Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-10-03 Arvoisa herra puhemies! Täällä salissa käydyssä keskustelussa on käynyt hyvin selväksi se, että kilpailutusta ei vastusteta. Kun kilpailu tapahtuu terveellä pohjalla, se parantaa palveluja ja laskee hintaa. Tämä taas tuo oikein toteutettuna suoraan taloudellista hyötyä kuluttajille. Lisäksi veronmaksajille kilpailun avaaminen tuo läpinäkyvyyttä ja kustannustehokkuutta. Oppositiolle näyttääkin olevan tärkeämpää huolehtia valtion monopolin osingonmaksukyvystä valtion kassaan kuin ihmisten tarvitsemien palvelujen kehittämisestä. Selvää on kuitenkin se, että nykyistä raideliikenteen rapautumiskehitystä emme voi jatkaa. Meidän on pakko tehdä uudistuksia sillä tavalla, että rataverkosta pidetään huolta ja myöskin siitä pidetään huolta, että liikenne sujuu. Tämä kilpailun avaaminen on täällä herättänyt monia huolia. Muun muassa on puhuttu maaseudun raideliikenteen loppumisesta, kermankuorijoiden päästämisestä markkinoille ja niin edelleen. Totuus on kuitenkin se, että osto- ja velvoiteliikenteestä huolehditaan myös jatkossa sisällyttämällä kilpailutukseen ehtoja junaliikennöinnin kattavuudesta. Tämä on nimenomaan täysin mahdollista silloin kun kilpailutusta tehdään. Myös maakuntien alueelliset tarpeet tullaan huomioimaan kilpailutuksessa, sillä maakunnat ovat itse mukana valmistelussa. Täällä on kritisoitu myöskin valmistelua monissa puheenvuoroissa. Voin todeta, että valmistelun yhteydessä on tutustuttu tarkoin olemassa olevaan tutkimuskirjallisuuteen ja esimerkiksi OECD:n ja Euroopan komission selvityksiin ja kansainvälisiin kokemuksiin kilpailun avaamisesta, liittyen muun muassa Ruotsin, Saksan, Alankomaiden ja UK:n kokemuksiin. Eli tätä valmistelua on tehty huolella. Se arvostelu on ilmeisesti lähinnä tullut siitä, että osan puhujista mielestä ei ole päädytty oikeaan ratkaisuvaihtoehtoon. Kuten jo totesinkin, hallituksen tavoitteena on ollut katsoa pitkälle tulevaisuuteen ja vastata niihin julkisen talouden kestävyysongelmiin, jotka ovat kasaantuneet pitkän ajan kuluessa, kun uudistuksia ei ole ajallaan tehty. Raideliikenteen avaaminen kilpailulle on osa tätä Suomen kuntoon laittamista, ja ilman tätä uudistusta Suomen raideliikenteen kehitys tulee tiensä päähän. Raiteisiin kun ei enää investoida, ihmisiä ei tule silloin juniin nykyistä määrää enempää, ja niin kuin täällä on todettu, me olemme menettäneet matkustajia, kun ajatellaan, että vuonna 2016 taso oli alhaisempi kuin se oli vuonna 2008. Sitä tuskin toivoo oppositiokaan, että me ajamme tämän alas. Varsinkin kun mietitään, että ilmastotavoitteemme suorastaan huutaa sitä, että meidän pitää panostaa päästöttömiin kulkuvälineisiin, joista juna on yksi parhaimmista. Me emme siis uudistamatta voi tätä jättää, ja sen takia on tärkeää, että tämä uudistus viedään nyt eteenpäin ja sitä tehdään yhteistyössä. Muistutan vielä siitä, että viime vaalikaudella korjausvelka kasvoi saamieni tietojen mukaan jopa 500 miljoonaa euroa, kun vastaavasti tämän hallituksen aikana on korjattu raiteita 320 miljoonalla eurolla. Lisää työtä on: me tiedämme, että siellä on tarpeet noin miljardin edestä — mutta vähitellen sen mukaan, mitä kansantaloutemme kantokyky antaa myöden. Mutta se on totta, että raiteet ovat suomalaisen