Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 kulunut taloudellinen noususuhdannehan alkoi Suomessa rakentamisen voimakkaasta kasvusta. Ja toden totta muutamia vuosia sitten rakentaminen oli aika vähäistä Suomessa, mutta nyt sitten rakentamispaineen ikään kuin kasauduttua varsinkin suurimmissa kasvukeskuksissa viimeiset kolme neljä vuotta on rakentaminen ollut erittäin nopeaa, mikä on myöskin sitten johtanut asumisen hinnan ja asuntojen hinnan voimakkaaseen kasvuun. Kuitenkin valtio on samaan aikaan tukenut kohtuuhintaista asuntojen rakentamista ja tulee tukemaan ensi vuonnakin. Nythän tähän talousarvioesitykseen sisältyy 1,41 miljardin korkotukivaltuudet, ja se säilyy todellakin entisellä tasollaan, kuluvanakin vuonna on ollut. Todellakin, tämä ehdotus mahdollistaa 9 000 tuetun asunnon rakentamisen tässä maassa. Itse näen, että sille on kyllä merkittävä tarve, koska asumisen hinnan nousu on yksi kotitalouksia, varsinkin pienituloisia kotitalouksia, eniten rasittavista kulueristä, ja sikälikin tätä kohtuuhintaista asuntotuotantoa tarvitaan edelleen. Niin ikään 110 miljoonan erityisryhmien investointiavustukset pysyvät entisellä tasollaan, mikä on myöskin myöskin hyvä, koska tarvetta niille on edelleen, varsinkin ajatellen ikäihmisten asumista, ja uskon, että väestön ikääntyessä näitä avustuksia tarvitaan tulevina vuosina vieläkin enemmän, jos ja kun halutaan tukea ikäihmisten kotona asumista ja kotona toimeliaana selviämistä ja pärjäämistä. Myöskin nytten ARAn purkuavustusvaltuudet nousevat hieman, ne ovat ensi vuonna 3 miljoonaa euroa. Tämä on tärkeä kädenojennus väestöä menettäville alueille, missä on lukuisia tyhjiä vuokra-asuntoja. Joskus on todellakin parempi purkaa näitä huonokuntoisia asuntoja kuin sälyttää kaikki ne kustannukset niille jäljelle jääville vuokralaisille — he ovat kuitenkin useimmiten kaikista heikoimmassa asemassa olevia olevia asujia — joten on tärkeää, että tällä keinolla pystytään näitä vuokra-asuntoyhteisöjä tukemaan ja helpottamaan tätä asuntokannan järkeistämistä näissä tietyissä, muun muassa hyvin usein seutukaupunkityyppisissä kunnissa, joissa tätä tyhjää aikanaan aravarahoituksella, aravalainoituksella rakennettua vuokra-asuntokantaa on todella paljon. Ympäristövaliokunnassa käsittelimme tosiaan hyvin kattavasti tätä tulevan vuoden talousarviota ja otimme kantaa MAL-sopimusten kehittämiseen. Nythän nämä ovat vapaaehtoisia sopimuksia, joilla suurimpien kaupunkiseutujen ja valtion välillä sovitaan tietyistä toimenpiteistä, joilla sitä kehitystä hyvään suuntaan näillä alueilla voidaan tukea. Tämä on erittäin hyvä ja tärkeä toimintatapa ja toimintamalli. Itse näen, että MAL-sopimusmenettelyä tulisi laajentaa myös muihin maakuntakeskuksiin ja kasvukeskuksiin. Esimerkiksi Jyväskylän, Lahden kokoiset paikkakunnat ovat kasvukeskuksia, joissa tälle olisi käyttöä, niin että voitaisiin entistä kattavammin sopia muun muassa liikenteen, asuntojen ja muiden tämäntyyppisten yhdyskuntaratkaisujen eteenpäinviemisestä yhdessä valtion ja sen kaupunkiseudun kanssa. Tälle olisi todella iso tarve, ja varsinkin Jyväskylän kaupunki on on tämän takana. Muutoinkin tämä sopimuksellinen toimintamalli valtion ja kuntien välillä, mitä tulee esimerkiksi seutukaupunkeihin, on hyvä malli. Tässä edellinen puhuja, edustaja Hautala, viittasikin tähän Lounais-Suomen niin sanottuun siltasopimusratkaisuun, joka on esimerkki tällaisen positiivisen rakennemuutoksen hallinnasta. Mutta mielestäni tällaista sopimuksellisuutta tarvittaisiin lisää, ja uskon, että valtiovarainministeriön ja TEMin yhteistyössä nyt käynnistämä seutukaupunkiohjelma varmasti tuo vastauksia myös siihen, minkälaisia nämä mallit voisivat olla pienempien kuntien kanssa. Vielä lopuksi tähän asumiseen: Nythän ensi vuonna ARAlle osoitetaan 400 000 euroa osuuskuntamuotoisen asumisen pilottihankkeeseen. Itse näen, että nykyisten vaihtoehtojen, siis vuokra-asumisen, omistusasumisen ja asumisoikeusasumisen,