonoa — että siinä on myös se hyvä puoli, että kun se vammainen on jonkun palvelun saanut mutta ei ole tyytyväinen, niin hänen ei tarvitse erikseen mitenkään valittaa siitä eikä mitään, vaan ajan myötä tämä palveluntuottaja vaihtuu, kun tulee seuraava jakso. Voin ottaa omani esimerkiksi: Jos ei vammainen ole tyytyväinen minun tuottamaani palveluun, hänellä on täysi oikeus vaihtaa palveluntuottajaa. Tämä on hyvä asia tässä. Nyt jos se järjestetään niin, että se on joku sopimusperusteinen taikka kunnan palvelu, joka kestää elämän loppuun asti, ja se ei olekaan tyydyttävä tämän vammaisen kannalta, niin on äärimmäisen vaikeaa lähteä valittamaan siitä palvelusta ja sitä kautta haluta muutosta.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-05 vammaisjärjestöjen osalta, ja asia, joka keskusteluttaa. Luulen, että tämä on juuri sellainen asia, että se sopii hyvin kansalaisaloitteena käsiteltäväksi, koska tämä eduskuntakäsittely varmasti selventää tätä tilannetta ja ehkä sitten johtaa mahdollisesti tarvittaviin säädösmuutoksiin. Todella tilanne tällä hetkellä on se, että ei aina ole kunnan ollut pakko kilpailuttaa näitä elämänmittaisia vammaispalveluja, joustoja on ja niin edelleen. Toisaalta tässä on todella tulossa tämä sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistus, sote, joka voi ja jonka pitää tuoda myöskin tähän tilanteeseen parannusta. Kaikkinensa toivon vain, arvoisa puhemies, tälle aloitteelle, tärkeälle asialle hyvää käsittelyä täällä eduskunnassa.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-04-05 Heidän kokonaisvaltaisesta, pitkäkestoisesta hyvinvoinnistaan on huolehdittava, ja siihen olennaisena kuuluu asuminen, siis koti, ja sinne tarvittava apu ja tuki. Siihen kuuluu vammaisten terveydestä huolehtiminen, liitännäissairauksien hyvä hoitaminen, ja kaikki tämä vielä ennaltaehkäisevällä otteella. Eli kokonaisvaltaista otetta tarvitaan, kun vammaisten asioista päätetään niin kunnissa kuin täällä eduskunnassakin. Suorahankintaa, palveluseteleitä voidaan käyttää, samoin henkilökohtaista budjettia, mutta olennaista on, että budjetin on oltava riittävän suuri. Toivottavasti hankintalakiin saadaan muutos. Toivottavasti myös muihinkin tarvittaviin lakeihin ja säädöksiin saadaan tarvittavat muutokset ja ennen kaikkea käytännöt saadaan pikaisimmin parannettua. Sosiaali- ja terveysvaliokunnassa toimiessani ja myös kuntapäättäjänä toimiessani pyrin edesauttamaan sitä. Kaiken kaikkiaan enemmän hyvää tahtotilaa ja enemmän inhimillistä asennetta vammaisia ja heidän asioitaan kohtaan tarvitaan, ja sen eteen meidän kaikkien on tehtävä yhdessä työtä. Haluaisin tässä vielä kiittää vammaisjärjestöjä, monia aktiiveja, jotka ovat tehneet paljon tärkeän asian eteen työtä.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-04-05 Arvoisa puhemies! Kansalaisaloitteen laatijoiden osoittama ongelma on todellinen. Inhimillisyyden ja hyvän asumisen ja hoidon tulee kuulua kaikille. Tällä hetkellä näin ei ole. Vammaisten henkilöiden hyvinvointi on sidoksissa tasaiseen elämänrytmiin ja tuttuihin hoitajiin. Ympärillä tapahtuvat muutokset, kuten henkilökunnan vaihtuminen, järkyttävät vammaisia ja heikentävät heidän hyvinvointiaan huomattavasti. Hyvinvointivaltion perusperiaatteena on, että kaikista pidetään huolta, myös minusta, myös sinusta. Sen tulee olla myös Suomen periaate. Hankintalakiin on tullut 1.1.2017 voimaan muutoksia, joiden tarkoituksena on lisätä sosiaali- ja terveyspalveluiden kilpailuttamisen laatupainotuksia. Laki tässä muodossa on siis ollut voimassa jo vähän aikaa, minkä takia on vielä tietysti aikaista sanoa, ovatko muutokset vaikuttaneet uusiin kilpailutuksiin. Lakiin on siis jo tehty parannuksia, mutta varmasti kaikkia parannuksia ei ole vielä tehty. Kunnilla on myös muita vaihtoehtoja järjestää vammaisten asumispalveluja kuin kilpailuttaminen. Palveluista voi tehdä tarvittaessa suorahankintasopimuksia, ja kunta voi myöntää vammaiselle asiakassetelin, tai kunta voi järjestää asumispalvelut myös julkisena tuotantona. Jo sosiaalihuoltolaki velvoittaa sosiaalipalvelujen järjestämisestä vastaavaa tahoa, eli nykyisellään kuntaa, kuulemaan asiakasta ja tarvittaessa hänen läheisiään asiakkaan palveluja koskevan prosessin eri vaiheissa eli palvelutarpeen arvioinnissa, palvelujen suunnittelussa ja palveluja koskevassa päätöksenteossa sekä palvelujen toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa. Jonkun tulisi kuitenkin valvoa tarkemmin, että tätä lakia myös noudatetaan. Arvoisa puhemies! Kunnat tekevät asumispalveluista usein määräaikaisia puitesopimuksia, vaikka lainsäädäntö ei tätä edes vaadi. Sopimukset voisivat olla myös toistaiseksi voimassa olevia, jolloin asumispalveluiden saatavuus olisi taatumpaa. Kuntien kilpailuosaaminen saattaa olla heikkoa, ja tätä osaamista tulisi myös vahvistaa. Tulevaisuudessa maakunnat ovat vastuussa sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä. Tuleva valinnanvapauslaki voi olla ratkaisu kilpailutusongelmaan, sillä siinä säädetään asiakassetelistä, jolla asiakas voisi valita itse asumispalvelunsa. Tällöin hankintalakia ei tarvitsisi soveltaa, koska kyseessä olisi asiakasvalinta eikä hankinta. Tärkeää on varmistaa, että laki toimii kaikkien kohdalla oikein, ja esimerkiksi hyvin vaikeavammaiset henkilöt voisivat avustetusti käyttää asiakasseteliä. Kansalaisaloitteen laatijat painottavat palveluiden huonoa laatua. Hankintalaki edellyttää kuitenkin hankintakriteerien käyttöä kilpailutuksissa, ja tältä osin tulee olla valvonnan osalta tarkka, että kriteerien käyttö myös onnistuu. Kaiken kaikkiaan tämä kansalaisaloite on hyvä ja tarpeellinen. Vammaiset ovat maailman suurin ja syrjityin ihmisryhmä.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-05 Ja kuten edustajat Taavitsainen ja Kivirantakin taisivat mainita, niin sivistyneen yhteiskunnanhan tunnistaa siitä, miten siellä kohdellaan apua tarvitsevia ihmisiä. Tämä ei saisi olla poliittinen kysymys. Tämän on oltava ihmisarvo- ja ihmisoikeuskysymys, ja toivon, että tästä asiasta ei tulisi poliittista debattia vaan yhteisymmärrys. Jos haluamme, niin me voimme tämän asian kyllä korjata. Minusta edustaja Essayah toi hyvin esille niitä vaihtoehtoja, joita meillä on tässä ja nyt käytettävissä. Toivon todella, että lähdemme tätä asiaa viemään yhdessä eteenpäin. Mutta haluan vielä korostaa sitä, kuten kuten sanoin jo aiemminkin, että tässä on kysymys kyllä asenteista. Minä törmään Muistiliiton puheenjohtajana usein semmoiseen ajatukseen, että eihän muistisairas voi olla mukana tekemässä päätöksiä, ja tämähän ei pidä paikkaansa. Siksi esimerkiksi nyt valmisteilla olevalla itsemääräämisoikeuslailla on kiire. Eihän laki muuta asenteita, mutta se voi olla yksi työväline näiden asenteiden muuttamiseen. Arvoisa puhemies! Meidän pitäisi kysyä enemmän, miten saisimme tämän YK:n vammaissopimuksen periaatteet toteutumaan yhteiskunnassamme nykyistä paremmin. Me olemme nimittäin edelleen todella kaukana todellisesta yhdenvertaisuudesta, ja minä olen edustaja Johanna Karimäen kanssa ehdottanut keskustelualoitteen muodossa, että voisimme käydä täällä eduskunnassa keskustelun vammaisten oikeuksien toteutumisesta Suomessa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-05 puhemies! Haluan vielä korostaa sitä kun-tien ensiarvoisen tärkeää asemaa tässä asiassa. Todellakin kuntien talouden kauttahan se asia lähtee. Sen me kaikki tiedämme kokemuksesta, esimerkiksi omalta kansanedustajan ajaltamme taikka kuntien päättäjinä, että eihän sellainen kunta, joka on taloudellisesti konkurssitilassa, pysty minkäänlaisia palveluja järjestämään. Se on lähinnä sitten tulipalojen sammuttamista, että pysytään itsenäisenä kuntana. Tämän takia on nyt syytä kiinnittää huomiota siihenkin seikkaan, että hyvä taloudenhoito takaa myös hyvät palvelut kuntalaisille ja ennen kaikkea vammaispalvelut niille ihmisille, jotka välttämättä niitä palveluita tarvitsevat. Sivistysvaltion ensimmäinen mittarihan on se, miten huolehdimme heikoimmistamme. Tämä on syytä muistaa kaikkien tässä talossa työtä tekevien kansanedustajien, ja totta kai virkamiehet sen tietävätkin jo. on hyvä muistaa vielä se seikka, että kun kunnanvaltuustot tekevät vuosittain päätöksiä talousarviosta ja talousarvion toteutumista seurataan, niin kuntahan voi esimerkiksi kesken vuoden, jos todetaan joku epäkohta ja talous on kunnossa, palata asiaan ja tehdä vaikka lisäbudjetin ja laittaa asian kuntoon. Tässä tietysti tulevat nämä hankintalain kiemurat eteen, mutta tulivatpa tai eivät, niin ne palvelut on järjestettävä. Esimerkiksi kotikunnassani rakennettiin
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-05 Arvoisa rouva puhemies! Tähän loppuun haluan kyllä tukea tätä edustaja Mäkisalo-Ropposen äsken esille nostamaa asiaa, tätä keskustelualoitetta, minkä hän ja edustaja Karimäki ovat tehneet. Minusta me olemme tänään käyneet hyvää keskustelua vammaispolitiikasta liittyen nyt näihin asumisen palveluihin ja elämänmittaisiin palveluihin, mutta on myös paljon muita näkökulmia niitä asioita, mistä meidän olisi syytä täällä puhua yhdessä ja miettiä, miten me voimme turvata vammaisille mahdollisuuden työntekoon, mahdollisuuden koulutukseen. Kävin eilen itse Rinnekodissa tapaamassa vaikeasti vammaisten koululaisten opettajia ja opinto-ohjaajia, ja siellä keskusteltiin paljon siitä, miten oikeus jatko-opiskeluun, oikeus työntekoon toteutuvat vammaisten nuorten kohdalla,
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 muut paikallaolijat! Varapuhemies, edustaja Satonen piti hyvän esittelypuheenvuoron tästä asiasta asian päällä pitkään olleena. Tässä on siis pitkäaikaistyöttömien työllisyyskokeilusta kyse, ja me tarvitsemme ehdottomasti kaikki keinot, uusia konkreettisia keinoja, rohkeitakin keinoja ja toimia, sen eteen, että mahdollisimman moni saisi töitä. On myönteistä, että talouden suunta on nyt muuttunut ja myös työllisyystilanne on paranemassa. Tuoreen työ- ja elinkeinoministeriön tiedotteen mukaan työttömien työnhakijoiden määrä Työnvälitystilastossa laskee parhaillaan jopa ennakoitua paremmin. Tänä vuonna työttömiä työnhakijoita ennustetaan olevan yhteensä noin 314 000, mikä on keskimäärin peräti 35 000 vähemmän kuin viime vuonna. Ensi vuonna työttömien työnhakijoiden määrän ennustetaan laskevan 30 000:lla ja seuraavana vuonna 15 000:lla. Myös pitkäaikaistyöttömien määrän, josta tässä esityksessä on kyse, ennustetaan vähenevän tänä vuonna erityisen voimakkaasti. Pitkäaikaistyöttömien määrä laskee tänä vuonna 23 000:lla viime vuoteen verrattuna, jolloin pitkäaikaistyöttömiä oli tuo 124 000. Ensi vuonna pitkäaikaistyöttömiä arvioidaan olevan 85 000 ja vuonna 2019, hallituksen päättäessä kauttaan, noin 78 000. Samaan aikaan työllisyys siis kasvaa tänä ja ensi vuonna kohtalaisesti tuoreen työ- ja elinkeinoministeriön lyhyen aikavälin työmarkkinaennusteen mukaan: työllisyysasteen ennustetaan nousevan tänä vuonna 69,4 prosenttiin, ja ensi vuonna kasvu ja nousu jatkuvat niin, että olemme tuossa 70 prosentin rajalla. Työministeri Lindström totesi, että Suomen talouden kasvu ja hallituksen työllisyystoimet alkavat hiljalleen näkyä myös työllisyysluvuissa, ja tämä on myönteinen, hyvä uutinen varmasti jokaiselle suomalaiselle.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 Juha Sipilän hallituksen yksi pääasia, yksi sellainen kärkihankeidea, on se, että erilaisilla piloteilla, kokeiluilla, käynnistetään hankkeita, jotka toisivat lisäarvoa muun muassa työllistämiseen. Kun jokainen meistä tietää, että jokaisella Suomen kunnalla on velvoite omien kuntalaistensa ja työttömien ihmisten työllistämisessä — se näkyy muun muassa työmarkkinatuen kuntaosuuden kautta, eli meillä on ihan aktiivinen velvollisuus kunnissa hoitaa se asia mahdollisimman hyvin — niin tähän työhön me tarvitsemme mukaan tietenkin tulevankin, uuden hallinnon aikaisen alueellisten hallintoviranomaisten tuen ja valtiolta jonkun verran rahaa. Ja sitten ehdottoman tärkeää tässä kuviossa on se, että paikalliset työnantajat saadaan tähän integroitua järkevästi mukaan. Tällä yhteistyöllä meillä on mahdollisuuksia onnistua, koska ne vaikeimmin työllistyvät ihmiset eivät vapailla työmarkkinoilla varmaankaan heti pärjää,
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 Tässä vähän aikaisemmin puhuttiin myöskin osallistavasta työttömyysturvasta. Tällä hetkellä tilanne vain on sikäli vähän hankala, kun vaikuttaa siltä, että tämä osallistava työttömyysturva velvoittaa vain työtöntä mutta ei velvoita kuitenkaan sitten valtiota taikka työvoimaviranomaisia, työtä ei tarvitse tarjota. Ja jos ei sitten löydä työtä, vaikka on sitä hakenut, niin siitä rangaistaan. Toivoisin, että kun tässä nyt haetaan yhdessä näitä ratkaisuja työttömyyden hoitoon, niin pidettäisiin mielessä myös se, että työttömillä pitäisi olla mahdollisuus siihen, että leipää riittää pöytään, koska se on yksi tae sille, että jaksaa etsiä sitä työtä eteenpäin. Sinänsä kaikki kokeilut, joita tehdään sen eteen, että saataisiin työllisyyttä parannettua, ovat hyviä asioita. Tosin tällä hetkellä näyttää vähän synkältä sikäli, että muun muassa tänään tuolla valiokunnassa asiantuntijat sanoivat, että
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 myöskin siitä lähtökohdasta, pelaavatko työvoimapalvelut tällä hetkellä, ja voi sanoa, että eivät välttämättä kovinkaan hyvin pelaa siinä suhteessa. Nyt me voisimme löytää monipuolisempia tapoja, erilaisia tuottajia erilaisille työttömille siinä suhteessa. Mutta ymmärrän kyllä sen näkökulman, ja silloin puhutaan pitkäaikaistyöttömistä ja sellaisista, joilla on sosiaalisia
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 suunnitelmista on tietysti vähän vaikeaa käydä keskustelua, koska lait eivät ole vielä eduskunnassa, mutta mikäli olen oikein ymmärtänyt sitä kasvupalveluvalmistelua, niin se lähtee vielä tiukemmasta yhtiöittämispakosta kuin sote-lainsäädäntö ja siinä maakunnalla ei olisi oikeutta tuottaa palveluita muutoin kuin markkinahäiriötilanteessa. Tämä iso pelko on se, miten tämä koko prosessi juoksutetaan näin nopealla aikataululla sillä tavalla, että se toimii, kun me tiedämme, että monet niistä toimijoista, jotka pitkäaikaistyöttömien kanssa työskentelevät, eivät lähde siihen yhtiöittämiseen, ja me tiedämme myös sen, että yhtiöillä on hiukan erilaiset pelisäännöt kuin esimerkiksi kolmannen sektorin toimijoilla, joissa voidaan tehdä asiakashuomioivammin tiettyjä asioita. Olen ehdottomasti sitä mieltä, että yhtiöiden osaamista pitää hyödyntää,
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 puhemies! Oikeastaan tätä juuri tarkoitinkin. Mutta onko se pahan alku ja juuri, että se on yhtiön muodossa? Se on kai se suuri kysymys, joka tekee toiminnan läpinäkyväksi. Sittenhän on aidosti tilaajan tai järjestäjän vastuulla, minkälaista palvelua tilataan, kuinka laaja-alaista tilataan sen palvelun osalta. Minun mielestäni silloin puututaan väärään kohtaan, kun puututaan itse muotoon tai keinoon
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 On toki mahdollista perustaa sosiaalisia yrityksiä, ja moni järjestö miettii tällä hetkellä tosi vahvasti sitä, lähdetäänkö yhtiömuotoon, mutta siellä järjestöissä on niin paljon osaamista, nimenomaan vaikeassa elämäntilanteessa olevien ihmisten nostamiseksi, että väitän, että
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 No, se on varmasti mielipideasia, mutta kun on kysymyksessä yritystoiminta, niin kyllä yrityksillä — ainakin niissä yrityksissä, joiden hallituksissa minä olen ollut — on omat asiansa ja ne ovat yrityksen omia asioita. Jos te tähän samaan toisitte sitten jonkun avoimuuslakipaketin mukaan, niin se toki voisi muuttaa kaiken, mutta siihen minä toki en usko tältä hallitukselta tulevan toimia. Olen kyllä erityisen mielissäni siitä,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Uskon, että ministeri Lindström kuuntelee näitä asioita huolella ja varmasti ottaa näitä kaikkia huomioon. Mutta haluaisin kuitenkin siirtyä tähän lakiesitykseen enkä nyt niinkään puhua siitä, että kasvupalvelulaki on mahdollisesti myöhemmin tulossa. Oppositio on erityisesti pyytänyt, että hallitus tekisi jonkinlaisia toimia erityisesti pitkäaikaistyöttömien ja nuorten tilanteiden parantamiseksi, ja tässä on yksi hyvä esitys siitä, joka on tullut selvitysmiehen ehdotuksesta. Tässä on kuitenkin pohjalla, kuten edustaja Satonen kertoi,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa rouva puhemies! Minä kyllä ottaisin myös hyvin vakavasti ne huolet, mitä tässä salissa on tänäänkin mielestäni aiheellisesti esitetty. Kyllä se, että kuntien ja kolmannen sektorin järjestötoimijoiden asema pitää pystyä turvaamaan, on aivan olennainen asia. Ei ole mitään järkeä siinä, jos ennen pitkää tällainen ikään kuin, voisiko sanoa, vähän ideologinenkin yhtiöittämistarve ajaa lopullisen ratkaisun sellaiseen muotoon, että näitä nyt hyvin toimivia toimijoita ei sitten enää tulevaisuudessa nähtäisi tässä muodossa. Siksi minä hieman ihmettelen sitä keskustelun sävyä, että miksei saisi tai muuta, kun nimenomaan tässähän on toisinpäin, kysymys on ollut edustaja Filatovinkin huolessa siitä, että ne nykyiset toimijat pystyvät toimimaan tulevaisuudessakin. Ja siksi, puhemies, minusta on hyvin tärkeää, että täällä on käytetty myös niitä puheenvuoroja, nyt täytyy herkällä korvalla kuunnella näitä terveisiä, mitkä tulevat sieltä järjestötoimijoilta, kunnilta ja muilta, eikä niin, että pistämme lasta pesuveden mukana kaiken kaikkiaan. Ja ihan yleisesti, puhemies, tähän loppuun haluaisin vain todeta, että huoli on iso tämän työllisyystavoitteen saavuttamisen suhteen.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa rouva puhemies! Tänään salissa on kuultu varmasti näissä asioissa parasta osaamista tässä salissa edustavia henkilöitä, edustaja Satosta ja Filatovia, ja paikalla on myös entinen työministeri Ihalainen, ja myös edustaja Jaskari on näiden asioiden parissa tehnyt runsaasti työtä. Varmasti on niin, että me tarvitsemme nyt avarakatseisuutta ja rohkeutta etsiä näitä keinoja, millä tavalla mahdollisimman moni pitkäaikaistyötön pääsisi työn syrjään kiinni ja pääsisi sitä kautta työllistymään. Vastakkainasettelua ei varmasti tässäkään kaivata eikä tarvita, ja nämä huolet on hyvä ottaa valiokuntakäsittelyssä vakavasti huomioon. Meillä maahan syntyy tällä hetkellä hyvällä tahdilla uusia työpaikkoja, niin autoteollisuuteen, satamiin kuin metsäteollisuuteenkin. Monella alalla on pian se tilanne, että tarvitaan lisää osaavaa työvoimaa, ja uskon, että sieltä toivottavasti löytyy näistäkin monille henkilöille työtä.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-16 siellä katsottiin kunkin työttömän elämäntilannetta yksityiskohtaisesti. Siellä pystyttiin kuntatasolla kytkemään näitä kolmannen sektorin toimijoita ja sitten myöskin yrityksiä mukaan ja tällä tavalla niin kuin räätälöidä ihmisille se työllistymispolku, koska se on aivan totta, että todellakaan meillä kaikki työttömät eivät ole samanlaisia työttömiä, vaan sieltä löytyy niitä, jotka ponnahtavat nopeasti takaisin työmarkkinoille, niitä, jotka tarvitsevat lisäkoulutusta, ja sitten heitä, joilla on monenlaisia erilaisia, esimerkiksi sosiaalisia, ongelmia.
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 Mitä tulee niihin kapeikkoihin, mitä työmarkkinoilla on, niin siinä varmaan paras keino on käyttää työvoimapoliittista koulutusta, ja kun tehdään tätä ammatillisen koulutuksen uudistamista, jossa kielletään jatkossa maakuntia hankkimasta tutkintoon tähtäävää koulutusta, on pidettävä tarkkaan huoli siitä, että täällä valtionosuusjärjestelmän puolella, joka menee ammatillisen koulutuksen sisälle, on tarpeeksi ketteriä rahoitusvälineitä. Nyt näyttää siltä, että sinne tulee vuosittainen rahoituspotti, joka suunnitellaan vuosittain, niin että vaikka nonstoppina pääsee opiskelemaan, niin välttämättä, jos käy niin, että jollakin alueella — vaikkapa siellä Varsinais-Suomessa — nousee joku teollisuudenala, kuten telakkateollisuus, siten että siellä on paljon kysyntää työvoimalle, ei pystytäkään kesken vuoden lisäämään tämän alan koulutusta täällä ammatillisella puolella.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 Joskus välillä vain tuntuu, kun ruvetaan puhumaan yrityksistä, että vaikka siellä on samat tekijät kuin kolmannella sektorilla, niin osaaminen katoaa sitten ihan välittömästi — katsotaan keinoa siinä suhteessa ja ihmetellään, että keino tulee itse asiassa tavoitteeksi. Se ei tarkoita ollenkaan, että arvostetaan jotenkin vähäisemmin järjestöjä, ei missään tapauksessa, mutta se liittyy juuri tähän avoimuuteen, mitä arvoisat edustajat sanovat. Kun me teemme selkeät kriteerit siitä, mitä tavoitellaan, minkälaisilla mittareilla tavoitellaan, minkälaista työllisyysastetta tavoitellaan, minkälainen on asiakastyytyväisyys, niin se on avoimuutta siten että pystytään katsomaan, että näillä panoksilla saatiin näitä tuotoksia aikaiseksi, ja silloin se on aitoa, avointa
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Edustaja Heinonen luetteli täällä kyllä näitä paikan päällä olevia asiantuntijoita, mutta luulenpa, että ministeri Lindström on kuitenkin se kaikista paras asiantuntija, itsekin työttömänä olleena, ja kun hän on nyt sitten tätä lakipakettia viemässä eteenpäin, hän nämä asiat huomioi, mistä täälläkin keskustellaan. tällä hetkellä työttömillä työllistymisen esteenä on myöskin aika paljon byrokratia. Meidän tämä sovitellun päivärahan järjestelmä jättää pienen työn vastaanottamisen vuoksi puolitoista kuukautta, jopa kaksi kuukautta, ilman työttömyysturvaa, ja tämän asian ratkaiseminen on äärimmäisen tärkeätä.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Kun tätä keskustelua on kuullut, niin tulee eittämättä mieleen, että kokeilukulttuuri on hyvä ja kokeilut ovat hyväksi mutta pitäisi myös ottaa oppia niistä kokeiluista. Viime hallituskaudella oli tämä kuntien työllistämiskokeilu, ja esimerkiksi Pohjois-Karjalasta siitä on erinomaisen hyviä tuloksia. Meillä 18 prosentin työttömyysalueella on todellakin tosi kaukana se, että työpaikkoja on enemmän tarjolla tarjolla kuin työvoimaa. Mutta ei voi myöskään olla puhumatta sitten tästä tulevasta maakuntahallinnosta ja työvoimapalvelujen yhtiöittämisestä ja niistä ongelmista, mitä siihen liittyy.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 kun kokeilussa olevat kunnat vastaavat alueillaan työvoima- ja yrityspalveluista, koska kunnathan maksavat myös sakkomaksut pitkäaikaistyöttömyydestä. On aika loogista, että sama taho sitten pyrkii niitä sakkomaksuja pienentämään sen avulla, että saadaan työllisyysaste paremmaksi. että saadaan työllisyysaste paremmaksi. Toisaalta, kun toimeentulotukikin tähän oleellisesti liittyy, en itse ole vielä tähän päivään saakka ihan ymmärtänyt, miksi se toimeentulotuki pitää jakaa kahdelle eri taholle ja toisella ei ole työllisyyden kanssa juuri tekemistä. Mutta se on ollutta ja mennyttä. Kun on kokeilu ja tämä hallituksen esitys edustaa kokeilukulttuuria, niin minun mielestäni olisi ollut kohtuullisen tasapuolista, että olisi toisenlainen kokeilu, jossa työllistämispalvelut annetaan yksityiselle yritykselle
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 Meillä itse asiassa on käytetty yksityisiä palveluntuottajia työvoimapalveluissa aika paljonkin. Koulutuksesta valtaosa tulee tältä puolelta, ja työnvälityksessäkin näitä kokeiluja on. Ja kuten aiemmin sanoin, niin ne kokeilut osoittavat sen, että silloin kun on kyse ikään kuin kovasta työmarkkinasta, on saatu hyvää tulosta. Kansainvälisesti arvioituna ei ole ollut niin suurta eroa sillä, tekeekö toiminnan — vaikkapa Saksan mallissa — yritys vai tekeekö sen julkinen sektori. Julkinen siellä itse asiassa osoittautui tehokkaammaksi, mutta se todennäköisesti johtui siitä, että siellä oli enemmän osaamista, kun siellä oli pidempään tehty tätä työnvälitystoimintaa, ei siitä, että se sinänsä oli julkinen. Oleellista on se, mitkä ovat henkilöstömitoitukset. Meidän suomalaisen järjestelmän ydinongelma on se, että me aina kuvittelemme, että Ladan hinnalla voi saada Mersun. Me tähtäämme Ruotsin ja Tanskan tehokkaaseen työvoimapolitiikkaan, mutta me emme ole valmiita
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Edustaja Turunen otti tärkeän asian esille tuossa aikaisemmassa puheenvuorossaan, sen, että tämä hallitus hakee byrokratian purkua ja kannustinloukkujen purkua, koska ne ovat myös yksi syy, ne vaikuttavat ihmisten arkeen. He eivät voi näitä asioita hyvinkään tarkasti monestikaan laskea.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-16 "Kunta voi järjestää kuntouttavan työtoiminnan itse, tekemällä kirjallisen sopimuksen sen järjestämisestä toisen kunnan tai kuntayhtymän taikka rekisteröidyn yhdistyksen, rekisteröidyn säätiön, valtion viraston tai rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan kanssa." Tämä on nykytilassa oleva paras mahdollinen malli, miten jalkautetaan pitkäaikaistyöttömien työllistäminen sinne kolmanteen sektoriin, ja tämä osa pitäisi säilyttää tässä uudistuksessakin. Puhemies! Täällä on puhuttu siitä, mitä on olla työtön. Minä tulin näihin töihin työttömyyskortistosta ja palaan työttömyyskortistoon, sitten kun täältä työt loppuvat. Ymmärrän sen, mitä se tarkoittaa, kun kunta tarjoaa tukityötä. Olen useassa järjestössä mukana, jotka tarjoavat todella lyhyellä varoitusajolla vankilasta tulleille, erilaisista muista vaikeista olosuhteista tulleille henkilöille työtä, työllistämme kymmeniä ihmisiä.
Puhuja: Katri Kulmuni
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 uusia keinoja tilanteen saamiseksi laskusuuntaan. Se, että myös näitä kokeiluja viime kaudelta pystytään työvoimapalveluiden osalta jatkamaan, on erittäin tärkeää. Ja kyllä niihin liittyy myös alueellisia vaihteluita. Lapissa saattaa olla vuodessakin 20-prosenttinen työvoimatarpeen vaihtelu sesongin ja kauden mukaan. Siksi on tärkeätä, että kunnat, alueet ja maakunnat saavat päättää näistä asioista enemmän.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 on tietää myöskin niistä kokeiluista, mitkä jo on järjestetty tässä maassa, joista on saatu hyviä ja ehkä vähemmän hyviä kokemuksia siitä, mikä työvoimapalveluiden osalta toimii ja mikä ei. Esimerkiksi oma kotikuntani kokeiluluontoisesti käytti yksityisiä työnvälityspalveluita työttömien työllistämisessä, ja eräs yritys esimerkiksi kontaktoi 500 henkilöä, onnistui työllistämään yhden ja lähetti siitä hyvästä kaupungille laskun 35 000 euron edestä. Eli tällaisiakin kokeiluja ja kokemuksia on tässä maassa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 rouva puhemies! Edustaja Turunen mainitsi puheenvuorossaan byrokratian purun yhtenä keinona työllistämisen helpottamiseksi. Hän on aivan oikeassa. Kerron esimerkin eiliseltä päivältä Ilomantsin kunnanhallituksen kokouksesta. Me käsittelimme Vaara-Karjalan Leader-hankkeita. Hankkeiden rahoitus seisoo sen takia, kun Pyhä Byrokratius on iskenyt. Hyrrä-ohjelma ei pelaa, ja maksatuksia ei tule. Kunta meni toki apuun ja antoi sinne väliaikaista rahoitusta, että hanke saadaan vietyä loppuun. Tämä on esimerkki siitä, miten yhtäkkiä yksi viattomalta tuntuva byrokratian kukkanen estää tehokkaan toiminnan. Samaisessa kokouksessa käsiteltiin paria yrityshanketta. Nekin seisovat sen takia, kun lupa-asiat eivät etene, asiat seisovat, ihmiset eivät saa töitä, investoinnit jäävät tekemättä. Jos me tässä maassa haluamme jonain päivänä työllisyyttä edistää, niin tällaisten byrokraattisten, turhien asioiden poistaminen on asia numero yksi. Ja sitten asia numero kaksi
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 toimeen.Yksi asia, mikä meidän pitäisi saada tässä kokonaispaketissa kuntoon, on ehdottomasti tämä palkkatuki: kolmannen sektorin palkkatuki täytyy saada toimimaan sillä tavalla, että siellä voidaan tehdä työtä. Ja kaikki sellaiset puheet ovat minusta aivan järkyttäviä, että jos jossakin tehdään ilmaistyötä, kökkää tai talkootyötä, ja siellä tarjotaan hernesoppaa,
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa rouva puhemies! On todella hyvä ja tärkeä asia, että tämäntyylisiä kokeiluja tehdään. Nämä kokeilut ovat olleet hyvin tyypillisiä juuri tämän hallituksen aikana. Kokeiluihinkin on tietysti tärkeät syyt, yksi tärkeimpiä tässä tapauksessa on — vähän sama kuin mistä on kysymys sote-uudistuksessa — että nykyinen ei toimi kunnolla. On monia erilaisia seikkoja, joita tarvitaan, erilaisia malleja, erilaisia toimintatapoja asioiden tekemiseen. Yksi näistä on hyvin aktiivinen työnvälitys, koska tällä hetkellä on paljon työttömiä mutta myöskin paljon vapaita työpaikkoja. On kuitenkin muistettava, että tämä on kokeilu, koska me olemme tekemässä koko kasvupalvelu-uudistusta ja siinähän hyvin selkeänä ohjenuorana on järjestäjien ja sitten varsinaisten kasvupalvelutuottajien selkeä eriyttäminen. Tämä ei saa merkitä sitä, että tämä kokeilu jatkuisi niin kuin kolmantena reittinä pysyvästi. Kuitenkin ymmärrän sen hyvin tärkeän roolin, sen että tarvitaan oma merkittävä rooli myöskin järjestöille ja ennen kaikkea myöskin jatkossa, ja että sitä ei sekoiteta näihin hankkeisiin, mitä me muuten meinaamme kasvupalveluissa tehdä. Senkin puolesta tämä kokeilu on ihan toimiva, että vielä tällä hetkellä on sellainen tilanne, että kunnat ovat ne, jotka maksavat sakkomaksun siinä tapauksessa, kun kunnassa on työttömiä. Onhan se ollut aika hankala tilanne, kun muut operoivat työnvälitystä pääosin ja sitten kolmas osapuoli, tällä hetkellä kunnat, maksaa siitä sakon, vaikka ne itse eivät ole kovin aktiivisesti pystyneet olemaan toiminnassa. Nyt on hyvä kokeilla myöskin sitä, että on valta ja vastuu samalla taholla. Ja minun mielestäni on myöskin se näkökulma sitten, kun siirretään maakunnille kasvupalvelut, silloin myöskin sakkokysymykset täytyy poistaa kunnilta. Tässä Tässä keskustelussa on aika mielenkiintoista ollut myöskin se jotenkin ihmeasia, että puhutaan aina ideologiasta, että kun on joku yhtiö, niin se on jo ideologinen asia, ja kun ei ole yhtiötä, niin sekin on ideologinen asia, kun aidosti sen pitäisi olla vain keino, toimintatapa tehdä hyvää työtä, mutta myöskin ehkä helpoin tapa havaita, jos tehdään huonoa työtä, koska se on läpinäkyvin toimintatapa, jos katsotaan tuloksia. Vielä kommentti edustaja Filatoville siitä Tanskan mallista, kun sanottiin, kuinka paljon enempi Tanskan mallilla käytetään resursseja. Se pitää paikkansa, mutta Tanskan mallin puolesta puhuu myöskin se toinen puoli. Siellä ovat työmarkkinat huomattavasti vapaampia, jolloin siellä tapahtuu aidosti työmarkkinoilla paljon.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Ihalainen sanoi painavia sanoja tähän asiaan. Itse kokeilu on hyvä, ja hallitus on tässä ihan hyvällä tiellä. Mutta jos katson sitä aluekehittämisen näkökulmasta ja pienten kuntien näkökulmasta, mitkä ovat maakunnan reuna-alueilla, niin tämä hallitus ja edelliset eduskunnat ovat kyllä näiden maakunnan reuna-alueitten resursseja vähentäneet hyvinkin voimakkaasti: meillä ei ole enää siellä niitä työvoimatoimistoja, mistä edustaja Lehtikin puhui. Silloinen työvoimatoimisto antoi ohjausta työttömille, se antoi rekrytointipalveluja yrityksille ja kokosi koulutuksen yhteen vielä sitten kuntien elinkeinotoimistojen kanssa, eli työvoimatoimiston johtajalla oli tällainen aluekehittäjän rooli yhdessä kuntien toimijoiden ja yhdessä kouluttajien kanssa. Se oli hyvin voimakas, se oli sellainen keskustelupiiri, missä pohdittiin koko kunnan tilannetta. Ja aina, jos tuli iso tilaus tai tuli uutta yritystoimintaa, voitiin löytää uutta työvoimaa ja tiedettiin ne henkilöt. Mutta tämän jälkeen, kun se on lähtenyt maakuntakeskuksiin, se on digitalisoitunut, se on kasvotonta tämä toiminta. Meillä Mänttä-Vilppulassa siellä on enää kaksi työntekijää, sihteeriä. Työvoimatoimiston tehtävät ovat siirtyneet kunnille, ja meillä on kahdeksan työntekijää siellä kuntien työllistämispalveluissa. Eli siinä mielessä kokeilu on hyvä, jos tätä saadaan vielä vietyä eteenpäin ja kunnan roolia tässä koetellaan ja vahvistetaan. Mikä ettei, kuntien elinkeinotoimistot voisivat sitten ottaa vastaan myös koko työllisyydenhoitokysymyksen siellä pienemmissä kunnissa — ja pakkohan niitten on oikeastaan ottaakin. Byrokratian purku on hyvä asia.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Tässä edustaja Ihalainen piti erinomaisen puheenvuoron niistä ongelmista, jotka tähän hallituksen työvoimapolitiikan kokonaisuuteen liittyvät. Eli kritiikin kohteena tässä ei ole tämä lakiesitys tai tämä kokeilu, mitä nyt toteutetaan, vaan nimenomaan se ristiriitaisuus, joka näihin muihin suunnitelmiin liittyy: Nyt toteutetaan kokeilu, jossa lähtökohtana on kunnan roolin vahvistaminen. Se vastaa siihen tarpeeseen ja niihin toiveisiin, mitä kunnat ovat esittäneet. Mutta sitten tämä hallituksen kasvupalvelulakikokonaisuus tarkoittaa sitä, että vastuuta nimenomaan siirretään pois kunnilta maakuntiin, ja kaiken lisäksi myöskin sitä, että työvoimapalveluita sitten yksityistetään ja että julkisia palveluita joudutaan yhtiöittämään. Minä en ymmärrä sitä, mikä järki on yhtiöittää esimerkiksi nuorten työpajatoimintaa, mihin tämä luonnos johtaisi, kasvupalvelulakiluonnos siis, jos verrataan sellaiseen tilanteeseen, jossa kunnat vastaavat nuorten työpajatoiminnasta ja ovat pystyneet tekemään saumatonta ja hyvää yhteistyötä esimerkiksi kunnallisen etsivän nuorisotyön ja myöskin ammatillisten oppilaitosten kanssa. kyllä näihin hallituksen suunnitelmiin omasta mielestäni ja viitaten edustaja Jaskarin aikaisempaan puheenvuoroon sisältyy hyvin vahvakin ideologinen viritys. Toinen ristiriita liittyy tähän byrokratiaan. Eli samanaikaisesti, kun hallituspuolueiden edustajat puhuvat byrokratian vähentämisen tärkeydestä työttömien näkökulmasta, hallituksen suunnitelmat työnhakuvelvoitteesta, mekaanisesta sellaisesta, jossa vain lähdetään siitä, että joku tietty määrä hakemuksia pitää tehdä, tästä aktiivimallista, ovat täysin ristiriidassa näiden puheiden kanssa, koska se tarkoittaa, että työttömiin kohdistuvan byrokratian määrä tulee lisääntymään.
Puhuja: Eero Lehti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 Tekisi mieli sanoa, että täällä väitetty... Uskon kyllä siihen, että Suomessa työvoimatoimiston käytössä on yksi työntekijä yli 200:aa työnhakijaa kohden ja Ruotsissa se on ehkä kymmenesosa tästä. Jos tätä verrataan luokkakokoon, jossa on 20—25 oppilasta, niin tuntuu aika huonolta hyötysuhteelta. Jos ajatellaan yhteiskunnan kannalta, että se työvoimatoimiston kautta tai muuten pystyy työllistämään yhden ihmisen, se on pois myös työttömyyden kustannuksista ja tuo välittömästi yhteiskunnalle verotuloja ja muita
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 maatalouden markkinajärjestelylaki, mutta tämä on itse asiassa hyvin tuttu koulumaitotuki, jota nyt on laajennettu sitten niin sanotuksi kouluhedelmätueksi, mutta kun nämä eurooppalaiset sanat eivät tietenkään tarkoita sitä samaa Suomessa, niin olemme fiksusti sen sitten laajentaneet koskemaan kotimaisia kasviksia, siis vihanneksia, juureksia ja marjoja. käsittely oli hyvin antoisa valiokunnassa, ja siitä käytiin kovasti keskustelua. Olemme yksimielisiä siitä, että tämä lakiesitys on hyvä. On hyvä, että koulumaitotukea on nyt laajennettu sinne kasvisten puolelle. Summat tässä menevät näin: 3,8 miljoonaa euroa EU:n rahoittamaa koulumaitotukea on käytettävissä sinne maidon puolelle, ja sitä ohjataan erityisesti luomuun. Tällä kertaa ei ole niin, että sitä tavanomaistakaan tukea olisi poistettu, mutta luomun tuki on 27 senttiä — tämä määrätään varmasti asetuksella vielä tarkemmin myöhemmin ja tavanomaisen maidon osalta tämä tuki on 9 senttiä. Tämän 3,8 miljoonan lisäksi sitten hedelmien ja vihannesten jakeluun on käytettävissä 1,6 miljoonaa euroa. Meillä Suomessa on niin, että olemme kouluruokailun mallimaa, jonne muualta maailmasta ja Euroopastakin tullaan katsomaan kouluruokailun järjestämistä. Siksi Siksi tätä hedelmäosuutta ei ehkä pidetty niin merkittävänä, semminkin kun ennemmin siihen tarvitsi kansallista osuutta lisäksi. Mutta nyt kun saimme sitten kohdennettua sitä nimenomaan kotimaisten kasvisten käytön lisäämiseen emmekä tarvitse omaa rahoitusosuutta ja valiokunnankin painostuksesta johtuen nyt sitten tämä jakelutuki yritetään mahdollisimman taloudellisesti ja tehokkaasti ja ilman turhaa byrokratiaa hoitaa, niin halusimme myös tämän vihannesten ja kasvisten tuen mukaan. Se tasapainottaa oikein hyvästi meidän kouluruokailuamme, sillä totisesti meidän kasvisten käyttö Suomessa ei liian runsasta ole. Miehet — joita täälläkin salissa valtaosa on — käyttävät Suomessa kasviksia 250 grammaa päivittäin, naiset sentään hieman enemmän, 330 grammaa. Kyllä tämä kasvisten käyttö sellainen asia on, että se opitaan jo ihan siellä kouluiässä ja jopa sen alle. Siksi on hyvä, että tähänkin asiaan kannustetaan. Sen lisäksi, että näillä tietysti rahoitetaan kuntien ta-loutta, kun kunnat näitä ruokahankintoja tekevät, ohessa on tällainen valistuskampanja näille hyville asioille, kotimaisen valkuaisen saannille ja kasvisten saannille. Valiokunnalla oli myös vähän huolia. Vaikka tämä luomulinjaus on jo vanha, pitkällinen linjaus — haluamme nostattaa Suomessa luomun osuutta kohti 20:tä prosenttia — ja meillä on huoli siitä, että luomun peltoviljelyn osuus on paljon suurempi kuin mitä varsinaisten tuotteitten osuus, niin siitä huolimatta emme haluaisi, että kävisi ainakaan niin, että kulutus lähtisi pois kotimaisesta ja siirtyisi vaikkapa muualla tuotettuun luomuun. Siksi haluamme, että esimerkiksi näitten kasvisten hankinnat olisivat erittäin sesonginmukaisia, ja haluaisimme, että EU:n päässä saataisiin mahdollisimman nopeasti valmiiksi päätöksenteko luomukasvihuonetuotannosta. Siellä nimittäin on sen tyyppinen ongelma, että meidän tuotantotapamme, joka on irti maasta,
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 rouva puhemies! Todella hieno asia, että luomua nostetaan ylöspäin ja luomumarkkinoita saadaan myös koulumaitotuen ja hedelmä- ja vihannestuen kautta vietyä eteenpäin. tietenkin aina, kun on tuki kyseessä, itselleni täytyy varmistin poistaa, että onhan näin, että tämä tuki ei valu sitten kaupan katteisiin vaan tästä jää sitten viljelijällekin jotain ja saadaan myös luomumarkkinoita sitä kautta parannettua. Itse tämä hevi-linjaus on aivan hyvä, minkä valiokunta on tässä laittanut esille, että panostetaan laadukkaisiin kotimaisiin tuotteisiin ja myös katsotaan kotimaisen elinkeinon puolelta niin sesonkituotteita, lähituotteita kuin myös kuljetusmatkaa. Tähän liittyy hyvin vahvasti, kuten on tässä mietinnössä myös valiokunnan näkökulma, julkinen hankintalaki, joka on juuri uudistunut. Näkisin, että tämä toisi lisää pontta myös sinne kuntiin kuntien julkiselle sektorille, että käytettäisiin enemmän paikallisia, koska julkisessa hankintalaissa meillä on mahdollista innovatiivisuuden kautta työllisyys, ympäristö ja muut näkökulmat huomioon ottaen hyödyntää paikallisten
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa puhemies! Pari huomiota tähän EU:n koulumaito- ja kouluhedelmätukiasiaa koskevaan maa- ja metsätalousvaliokunnan yksimieliseen mietintöön. Valiokunnalle toimitetusta selvityksestä on käynyt ilmi, että suomalaisten kasvisten ja hedelmien kulutus on huomattavasti matalampaa kuin mitä terveyden kannalta on toivottavaa. Siksikin valiokunta pitää erittäin myönteisenä, että nyt käynnistetään koulujakelutuki, joka kattaa perinteisen koulumaidon lisäksi myös kasvisten, hedelmien ja marjojen jakelun. Ministeri Tiilikaisen esityksestä koulumaitotukea tullaan nyt painottamaan myös luomumaidolle. Tämän päätöksen taustalla on valtioneuvoston periaatepäätös kestävien ympäristö- ja energiaratkaisujen edistämisestä julkisissa hankinnoissa. Tässä linjauksessa suositellaan luomulle 20 prosentin osuutta vuoteen 2020 mennessä, eli myös julkisissa keittiöissä tarjotusta ruoasta tulee olla luomua 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Esityksessä onkin pidetty johdonmukaisena, että luomun käyttöä edistetään myös koulujakelujärjestelmän mahdollistamissa puitteissa. Tukitasoista on tarkoitus säätää valtioneuvoston asetuksella. Tällöin voidaan myös arvioida tarkemmat tuotekohtaiset vaikutukset sekä luomun ja tavanomaisen rinnakkaiselo tässä asiassa.
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-16 Puheenjohtaja Kalmari esitteli hyvin tämän yksimielisen mietinnön, mutta haluan korostaa joitakin asioita vielä. Asiantuntijakuulemisessa kävi ilmi, että suomalaisten kasvisten sekä hedelmien kulutus on huomattavasti matalampaa kuin mitä terveyden kannalta on toivottavaa — tätähän myöskin puheenjohtaja Kalmari esittelypuheenvuorossaan korosti. on pidetty tarpeellisena, että Euroopan unionin niin sanottu kouluhedelmäohjelma otetaan käyttöön myös Suomessa. On siis erittäin hyvä, että nyt käynnistetään koulujakelutuki, joka kattaa koulumaidon lisäksi myös kasvisten, hedelmien ja marjojen jakelun. Valiokunta korostaa myös sitä, että Suomen koulujakelujärjestelmällä tulee edistää paikallisten tuotteiden käyttöä. Sitten on pakko nostaa esille myöskin se, että me pitkään keskustelimme valiokunnassa tietenkin siitä, että kun tätä luomumaitotukea huomattavasti nyt korotetaan, niin siitä on kuitenkin sitten seurauksena se, että rajallisen tukimäärän lisäksi voimakas kohdentuminen luomutuotteille voi johtaa siihen, että jaettavia tuotteita on määrällisesti vähemmän kuin aikaisemmin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-16 puhemies! Kiitoksen sana myös hyvästä, ytimekkäästä esittelystä, minkä valiokunnan puheenjohtaja tästä aiheesta kävi täällä. Muutamia huomioita kuitenkin. Vaikka tämä on edistysaskel luomulle, niin pitää myös pysyä niissä realiteeteissa, mitä tämä voi myös tuottaa. Ja on nyt todettava, että luomutuotanto, joka ehkä ympäristönäkökulman ympäristönäkökulman huomioon ottaen on suositeltavampaa, ei ravintoarvoiltaan ole yhtään sen kummallisempaa kuin normaalistikaan tuotettu elintarvike. Jos jotakin tässä on huonoa, niin se, että tämä kuihduttaa nyt maitotuotteiden kouluruokailuun käytettävyyttä. Eli kun tässä on mukana vain nestemäiset maitotuotteet eli piimä ja maito, niin tämä tavallaan kaventaa nyt näitä näitä mahdollisuuksia, että meillä voisi olla juustoja ja jukurtteja tämän piirissä, koska niitäkin lähituotannossa, enemmänkin, tuotetaan. Eli tämä kaventaa tätä tuotesortimenttia, ja kun luomumaitotuotantolaitoksia on Suomessa, voisiko sanoa, melko vähän, niin tämä tavallaan alueellisestikin vääristää vähän eri tuotantosuuntien ja eri alueiden maidontuottajien asemaa ja erityisesti meijeripuolella. Hyvää tässä on se, niin kuin tässä monessa puheenvuorossa on jo tuotu esille, että nyt nämä kausituotteet toivottavasti ovat kotimaisia: eihän tämä direktiivi millään lailla velvoita siihen, mutta uutta hankintalakia oikein tulkiten, niin kuin edustaja Pirttilahti toi esille, me pystymme kyllä suuntaamaan, jos me otamme vaikkapa hiilijalanjäljen kriteeriksi, kuinka kuinka kunnat tekevät näitä päätöksiä. Mutta se, että luomuun siirrytään näin voimakkaassa määrin ja ohjaavasti, tarkoittaa sitä, että jos halutaan pitää nykytasoinen kouluruokailu ja siirrytään luomuun, kuntien kustannukset tulevat kasvamaan joiltakin osin eli maksumies on se kunta ja kuntalaiset. Mutta ehkä me haluamme ja kunnissa halutaan siitä huolimatta, että luomua edistetään,
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-16 Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen tavoitteena on edistää luomu- ja lähiruokaa, ja tämäkin hallituksen esitys tukee sitä. Valiokunta korosti mietinnön eräässä kohdassa sitä, että täytyy edistää paikallisten ja alueellisten tuotteitten asemaa tässä jakeluketjussa, mikä liittyy kouluihin.