samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-06 Rahaa käytetään työttömien lyhytkestoiseen ja tutkinnon osaan tähtäävään koulutukseen sekä muihin työllistymisen edistämistoimiin. Rahaa kohdennetaan aloille, joilla on akuutti osaajapula. Näitä ovat muun muassa rakennus- sekä sosiaali- ja terveysala. Lisäksi niin sanottuja koodareita koulutetaan lisää. Lisäksi hallitus osoittaa Talent Boost ‑toimenpideohjelmaan 5 miljoonan euron rahoituksen. Ohjelman tavoitteena on vahvistaa osaajien saatavuutta kasvualoilla ja yritysten ja kansainvälisten osaajien kohtaantoa tukien maahanmuuttajien työllisyyttä ja yritysten työvoimatarpeisiin vastaamista. Edustaja Uotila väitti, että tutkimus- ja kehittämismenot ovat polkeneet paikallaan. Edustaja Rinne myös väitti, että hallitus on leikannut tutkimuksesta. Ehkä muisti on lyhyt, tai se on rajoittunut. Jotkut luottavat Tilastokeskuksen tutkimuksiin, kuten myös minä. Tilastokeskuksen mukaan tutkimuksesta on leikannut viime hallitus. Tutkimus- ja kehitysrahoitus laski yhtäjaksoisesti 7 miljardista 6 miljardiin euroon opposition hallitessa vuosina 2011—2015. Neljässä vuodessa rahoituksesta katosi siis yli miljardi euroa. Tutkimus- ja kehitysrahoituksen menot löysivät noususuunnan vuonna 2017. Kasvu vahvistuu nyt, kun Suomi on saatu kuntoon. Tutkimus- ja kehitysrahoitus on myös ylittänyt jo vuoden 2015 tason. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot olivat Tilastokeskuksen mukaan 6,2 miljardia euroa vuonna 2017. Menot nousivat edellisvuodesta 247 miljoonaa euroa. Kasvua oli kaikilla sektoreilla: yrityksissä 3 prosenttia, julkisella sektorilla 8 prosenttia ja korkeakouluissa 5 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna. Tutkimusmenojen viiden vuoden mittainen supistuminen päättyi, edellisen kerran kasvua kirjattiin vuonna 2011. Vuonna 2018 tutkimus- ja kehittämismenojen arvioidaan kasvavan edelleen noin 140 miljoonalla. Poliisitoimen toimintamenoihin myönnetään lisäystä 2,7 miljoonaa euroa. Tämä lisäys johtuu heinäkuussa pidetyn päämiestapaamisen ylimääräisistä kustannuksista poliisille. Haluan kuitenkin huomauttaa, että poliisilla ei ole jatkossakaan ennakkoon rahaa tällaisia tapahtumia varten, vaan rahoitus tulee ilmeisesti tällä tavoin taannehtivasti. Samanlainen tilanne saattaa olla myös Rajavartiolaitoksella, jolle myönnetään nyt 670 000 euroa lähes samoin perustein. Arvoisa rouva puhemies! Kehitysyhteistyöhön ehdotetaan 2:ta miljoonaa euroa, ja Metso-ohjelman toteuttamista ehdotetaan vahvistettavaksi 3 miljoonan lisämäärärahalla. Nämä ovat oikeansuuntaisia lisäyksiä mutta eivät tietenkään riittäviä. Myös veteraanien kuntoutukseen ja kotiin vietäviin palveluihin tulee 19,3 miljoonan korotus. Tämä on oikein, vaikka tulee monelle jo liian myöhään. Viimeisenä asiana haluan tuoda esiin vielä tiet. Perusväylänpitoon ehdotetaan yhteensä 46 miljoonan euron lisäystä tasoristeysten turvallisuuden parantamiseen, teiden talvikunnossapidon parantamiseen, korjausvelan vähentämiseen ja riista-aitojen rakentamiseen. Tätä on odotettu tuolla harvaan asutulla alueella jo jonkin aikaa. Nyt hallitus on huomioinut, että koululaisten pitää päästä kouluun, maidon meijerille ja puun tehtaalle myös talvella.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 tyytyväinen siihen, mitä äsken kuulin, mitä sanottiin, sen takia, että nyt edustaja Zyskowicz ei todellakaan enää rehvastellut 120 000 työpaikalla vaan puhui huomattavasti pienemmistä summista. Sinänsä en lähde kiistelemään siitä, kuinka monta työpaikkaa kiky-sopimus toi tai kuka sen aikaansai tai miksi se tehtiin tähän maahan, siitähän me voisimme kiistellä koko illan, mutta se, mikä on tosiasia, on se, että kilpailukykysopimus on varsin epätasa-arvoinen. Se kohtelee siten ainoastaan yksiä ihmisiä, kuten edustaja Zyskowicz’kin äsken sanoi ja myönsi. Mutta kuntapäättäjälle — jos sallitte, että tässä salissa sanoo pari sanaa kuntapäättäjän asemasta — kilpailukykysopimus oli katastrofi. Miksi? Siksi, että veromarkat menetettiin näitten kesälomarahojen seurauksena. Sellaisilla paikkakunnilla, missä oli paljon julkisen puolen työntekijöitä, verorahat pienenivät, ja niitä ei kukaan kompensoi, ja se vaikuttaa koko siihen kunnan talouteen ja kunnan talouden hoitamiseen. Se tarkoittaa hyvin monessa kunnassa tällä hetkellä sitä, että veroäyriä on kunnallisveron osalta nostettava. Eli mikä on se vaikutus sitten muihin ihmisiin ja tietysti myöskin niihin ihmisiin, jotka ovat kilpailukykysopimuksen toimenpiteiden alaisuudessa? Jos valtionverotusta lievennetään, niin sitten kuitenkin toisella puolella joudutaan nostamaan kunnallisverotusta, joka koskee joka ikistä kuntalaista, joka siellä saa jonkinnäköistä toimeentuloa. Sen sijaan valtionveron puolella helpotus ei koske jokaista kuntalaista, koska jokainen kuntalainen ei yllä valtionveron tasolle. Nämä ovat niitä asioita, että mitalilla on monesti useampia eri puolia. Sen määrän, mikä on saatu työpaikkoja nyt luotua, olisi pitänyt nostaa meidän verotuloja, myöskin kunnallisverotuloja, huomattavasti enemmän kuin mitä se on nyt pystynyt nostamaan. Toivoisin, että me uskaltaisimme katsoa yhteisesti totuutta silmiin. Jos nyt puhutaan esimerkiksi aktiivimallista, niin ei 18 tuntia työtä kolmessa kuukaudessa nosta kenenkään ihmisen sosiaalista tasoa eikä vähennä kunnan sosiaalimenoja, ne pysyvät aivan samanlaisina. Mitä sitten taas tulee tähän irtisanomissuojan heikentämiseen, niin tässä kohdassa on todellakin pakko sanoa, että minun matematiikkani on niin yksinkertaista, että jos yksi sanotaan irti ja toinen otetaan tilalle, niin Seitamon opetuksen mukaan se lopputulos on plus miinus nolla. Ei tule yhtään uutta työpaikkaa, mutta toki ei vähenekään yksikään työpaikka.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 kokonaistyöllisyys on parantunut maassamme yli 100 000 työntekijällä ja se on erinomainen asia. Jotta meidän ei todellakaan tarvitsisi viettää koko iltaa tässä salissa, niin en lähtenyt esittämään tarkkoja lukuja siitä, että mistä eri komponenteista tämä kokonaistyöllisyyden parantuminen on johtunut ja mikä on ollut eri toimenpiteiden vaikutus tähän lopputulokseen. Halusin kuitenkin, kun kilpailukykysopimuksen onnistuneisuutta arvioidaan, kertoa sen, että olemme varmaankin yksimielisiä siitä, että se on johtanut ainakin tuhansien työttömien työllistymiseen Suomessa ja että ekonomistien arvioiden mukaan puhutaan noin 30 000 henkilöstä. Eli tällä halusin vain osoittaa, että kilpailukykysopimus on työttömien kannalta toiminut toivotulla tavalla, ja työllisyyden parantaminen kilpailukyvyn kohentumisen myötähän oli kilpailukykysopimuksen keskeinen tavoite. Mitä sitten tulee tähän lomarahaleikkaukseen, niin pidän, kuten jo totesin, epäoikeudenmukaisena sen kohdistamista vain julkiseen sektoriin ja käytännössä lähinnä naisvaltaisille aloille. Edustaja Tolppanen voi kysyä Riku Aallolta ja muilta miesvaltaisten ammattiliittojen johtajilta, tämä lomarahaleikkaus kohdennettiin vain julkiselle sektorille ja käytännössä juuri naisvaltaisille aloille. Mitä sitten tulee näihin verotuloihin, niin luulen, että verotulotilastot ovat sen verran tuoreita, että kovin pitkälle meneviä johtopäätöksiä kilpailukykysopimuksen vaikutuksesta verotuloihin ei vielä voida tehdä, mutta kiistän sen, että se olisi ollut kuntien kannalta katastrofi. Edelleen edustaja Tolppanen totesi, että se, että ihminen on 18 tuntia töissä kolmen kuukauden aikana, ei ole mikään kunnon työllistyminen, enkä sitä väitäkään. Sen sijaan väitän, että 18 tuntia töissä on parempi kuin nolla tuntia töissä. Näillä näkökohdilla halusin vastata edustaja Tolppaselle.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Käytännössä väliyhteisö tarkoittaa tässä yhteydessä pöytälaatikko- tai holding-yhtiötä. Kyseessä on tärkeä laki ja mahdollisesti taas yksi menetetty mahdollisuus suitsia verovälttelyä ja aggressiivista verosuunnittelua. Väliyhteisösääntelyllä voidaan, jos se tehokkaasti toteutetaan, puuttua aggressiiviseen verosuunnitteluun sekä hillitä valtioiden välistä verokilpailua. Suomen tämänhetkinen väliyhteisölaki sisältää aukkoja ja uudistusta todella kaivataan. Myönteistä hallituksen esityksessä on, että se poistaa erityistä verohuojennusta koskevan poikkeuksen. Hyvää on myös se, että lakia voidaan soveltaa, jos suomalainen määräysvalta väliyhteisössä on vähintään 25 prosenttia, kun nykyisin rajana on 50 prosenttia. Toisaalta hallituksen esitys sisältää puutteita, aivan kuten edustaja Harakka äsken hyvin kuvaili. Hallituksen esitystä on myös oleellisesti heikennetty alkuperäisestä hallituksen esitysluonnoksesta, ja se on suuri pettymys. Vielä lakiluonnoksessa edellytettiin, että toiminta eli sijoittautuminen toisessa valtiossa on merkittävää, jotta laki ei soveltuisi, mutta nyt tämä kirjaus on poistettu. Eli tilanne säilyisi entisenlaisena, nykyisenlaisena eli huonona. Myös haitallista verokilpailua ruokkivaa, Eta-maiden ulkopuolella sijaitseviin tytäryhtiöihin sovellettavaa tomialapoikkeusta, on laajennettu oleellisesti. Esityksen mukaan esimerkiksi teollisuus, laivanvarustus ja myös monet muut palvelut olisivat soveltamisen ulkopuolella. Käytännössä loivennukset saattavat johtaa siihen, että laki on tulevaisuudessakin yhtä aukkoinen ja tehoton kuin tähän asti. EU- ja Eta-alueella sijaitsevia ulkomaisia yhteisöä koskeva poikkeus mahdollistaa taloudelliseksi toiminnaksi määriteltävän hyvinkin keinotekoisia järjestelyitä. Lakiesitys on siis joiltain osin hieman eteenpäinmenoa, mutta ei läheskään riittävästi. Jos ministeri olisi täällä paikalla — mitä hän ei valitettavasti ole, vaikka kyseessä on merkittävä laki — niin kysyisin häneltä: Miksi? Miksi ihmeessä lakiesitys on tällä tavalla vesitetty alkuperäisestä luonnoksesta? Toivottavasti saamme tähän jossain vaiheessa vielä vastauksen, mutta ainakin toivon, että valiokuntatyössä tätä asiaa käsitellään erittäin huolellisesti, sillä aggressiivisen verosuunnittelun ja haitallisen verokilpailun torjumisen tulee olla kansallinen prioriteetti niin tässä kansallisessa lainsäädännössä kuin Suomen EU-vaikuttamistyössä ja kansainvälisessä vaikuttamistyössä. Valitettavasti näin ei Sipilän hallituksen aikana tunnu olevan.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 kuin aikaisemminkin on tullut ilmi, niin kyllähän tämän lakiesityksen suurin ongelma liittyy siihen, että näitä toimenpiteitä tai niiden vaikutuksia ei voida kyllä perustella sen paremmin tilasto- kuin tutkimustiedollakaan. Sen sijaan, mistä enemmän on näyttöä, nämä esitykset kylläkin heikentävät ihmisten irtisanomissuojaa, lisäävät työelämän epävarmuutta sekä jäykistävät työmarkkinoita vähentämällä halukkuutta työpaikan vaihdoksiin. Arvoisa puhemies! On helppo yhtyä siihen, mitä edustaja Paatero tuossa edellä totesi. Otan nyt vaan vielä yhden asian esille täältä liittyen tähän koeajan pidentämiseen. Todella myös sitten julkisella puolella työnantajan olisi siis mahdollista pidentää koeaikaa esimerkiksi sellaisissa tapauksissa, että viranhaltija on ollut vaikkapa perhevapaalla koeajan aikana, ja tämän takia oltaisiin pidentämässä sitten koeaikaa. Jokainen ymmärtää, kun puhutaan naisvaltaisista aloista, että ei tämä varmaan tasa-arvon kannalta nyt kovin hyvä signaali ole. Kun enemmänkin olemme yrittäneet viedä Suomea siihen suuntaan, että meillä työmarkkinoillakin tilanne menisi parempaan suuntaan, että olisimme tasa-arvoisemmassa asemassa, niin tällaisilla muutoksilla hallitus on kyllä taas vetämässä mattoa jalkojen alta esimerkiksi tuoreilta äideiltä.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-06 On jollakin tavoin käsittämätöntä se, että puhutaan toisaalla toista ja sitten kuitenkin ollaan tekemässä toisenlaisia päätöksiä ja lakiesityksiä, joilla ei mahdollisteta tätä miesten ja naisten tasa-arvoisuutta. Näin Miesten viikkona tietysti haluaisin korostaa miestenkin tasa-arvoisuutta tässä keskustelussa. Mutta niin kuin edustaja
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Tuossa edellisessä puheenvuorossa oli niin painokasta sanottavaa, että meinasi kuitenkin se tärkein unohtua eli se, että kannatan tätä edustaja Paateron tekemää esitystä, jotta tämä toinen lakiehdotus hylättäisiin. Arvoisa puhemies! Ehkä tähän voi vielä todella todeta sen, että jos meillä julkilausuttuna tavoitteena on — niin kuin olen kuullut, että kaikilla puolueilla on siihen suuntaan — että työelämästä pitäisi saada entistä tasa-arvoisempi, tasa-arvoisempi kuin se tänä päivänä on, niin se vaatii kyllä sitten erilaisia tekoja sen puolesta. Ja nyt on todella tilanne se, niin kuin edustaja Myllykoski hyvin totesi, että sanat ja teot eivät kyllä tässä hallituspuolueilla kohtaa. Toivoa sopii, että tämän myös sitten ihmiset muistavat, kun siirrymme ensi keväänä kohti vaaleja ja sitten ihmiset saavat päättää, minkälaisella politiikalla tästä sitten jatketaan eteenpäin. Ja toivon mukaan, arvoisa puhemies, koittaa vielä se aika, kun näissä työehdoissa ei aina mentäisi siihen suuntaan, että mitä pyritään heikentämään, vaan olisimme joskus myös sitten sillä puolella,
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 Kyllä mielestäni sitä kannattaa vakavasti pohtia. Itse olisin valmis viemään sitä jo eteenpäinkin. Samassa yhteydenotossa tuotiin esille myös kuntotarkastukset, joissa on vastaavan tyyppisiä tilanteita, eli ei ole oikein tietoa, kuka niitä milläkin tavalla tekee, ja silloin tietysti se jää hyvin paljon palvelua tuottavan kertomuksen varaan, mikä on hänen osaamisensa ja minkälaisesta tarkastuksesta on kyse. Itse olen opettaja ja olen esittänyt myös opettajille tällaista rekisteriä. Meillä ei itse asiassa ole tänä päivänä sellaista rekisteriä, mistä lapsen, koululaisen vanhemmat taikka isommat koululaiset tai lukiolaiset voisivat varmistaa esimerkiksi oman opettajansa pätevyyden. Meillä ei tällä hetkellä Suomessa valvota esimerkiksi sitä, minkälaisella koulutustaustalla ollaan opettajan tehtävissä. Voidaan tehdä pitkiäkin sijaisuuksia ja olla epäpätevänä opettajan tehtävässä. Kyllä olisi oikeus ja kohtuus, että niissäkin olisi rekisteri, josta voisi katsoa. Olen itse tehnyt jo aikoja sitten esityksen opettajan ammattinimikkeen suojaamisesta niin, että se olisi käytössä vain niillä, jotka ovat koulutuksen siihen työhön saaneet. Se on yksi vaativimpia tehtäviä ja tärkeitä tehtäviä, joissa koulutus tulee kyllä nopeastikin näkyviin erityisesti silloin, kun oppilaissa on niitä, jotka tarvitsevat erityistä tukea tai tarvitsevat jotain muutakin apua kuin sitä tavallista koulun arkea. Arvoisa puhemies! Annan kyllä itse vahvan tuen tälle ammattipätevyysrekisterille myös nuohouspalveluiden osalta. Olisi hyvä, että tällaisissa asioissa voitaisiin varmistaa pätevyys rekisterin kautta ja näin tilaaja tietäisi saavansa sitä, mitä oli tilaamassa.
Puhuja: Juho Eerola
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-06 ja näyttövelvollisuus ja niin edelleen. Lisäksi mietinnössä ehdotetaan tähän sääntelyyn selkeytyksiä ja moninaisen terminologian täsmennyksiä. Oikeusturvanäkökohtien kannalta tärkeitä ovat myös rangaistussäännöksiin tehtävät tarkennukset. Hallintovaliokunta tässä mietinnössä korostaa, että tietosuojasääntelyn soveltamista helpottamaan tulee olla tarjolla ymmärrettävää ohjeistusta ja erinäistä ymmärrettävää neuvontaa myöskin. Lisäksi meidän valiokunta katsoo, että resurssien riittävyyttä tietosuoja-asetuksen täytäntöönpanoon tulee seurata oikein aktiivisesti ja tarpeen vaatiessa sitä pitää myöskin olla mahdollista tarkistaa. Henkilötietojen suojan toteutumisen ja valvonnan tehokkuuden kannalta on erinomaisen välttämätöntä, että Tietosuojavaltuutetun toimiston resurssien riittävyys taataan myöskin jatkossa. Lakiehdotus sisältää myös muutosehdotukset eduskunnan valtiopäivätoimintaa ja ylimpiä laillisuusvalvojia koskevien valtiosääntöoikeudellisten huomautusten osalta. Perustuslakivaliokunta on myöskin edellyttänyt, että hallintovaliokunnan on siirtymäsäännöksin varmistettava, että henkilötietojen suojaa koskevan yleislainsäädännön soveltamisala on kattavaa myös ennen poliisidirektiivin eli rikosasioiden tietosuojadirektiivin toimeenpanoon liittyvän lain voimaantuloa, mikäli tietosuojalakiehdotus hyväksytään sitä. Arvoisa puhemies! Tässä olisi vaikka kuinka paljon tähän mietintöön liittyen vielä kerrottavaa ja näin, mutta luulen, että tässä on nyt tullut tärkeimmät ja suurin osa kuulijoista on ihan tyytyväisiä.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 rouva puhemies! Kyseessä on siis lakialoite laiksi tuloverolain muuttamisesta. Tässä aloitteessa ehdotetaan, että toiminimiyrittäjä saa vähentää verotuksessa vuosittain korkeintaan 400 euroa liikunta- ja kulttuuritoiminnasta aiheutuneista kuluista. Yritysmuoto asettaa yksinyrittäjät eriarvoiseen asemaan hyvinvoinnin ja työssäjaksamisen tukemisessa. Osakeyhtiössä ja henkilöyhtiössä työtä tekevä yrittäjä voi maksaa itselleen rahapalkkaa ja luontoisetua. Halutessaan hän saa omaehtoisen kulttuuri- ja liikuntatoiminnan rajatusti verovapaasti, kuten muutkin yrityksen työntekijät. Yrittäjä on palkansaajiensa kanssa samalla viivalla. Liikkeen- tai ammatinharjoittaja eli niin sanottu toiminimiyrittäjä ei voi olla itsensä työntekijä ja näin ollen palkansaaja. Siksi omaehtoisen liikunta- ja kulttuuritoiminnan kustannuksetkaan eivät voi olla hänen osaltaan verovapaita. Toiminimiyrittäjä vastaa itse yrityksensä toiminnasta, jolloin hyvinvoinnin ja jaksamisen merkitys korostuu. Kansantalouden rahavirroissa yksinyrittäjän tuloverotuksessa vähennyskelpoinen seteliosto ei jäisi pelkäksi tappioksi verotuotoissa. Yrittäjä maksaa setelipalvelun tuottajalle tilauksestaan, ja setelintekijän liikevaihto kasvaa. Liikuntasetelin käyttäessään yksinyrittäjä ostaisi palvelun yritykseltä, joka tulouttaa saamansa setelit liikevaihtoonsa ja maksaa siitä tuloveron, ja setelillä palvelun ostaneen yksinyrittäjän tavoitteena on kohentuneen työkyvyn myötä kasvattaa liikevaihtoaan. Työn muutoksessa on huolehdittava työkyvyn ylläpitämisestä. Tämän on koskettava myös lähes 200 000:ta yksinyrittäjää. Yksinyrittäjien merkitys yhteiskunnalle, taloudelle ja työllisyydelle kasvaa. Yksinyrittäjät tarjoavat työtä toisille yrityksille sekä työllistävät itsensä ja kasvaessaan muitakin. Liikunta- ja kulttuurisetelin mahdollistaminen toiminimiyrittäjille olisi merkittävä teko yrittäjien hyvinvoinnin ja työkyvyn tukemiseksi. Yksinyrittäjät toimivat usein itseään säästelemättä jaksamisen äärirajoille, ja myös itsestään huolehtimisesta pitää kantaa huolta, ja tähän tarvitaan kannusteita. Siihen tämä verovähennysoikeus kulttuuri- ja liikuntasetelien osalta on paikallaan. Tämän aloitteen allekirjoittajina on lisäkseni kolme kollegaa: edustaja Heikkinen, edustaja Pakkanen ja edustaja Pirttilahti. Tässä lakiesityksessä esitämme, että eduskunta hyväksyy seuraavanlaisen lakiehdotuksen. Laki tuloverolain muuttamisesta 30 b § Yrittäjän liikunta- ja kulttuurivähennys, joka kuuluu näin: ”Liikkeen- tai ammatinharjoittaja, joka harjoittaa yritystoimintaa toiminimellä, saa vuosittain vähentää korkeintaan 400 euroa omaehtoisesta liikunta- tai kulttuuritoiminnasta aiheutuneista kuluista. Tässä momentissa kulttuuritoiminnalla tarkoitetaan käyntiä museossa, teatterissa, oopperassa, elokuvateatterissa, konsertissa, taidenäyttelyssä tai muussa vastaavassa eri taiteenaloihin liittyvässä tapahtumassa tai tilaisuudessa. Kulttuuritoimintana pidetään myös käyntiä tiedekeskuksessa ja urheilutapahtumassa sekä osallistumista ohjatulle toiminnalliselle taidekurssille.”
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-28 Koulujen ja päiväkotien pitäisi olla paikkoja, joissa lapsi on aina yhdenvertainen muiden rinnalla. Ne ovat paikkoja, joissa heidät kohdataan ja heitä arvostetaan juuri sellaisina kuin he ovat, paikkoja, joissa on turvallista kokea epäonnistumisia sekä ilon hetkiä, ja paikkoja, joissa jokaisella on oikeus unelmoida ja katsoa huomiseen.
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Jokaisen lapsen pitää saada samat mahdollisuudet edetä opintiellä. Tästä me olemme olleet tässä salissa yhtä mieltä. Se on tasa-arvoisen koulutusjärjestelmän perusasia. Keskusta on esittänyt pienten lasten koulua keinoksi kitkeä osaamiseroja heti koulutaipaleen alusta. Tarvittaessa lapselle on siis annettava enemmän aikaa oppia, ja koulun alkutaipaleen pitää tarvittaessa joustaa lapsen mukaan. Tavoitteena on, että osaamiserot eivät kasva vaan ne saadaan kavennettua toisen luokan loppuun mennessä. Minä tervehdin ilolla myös muita puheenvuoroja, joissa esitettiin vaihtoehtoja koulutaipaleen alun kehittämiseen. Oppimisen pitäisi olla iloinen asia, eikä kenelläkään ole sen suurempaa iloa kuin pienellä lapsella. Koulusta pitääkin saada turvallinen ja mukava paikka, jossa oppiminen on helppoa ja siihen saa tarvittaessa tukea. Minä olen hiukan huolissani siitä, että koulunkäynti nähdään monesti enemmän velvollisuutena ja pakkona kuin ilonaiheena. Tähän meillä pitäisi löytää yhteisiä keinoja, miten ratkaista tämä tilanne — paras motivointi ja ilo kouluun uudelleen.
Puhuja: Sari Raassina
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-28 Reformeja on välttämätöntä tehdä silloin kun valittu malli ei toimi. On tärkeää myös, että jatkossa kykenisimme panostamaan kansantaloudestamme yhä suuremman osan koulutukseen. On tärkeää turvata korkea koulutustaso jatkossakin ja pyrkiä niihin tavoitteisiin, että korkeakoulutettujen määrä Suomessa jatkossa lisääntyy. Toivonkin, että nyt kuntatalouden parannuttua myös kunnat kiinnittävät huomiota koulupalvelupanostuksiin.
Puhuja: Pilvi Torsti
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 Viime keväänä hämäläislukiosta ylioppilaaksi kirjoittanut nainen kertoo Ylellä tänään, että hän joutui toisinaan odottamaan äitinsä ja isänsä palkkapäivää parikin viikkoa saadakseen tarvitsemansa koulukirjat. Ikävin muisto jäi lukion alussa olleesta kielitunnista: ”Viittasin, että ei ole kirjaa. Opettaja sanoi, että ilman kirjaa ei ole seuraavalle tunnille mitään asiaa. Siitä tuli sellainen olo, että kiva kun nolasit minut koko luokan edessä”, hän kertoo. ”Hieman häpesin siinä tilanteessa, kun tuntui, että on yksin ongelmansa kanssa.” Arvoisa ministeri, te vastaatte koulutuksesta, sivistyksestä ja tutkimuksesta. Meillä on nyt Roope Uusitalon johdolla maan parhaiden taloustutkijoiden arvio. Siinä pidetään keskeisimpänä koulutuskysymyksenä toisen asteen koulutuksen suorittamista ja esitetään keinona vakavasti harkittavaksi oppivelvollisuuden laajentamista. Roope Uusitalo ja Hanna Virtanen Etlasta ovat selvittäneet asiaa raportissa kattavasti myös kansainvälisesti. Suomi vertautuu tällä hetkellä oppivelvollisuuden pituudessa sellaisiin maihin kuin esimerkiksi Unkari. Uusitalo on myös todennut, että häntä hieman hävettää, kuinka viisi vuotta sitten he lähinnä tutkivat kustannuksia. Nyt he ovat tutkineet myös oppivelvollisuuden vaikutuksia ja päätyneet myös sen takia näihin suosituksiin. Kysynkin, ministeri: Mitä muita todisteita te vielä tarvitsette ja odotatte tämän tutkija-arvion jälkeen?
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-28 Ruotsista kuuluu järkyttäviä viestejä siitä, kuinka opettajien työajasta lähes puolet menee muuhun kuin varsinaiseen opetustyöhön, ja tällainen salakavala tauti on levinnyt myös Suomeen. Erilaiset hankkeet, projektit, raportoinnit ja arvioinnit vievät yhä enemmän opettajien työaikaa. Tällaiset tulisi karsia vain kaikkein välttämättömimpään ja turvata opettajille työrauha ja mahdollisuus tehdä sitä työtä, mihin he ovat saaneet koulutuksensa ja missä he ovat maailman parhaita. Sininen puolue on tulevaisuuden liike, joka toimii ratkaisukeskeisesti. Vaadimme ylioppilaskirjoitusten maksuttomuutta ja toimia lukiokirjakustannusten ratkaisemiseksi. Saimme myös ajetuksi läpi kielikokeilulain, jonka nojalla on mahdollista opiskella ruotsin asemesta jotain muuta kieltä. — Edustaja Arhinmäki, monessa kunnassa te vanhat puolueet, te mukaan lukien,
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Koulutusjärjestelmä tekee Suomessa valtavasti tasa-arvotyötä. Kouluissa tytöt ja pojat ovat lähtökohtaisesti samalla viivalla. Koulu on onnistunut, jos kaikilla on yhtä hyvät mahdollisuudet pärjätä perhetaustasta huolimatta. Järjestelmämme toimii, jos asuinpaikka ei muodostu kouluttautumisen esteeksi tai aseta opetustarjonnan tai opetuksen laadun perusteella oppilaita eriarvoiseen asemaan. Jo useamman vaalikauden kestäneet koulutukseen kohdistuvat leikkaukset ovat heikentäneet juuri niiden oppilaiden menestysmahdollisuuksia, joilla on jo muutenkin vaikeuksia opiskelun kanssa. Resurssipulan heikentäessä opetusta putoavat heikommat ensin kyydistä. Siitä perussuomalaiset ovat erittäin huolissaan. Toiset saavat valtavasti tukea ja kannustusta koulunkäyntiin kotoa käsin, toiset eivät ollenkaan, eivät yhtään. Koulutus periytyy tutkitusti, ja perheen sosioekonominen asema heijastuu kouluttautumiseen. Tähän kehityskulkuun meidän on puututtava välittömästi. Odotan hallitukselta korjaavia toimia koulutuksellisen tasa-arvon vahvistamiseksi mahdollisimman pian. Hallitus kerskuu talouskasvulla. Vaalikauden alussa tilannekuva oli vielä toinen. Nyt kun menee paremmin, pitää investoida koulutuksen ja Suomen tulevaisuuteen. Pelkät pienet korjausliikkeet eivät riitä, kun koulutuksesta on leikattu niin paljon ja pitkään.
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Tosiasioiden tunnustaminen on viisauden alku, ja hallituksenkin pitäisi rehellisesti katsoa tätä tilannetta, missä me elämme. Hallitus on itse tehnyt sellaisia leikkauksia, joilla lisätään juuri alueellisia eroja oppimisessa, ja itse vienyt esimerkiksi työttömien lapsilta täyden oikeuden päivähoitoon eli heikentänyt niitten lasten asemaa, jotka eniten tukea tarvitsevat. Te olette kasvattamassa teoillanne oppimiseroja. Minä erityisesti ihmettelen pääministeripuolue keskustaa, joka on puolustavinaan maaseutua ja Itä- ja Pohjois-Suomea, joissa se on vahva puolue. Teidän vahvoilla alueillanne, joilla on tietysti paljon kuntia, joiden taloustilanne on haastava, on viety kaikki hallituksen mahdollistamat leikkaukset läpi. Jos hallitus sanoo, että ryhmäkokoja saa kasvattaa ja päivähoito-oikeutta saa leikata, niin kepun kuntapäättäjät leikkaavat aina päivähoito-oikeudesta ja kasvattavat ryhmäkokoja. Tämä heikentää erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomen poikien oppimismahdollisuuksia. Oppimiserot vain kasvavat, ja suomalaisnuoret eriarvoistuvat. Katsokaa peiliin, Suomen Keskusta. Arvoisa puhemies! Hallituksen pitää varmistaa se, että koulutuspolitiikka on pitkäjänteistä ja tasa-arvoiseen oppimispolkuun panostetaan valtakunnallisesti — ei riippuen siitä, onko kunnalla rahaa vai ei ja mitkä ovat poliittiset voimasuhteet kunnassa. Siksi varhaiskasvatuksessa nyt pitää tehdä systemaattista työtä siinä, että saadaan olosuhteet kuntoon. Ja hallituksen pitäisi myöntää, että koulutusleikkaukset olivat virhe. Eli ryhmäkokoja pitää ensin pienentää. Pitää varmistaa, että opettajia saadaan riittävästi, jotta varhaiskasvatuslaki toimii. Sen jälkeen pitää miettiä, miten autetaan erityistä tukevia tarvitsevia. Ja siksi vihreät ovat esittäneet esiopetuksen laajentamista kaksivuotiseksi ja 5-vuotiaiden varhaiskasvatuksen maksuttomuutta. Mutta pitää myös muistaa, että nämä pitää rakentaa sellaisen yhteisön päälle, joka kykenee toimimaan, jossa on työrauha ja lastenhoitajat ja lastentarhanopettajat kokevat, että he kykenevät työskentelemään. Eli perusasiat ovat nyt hukassa. Professori Kari Uusikyläkin on varoittanut, että peruskoulua ja varhaiskasvatusta kehitetään nyt projektihankkeilla ja digihankkeilla mutta perustyölle ei anneta työrauhaa ja resursseja. Ne pitää saada kuntoon.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-28 Sitten kokoomus pyytää oppositiota kertomaan kokoomukselle, miksi ei kokoomuksen johdolla uudistettu koulutusta enempää viime kaudella. Ehkä teidän olisi syytä käydä näitä asioita läpi ihan siellä puoluetoimistolla tai teidän omissa kokoushuoneissanne. Sitten, mitä tulee tähän kokoomuksen ryhmäpuhujaan vielä, mitä se tarkoittaa, kun kokoomus sanoo, että pitää tunnustaa tehdyt virheet? Te olette tunnustaneet tehdyt virheet eli koulutusleikkaukset viime kaudella leikkaamalla vielä lisää koulutuksesta tällä kaudella — ainoa puolue Suomessa, joka on siihen pystynyt. Arvoisa puhemies! Tässä ministeri Grahn-Laasonen puhui varhaisen puuttumisen ja varhaiskasvatuksen merkityksestä, ja mielestäni hallitus onkin tehnyt yhden ainoan hyvän ratkaisun varhaiskasvatuksen osalta, ja se oli vaka-maksujen alentaminen. mikäli hallituksen tavoitteena on lisätä varhaiskasvatukseen osallistumista, niin millä logiikalla on johdonmukaista silloin rajata joidenkin lasten muodollista mahdollisuutta osallistua kokopäiväiseen varhaiskasvatukseen? Siitä linjasta ei tule johdonmukaista, ei millään, vaikka kuinka olisi spin doctoreita ja mainostoimistoja sitä miettimässä. Samaten, mikäli tavoitteena on parantaa varhaiskasvatuksen laatua, mikä järki on kasvattaa ryhmäkokoja, kun nimenomaan henkilöstön määrä ja henkilöstön jaksaminen ovat niitä tekijöitä, jotka suoraan määräävät sen, miten laadukasta suomalainen varhaiskasvatus on?
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-28 vi behöver också bli bättre på att se familjerna som en helhet, deras behov och bakomliggande omständigheter för att också eleverna ska kunna stödas på bästa möjliga sätt i skolan. Vi behöver skapa fungerande lågtröskelservice vid en lucka där familjen ses som en helhet. Nyt vaarana on valitettavasti, että maakuntauudistus vaikeuttaa tilannetta todella paljon, kun koulut ja sote-palvelut tulevat olemaan eri hallintotasoilla. Tämä lisää epätasa-arvoa kouluissamme. Miten hallitus aikoo pitää huolen siitä, että perheet, niiden tilanne ja tarpeet, paremmin huomioidaan kokonaisuutena? Miten varmistetaan, että maakuntauudistus ei vaaranna moniammatillista yhteistyötä kouluissa? Puhemies! Ministerit ovat puhuneet tänään paremmasta kuntataloudesta. Miksi ette samalla puhu maakuntauudistuksesta? Maakunnat nimittäin aloittavat toimintansa vuonna 2020 suurella budjettivajeella, ainakin Uudenmaan maakunta. Ettekö, pääministeri Sipilä, usko, että tulevaisuudessa joudutaan kattamaan tätä maakuntien vajetta siirtämällä määrärahoja kunnilta maakuntiin? Julkinen talous on kokonaisuus
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-02-28 Tällä hetkellä kaksi kolmasosaa näistä päivähoidon ammattilaisista, lastentarhanopettajista, on sosionomitaustaisia ja vain yksi kolmasosa yliopistotaustaisia. On pelätty, että tämä uudistus entisestään tulee lisäämään tarvetta yliopistotaustaisille lastentarhanopettajille ja toisaalta pahentamaan sitä pulaa, mikäli sitten nämä ammattikorkeakoulu-taustaiset eivät ole enää päteviä näihin lastentarhanopettajan paikkoihin. Onko hallitus huomioinut tämän, että jo tällä hetkellä on valtava pula näistä ammattilaisista ja tämä uudistus saattaa entisestään vain lisätä työntekijäpulaa? Ja toisaalta, millä tavalla me ylipäätänsä tulemme varmistamaan sen, että tulevaisuudessa lastentarhanopettajan ammatti on sellainen, joka houkuttelee alalle nuoria? Jos meillä on ylisuuret lapsiryhmät, joissa ei pysty toteuttamaan laadukasta ja oman etiikan mukaista varhaiskasvatusta, niin on aivan selvää, että nuoria ala ei tule enää kiinnostamaan. Mitä hallitus aikoo tehdä, että tulevaisuudessa alalle on yhtä lailla tulijoita kuin on ollut aiempina vuosina?
Puhuja: Tuomo Puumala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Tässä on hienoja asioita sanottu suomalaisen koulutuksen tarinasta, niihin voi yhtyä. Ehkä vähemmän hienoa on se syyllisten etsiminen, mihinkä tässäkin keskustelussa on taas valitettavasti päästy. Tämä keskustelu sen sijaan koulutuksen tilasta on kyllä valtavan tervetullutta, jos siinä etsitään ratkaisuja ja katsotaan eteenpäin ja tulevaisuuteen. Väittäisin, ja puolustan sillä tavalla vähän poikkeuksellisesti tuota edellistäkin hallitusta, että vaikka siellä rajusti leikkasitte perusopetuksesta, niin ongelmat, mitä me nyt näemme suomalaisessa perusopetuksessa, ovat syntyneet jo ennen tätä hallitusta ja jopa jo ennen edellistä hallitusta. Ne muutokset ovat tapahtuneet suomalaisessa yhteiskunnassa: levottomuus oppilaissa on kasvanut, keskittymiskyvyn puute on suurempaa, jopa lukemisessa on vaikeuksia vielä toisen asteen koulutuksessakin. Näihin kysymyksiin meidän pitää nyt yhdessä pystyä tässä salissa, toivottavasti jopa jo tässä keskustelussa, löytämään ratkaisut. Keskusta on omaa malliansa esitellyt, mitä edustaja Parviainen tuossa esitti, ja kannustan myös muita puolueita samaan.
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 oli ratkaisevassa asemassa päättämässä niistä säästöistä. Miten te kehtaatte siitä nyt sitten demareita syyttää? Mutta, arvoisa puhemies, ydinjuttu on se, mitä Puumalan kanssa nyt haemme. Meillä on tietynlainen hätätila nyt: jos keskiasteella ammatillista koulutusta suorittavista 25 prosenttia jättää sen kesken
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-28 On todella hienoa, että tämä koulutusvälikysymys nyt antaa meille mahdollisuuden todella keskittyä myös sisältöihin ja keskustella niistä. Oppivelvollisuusiän nostoa on todella esitetty nyt monelta taholta. Tässä juuri lueskelin myös tätä taloustieteen arviointineuvoston raporttia, ja siellä melko varovaisesti todetaan, että se saattaisi olla ratkaisu ongelmaan, siitä saattaisi olla pitkällä saattaisi olla pitkällä aikavälillä suurempia hyötyjä kuin kustannuksia. Oppivelvollisuusiän nosto on kuitenkin mekaaninen ratkaisu todella monisyiseen ongelmaan. Meidän yhteinen tavoitteemme on se, että yhä useampi nuori suorittaisi vähintään toisen asteen koulutuksen, mutta meidän pitäisi pohtia niitä ratkaisuja, jotka luovat edellytyksiä suorittaa toinen aste ja vähentävät keskeyttämistä. Omasta mielestäni niiden edellytyksiä luodaan erityisesti peruskoulussa. Jollei sinä aikana niitä kyetä luomaan,
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-02-28 puhemies! Vihreät ovat esittäneet varhaiskasvatuksen aikaistamista 5-vuotiaisiin ja oppivelvollisuusiän pidentämistä 18 vuoteen. Käytännössä siis halutaan pidentää jonkinlaista oppivelvollisuutta 3—4 vuotta maksaen 200 miljoonaa euroa vuodessa. Kyllä kansalaisilta kysyisin ensinnäkin, haluatko ylipäätään, että Touko Aalto kasvattaa lapsesi. Punavihreät haluavat ylipäätään tehdä nämä ja lisäksi perua koulutusleikkaukset, aktiivimallin, purkaa kaikki indeksijäädytykset, ryöstää Sitran kassan, palauttaa lomarahat, hoitaa hoitajamitoituksen, lisätä ilmastorahoitusta ja kehitysapua, perua autoveron kevennykset, muuttaa EU-politiikan ja sulkea Nato-oven
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-28 ja perua niitä tehtyjä koulutusleikkauksia, jotka ovat vieneet näiltä kauniilta puheilta pohjaa ja johtaneet tilanteeseen, jossa sukupuolten väliset oppimiserot ovat Suomessa OECD-maiden suurimmat. Perheen tulot, asuinpaikka ja koulutustausta vaikuttavat yhä enemmän lasten koulutusmenestykseen. Joka kahdeksas poika ei osaa lukea kunnolla peruskoulun jälkeen, ja 620 000 henkilöä on ilman toisen asteen koulutusta. Kun kuuntelee opetusministeriä, jää vaikutelma, että hallitus elää täysin toisenlaisessa todellisuudessa kuin muu Suomi. Kun kuunteli kokoomuksen ryhmäpuheenvuoroa, jäi vaikutelma, että ylimielisyys on sumentanut näkökyvyn ihmisten arkeen eivätkä korvatkaan kuuntele.
Puhuja: Eeva-Johanna Eloranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 Kolmen viime vuosikymmenen aikana Suomesta on kadonnut yli 600 000 työpaikkaa, joihin on riittänyt pelkkä perusasteen koulutus. Peruskoulun varassa olevien työllisyys onkin pudonnut niin, että vain 40 prosenttia heistä on töissä. Pelkän peruskoulun käyneet ovat töissä vain puolet työiästään. Perusasteen koulutuksen varassa Suomessa on huikea määrä, yli 600 000 työikäistä, ja edelleen jokaisesta ikäluokasta noin 10 000 nuoren opinnot päättyvät peruskouluun. Tämä on erittäin suuri yhteiskunnallinen ongelma, ja onkin ihan välttämätöntä, että me turvaamme jokaiselle nuorelle vähintään sen toisen asteen tutkinnon, eikä se riitä, että meillä on näitä koulutuspaikkoja tarpeeksi, vaan meidän pitää myöskin taata, että se tutkinto tulee suoritetuksi.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-28 Edustaja Elomaa otti perussuomalaisten ryhmäpuheenvuorossa esille ryhmäkokojen vaikutuksen oppimistuloksiin. Tämän lisäksi suurta huolta kouluissa aiheuttaa erityisopetuksen kasvanut tarve. Erityisopetuksessa siirryttiin muutama vuosi sitten käytäntöön, jossa oppilaiden tarvetta erityiseen tukeen arvioidaan vuosittain. Se on johtanut pienryhmien vähenemiseen ja erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden sijoittamiseen tavallisiin perusopetusryhmiin. Arvoisa puhemies! Ryhmäkoot ovat siis kasvaneet ja varsinkin poikien oppimisvaikeudet lisääntyneet kuntien joutuessa kamppailemaan kutistuvien opetusresurssien kanssa. Koko luokan opetus kärsii, jos opettajan aika kuluu vaikeista ongelmista kärsivän erityisoppilaan auttamiseen. Se lisää opettajan kuormittumista ja johtaa lisääntyneisiin sairauspoissaoloihin.
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa rouva puhemies! Eriarvoistumisen syyt ovat syvällä, ja ne ovat aika moninaiset. Ja niin kuin täällä keskustelussa on todettu, tämä on todella meidän yhteinen asia, kaikkien yhteinen asia, että jatkamme hyvällä, laadukkaalla koulutuksen tiellä Suomessa. Alueelliset erot ovat suuret, mutta hyviä tuloksia saadaan suurempien alueiden välillä ja myös kaupunkien sisällä. Ja tähänhän hallitus on puuttunut muun muassa lisärahoituksella koulujen eriytymisen ehkäisemiseksi ja opettajien täydennyskoulutuksella. Keskusta on esitellyt kolmen vuoden esiopetus- ja pienten lasten koulu ‑mallia, ja näitä ratkaisuja toivon minäkin edustaja Puumalan tavoin tähän keskusteluun hieman lisää.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 puhemies! Esitän kiteytetysti neljä konkreettista toimenpide-ehdotusta: Ensinnäkin, oppivelvollisuusiän ulottaminen toiselle asteelle johtaa siihen, että nuoret eivät syrjäydy ja he pääsevät paremmin työmarkkinoille. Toiseksi, meillä on 69 000 sellaista nuorta aikuista, jotka eivät ole koulutuksessa, eivät ole töissä ja ovat vähän hennosti kiinni yhteiskunnassa. Näille pitää rakentaa ja pikaisesti sellainen tulevaisuuden polku, tulevaisuuden ohjelma, ja sitä pitäisi ruveta valmistelemaan ja heti. Kolmanneksi, meillä on yli 100 000 sellaista alle 30-vuotiasta, joilta puuttuu toisen asteen koulutus. Ja niin kuin pääministeri totesi, heidän työllisyysasteensa on vain 40 prosenttia. Meidän pitää jatkaa nuorten aikuisten osaamisen ohjelman kaltaista ohjelmaa. Ja lopuksi,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 puhemies! On kyllä todettava, että kaikkea sitä kuulee. Kolme esimerkkiä: Te, ministeri Grahn-Laasonen, totesitte, kuinka te nyt satsaatte koulutukseen. Ensinnäkin, te olette varmistaneet kaikella toiminnalla, että tässä maassa on liian vähän aloituspaikkoja, niin toiselle asteelle kuin korkeakoulutukseen. Isoin haaste on se, että suomalaiset jäävät osaamistasossa jälkeen verrattuna muuhun maailmaan. olette omalla toiminnallanne halunneet varmistaa, että työllisyysastetta ei voi nostaa tekemällä toinen aste maksuttomaksi, ja tämä tuntuu olevan tälle hallitukselle selkeästi ideologinen kysymys, vaikka asiantuntijat väittävät, että perusteet niin monella tavalla vaativat tämän uudistuksen toteuttamista. Ja kolmanneksi, en voi ymmärtää, ministeri Grahn-Laasonen, miksi te kehtasitte tulla tänne saliin ja kertoa, kuinka te nyt uudistatte varhaiskasvatuksen.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-28 Suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan kannalta on myönteistä, että torsoksi jäänyt varhaiskasvatuslaki saapuu pian eduskuntaan. Perusopetukseen on panostettu. Paljon oli puhetta ministeri Kiurun aikana, mutta peruskoulua ei silloin uudistettu, lukio jäi täysin uudistamatta — lukiolaki tulee eduskuntaan aivan hetken kuluttua. Ammatillinen uudistus oli ainut uudistus, joka tuotiin eduskuntaan, mutta se
Puhuja: Laura Huhtasaari
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Hallitus on unohtanut erityislapset. OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen on ollut huolissaan siitä, että kun pienryhmiä ja erityisryhmiä on purettu, niin se tarkoittaa sitä, että erityislapset on integroitu yleisopetuksen luokkaan eivätkä saa siellä sitä tukea, mitä he tarvitsisivat. Ministeri otti kantaa siinä, että tasa-arvo on kaiken lähtökohta. Tämä ei ole tasa-arvoa, jos lapsi ei saa sitä tukea, mitä hän tarvitsee. Pari päivää sitten Helsingin Sanomissa erityislapsen äiti kirjoitti: ”Integroidussa luokassa opiskeleva erityislapseni on jätetty oman onnensa nojaan — nyt hän ei enää halua mennä kouluun.” Haluaisin kysyä hallitukselta: mitä te aiotte tehdä, jotta Suomessa aidosti tasa-arvoinen opetus toteutuisi, jotta Suomessa aidosti kaikki lapset saisivat sitä tukea, mitä he tarvitsevat, oli se sitten tukea sosiaalisiin taitoihin tai oppimiseen?
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 vappupuheessaan totesi, että tehdään arvovalinta, ei leikata koulutuksesta. Te olette tehneet sellaisia leikkauksia, joita te ette pysty tämän vaalikauden aikana korjaamaan — se on selvä asia, tehty mikä tehty — mutta minä toivon, että tartutte nyt siihen keskeiseen talouspoliittisen arviointineuvoston ratkaisuesitykseen, jossa toinen aste tehdään maksuttomaksi. Meillä on paljon semmoisia perheitä, joissa ei ole varaa maksaa niitä koulukirjoja. Se maksuttomuus varmistaa sen, ettei yksikään niistä 3 500 nuoresta, jotka nyt ovat putoamisuhan alla, putoa jaloiltaan pois.
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-28 sijasta pitäisi ehdottomasti miettiä näitä kohdennettuja toimia, kuten opintojen ohjausta moniammatillisella tuella ja riittävää erityisopetusta: saadaanko niillä parempia tuloksia kuin sillä, että myös hyvin toimeentulevien perheiden lapsille kustannettaisiin maksuttomat opiskeluvälineet ja kirjat. Minusta tämä ei ole hyvä idea, tämä kaikille maksuttomat kirjat, vaan nimenomaan kohdennettaisiin heille, jotka tarvitsevat apua ja ilmaisia kouluvälineitä.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-28 Mutta, arvoisa rouva puhemies, tämä on muutenkin historiallinen päivä kuin sen takia, että me joudumme jo neljännen kerran kysymään koulutuksen perään. Nimittäin ensimmäistä kertaa historiassa, Suomen historiassa, professorit ovat tänään lakossa.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-02-28 puhemies, värderade talman! Det verkar som att vi skulle ha orsak att börja spela minnesspel här i riksdagen. Vaikuttaa siltä, että meillekin tekisi hyvää pelata vähän muistipeliä, koska tässä nyt jokainen syyttää toisia siitä, kuka on tehnyt mitäkin. Minä ainakin muistan, että RKP oli edellisessä hallituksessa ja siinä oli myös kokoomus, ja me kaikki olemme vastuussa siitä, mitä silloin tehtiin. Nyt on kyse siitä, mitä tämä hallitus on tehnyt, ja luulen, luulen, että kansalaisia enemmän kiinnostaa se, mitä tästä eteenpäin. Ja silloin haluaisin sanoa näin: RKP:n mielestä on niin, että varhaiskasvatus on aivan ydinasemassa, kun me ajattelemme suomalaisten ja suomalaisten lasten tulevaisuutta. Sen takia pitäisi panostaa varhaiskasvatukseen, sen takia RKP on ehdottanut, että jokaiselle 3-vuotiaalle lapselle
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-28 Tämä välikysymysasetelma on aseteltu niin, että siinä asetetaan eri ikäryhmät hieman erilaiseen asemaan. Hieman ihmettelen sitä, että oppositiota ei kiinnosta varttuneempien, arvostettujen ikäihmisten koulutusmahdollisuudet. Ette ole puhuneet siitä sanaakaan. Onneksi tämä hallitus ja valtiovarainministeri
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-02-28 puhemies! En tiedä, missä edustaja Kiurun ja kokoomuksen korvat olivat, kun edustaja Ihalainen äsken juuri puhui tästä kaikenikäisten oppimisesta. Mutta, arvoisa puhemies, tämä välikysymys käsittelee koulutuksen tasa-arvoa. Ehkä keskeisin koulutuksen tasa-arvon epäkohta on se, että melkein joka viides alle 25-vuotias on vailla toisen asteen tutkintoa. Se tarkoittaa sitä, että jokaisesta koululuokasta neljä tai viisi jää ilman toisen asteen tutkintoa. 100 000 alle 30-vuotiasta — 100 000 — on perusasteen varassa. Siinä on jokainen liikaa. Jos nuori jää perusasteen varaan, niin polku elämässä on todella kivinen. Kun on katsottu, mikä on se syy, niin joka neljännellä, joka lopettaa toisen asteen koulutuksen, syynä on oppimateriaalien maksullisuus. Ja sen takia SDP on esittänyt, että oppivelvollisuutta pidennettäisiin.
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Tämän keskustelun aikana on tullut selväksi se, että kokoomus ei ainakaan kuuntele niitä puheenvuoroja, joita tässä salissa pidetään. Mutta tulee kyllä mieleen se, kuunteletteko te edes niitä viestejä, joita me joka päivä opettajilta saamme, lastentarhanopettajilta, koulunopettajilta, lastenhoitajilta. He kertovat meille siitä, että he eivät voi tehdä työtään teidän läpiviemienne leik-kausten takia. Opettajat, tutkijat, jopa viime viikolla lapsiasiainvaltuutettu sanoivat, että teidän läpiviemienne varhaiskasvatusheikennysten takia lapset tässä maassa eriarvoistuvat ja heikennykset osuvat kaikista pahiten juuri niihin kaikista heikoimmassa asemassa oleviin lapsiin. Tätä te ette kuuntele,
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-02-28 puhemies! On tosi hyvä muistaa, että toimet syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja kouluikäisten hyvän arjen turvaamiseksi eivät kuulu vain koulutussektorille. Koulutuspolitiikkaa ei pidä eriyttää muusta lapsi‑ ja perhepolitiikasta. Lapsi‑ ja perhepalveluiden muutosohjelmassa tehdään tällä hetkellä todella laajaa kehitystyötä syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja nimenomaan perheiden tukemiseksi ennaltaehkäisevällä tavalla. Koulu ja varhaiskasvatus tarvitsevat yh-teyteensä toimivat lapsiperhepalvelut. Pelkästään koulun pedagogisilla toimilla ei korjata oppimistulosten eriarvoistumista, vaan on tuettava laajasti vanhempia ja koko perhettä. Pitää nähdä se iso kuva, mistä lapsen eriytymisessä, koulumenestyksessä on kyse. Ja tämän tilannearvion tämä hallitus, Sipilän johtama hallitus, teki jo vuonna 2015 ja ryhtyi toimeen.
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-02-28 Suomalaiset opettajat ja suomalainen koulutusjärjestelmä ovat maailman parhaita, mutta on hyvä muistaa, että koulutusjärjestelmä ei ole koskaan valmis. Sen pitää koko ajan uudistua, uudistua työelämän ja yhteiskunnan tulevia tarpeita vastaamaan, ennakoiden. Koulutuksen Koulutuksen tavoitteena on ihmisten osaamisen, sivistyksen ja työllistymisen kohentaminen ja parantaminen, ja se ei kyllä nyt parane sillä, että tässä koko ajan nokitaan sitä, mitä te olette tehneet, jättäneet tekemättä tai mitä me olemme tehneet. Meidän pitää katsoa.... — Jos nyt saan hetken puhua, loppuun tämän minuuttini, mikä minulle on suotu.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-02-28 mutta jos meillä liikkumavaraa on ja uudelleenkohdennuksia voidaan tehdä, niin osaaminen, tulevaisuus, nuoret, mahdollisuuksien tasa-arvo ovat niitä asioita, joista tulemme silloin pitämään kiinni. Eli kun tuli se muutos, mikä tapahtui viime vuonna, kun me olemme saaneet taloutta kasvuun ja meillä on ollut hieman liikkumavaraa, niin me olemme tehneet panostuksia koulutukseen ensimmäisen kerran. Se on vaatinut sen, että talous on saatu kasvuun. Se ei ollut mahdollista aikaisemmin. Tätä me jatkamme. Ne eivät riitä vielä siihen, mitä viime hallitus teki, mitä tämä hallitus teki. Suunta on kääntynyt, ja kun velkaantuminen saadaan taittumaan, tämä näyttää erilaiselta. Ja vielä sanon senkin, että kun tänään on luettu Tilastokeskuksen lukuja viime vuodelta, talous on kasvanut todella voimakkaasti, kääntynyt positiiviseksi, niin myöskin siellä sisällä t&amp;k-panokset ovat lähteneet voimakkaaseen nousuun. Ne kaikki ovat koulutusta myös, kaikki on osaamista, kaikki on tulevaisuutta. Uskokaa nyt jo, että vain ja ainoastaan terveen talouden, korkean työllisyyden kautta meillä on varaa niihin panostuksiin, mitä koulutukseen tarvitaan. Nyt mennään oikeaan suuntaan. Ja vielä, arvoisa puhemies:
Puhuja: Touko Aalto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Vastaan valtiovarainministeri Orpolle. Minä ymmärrän oikein hyvin sen, että talouden raamit ovat tiukat ja hallitus on joutunut tekemään vaikeita päätöksiä, mutta hallituksen talouskuripolitiikka on kovin valikoivaa. Kuinka paljon Suomen taloutta auttaa vaikka metsälahjavähennys, yrittäjävähennys, puhumattakaan yleisistä veronalennuksista, perintö- ja lahjaverotuksesta? Kuinka paljon auttaa se, että sote-kustannukset nostavat valtiontalouden menoja huomattavasti, puhumattakaan sitten verotus- verotus- ja yritystuista, missä puhutaan 4 miljardin euron luokasta? Onko hallitus valmis arvioimaan nimenomaan tätä vero- ja yritystukipuolta kevään kehysriihen ohessa, jos työ- ja elinkeinoministeriön arvion mukaan vain 11 prosenttia vero- ja yritystuista uudistaa taloutta? Onko hallitus valmiina ottamaan siivun sieltä ja laittamaan tuota rahaa koulutukseen, tutkimukseen ja osaamiseen, juuri sinne, mikä uudistaa taloutta ja auttaa työllisyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikajänteellä?