Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa herra puhemies! Kun aloitimme hallitustaipaleen, tilannekuva kaikilla hallituspuolueilla oli selvä: Suomi ui syvällä. Edellisellä hallituskaudella Kataisen ja Stubbin johdolla Suomi oli velkaantunut lisää lähes 20 miljardia euroa. SDP:läisen työministerin hoitaessa tointaan Suomeen tuli satatuhatta työtöntä lisää. Vienti ei vetänyt, kilpailukyky oli mennyt, ja talous hiipui koko ajan. Kolkuteltiin laman ovenpielessä. Suomi oli ollut uudistamatta pitkään. Oli selvä, että suunta ei kääntyisi ilman kipeitä päätöksiä. Aina kun uusia toimia on esitelty tässä salissa, niiden merkitystä on vähätelty. Jälkikäteen näkee, että päätösten vaikutukset ovat olleet positiivisia. Ne muodostavat kokonaisuuden, joka on suurempi kuin osiensa summa. Vaalikauden tärkein aikaansaannos on, että Suomi nousee. Jo 115 000 suomalaista on saanut työpaikan. Suomen velaksi eläminen loppuu. Tärkeintä nyt on pitää kaikki suomalaiset mukana ja saada vieläkin enemmän ihmisiä töihin, pois työttömyydestä. Siksi meidän tulee vasemmistopuolueiden kiukuttelusta huolimatta huolehtia siitä, että pienet ja keskisuuret yritykset menestyvät — ei tappaa niitä byrokratialla, veroilla ja uusilla velvoitteilla. Työ syntyy juuri pieniin ja keskikokoisiin yrityksiin. Tämän tiesi jo Eetu Salin, jolta te, SDP, veisitte suutarivähennyksenkin. Koko maan voimavarat on saatava käyttöön. Vain eheä, kaikkien maakuntien Suomi pärjää tulevaisuudessa. Siksi on tärkeää, että investointeja tuetaan jokaisessa maakunnassa. Keski-Suomessa jos jossain talouden käänne näkyy. Ostovoima paranee, ja kuluttajien luottamus lisää mahdollisuuksia yrittäjille. Tulee tosi hyvä mieli, kun jälleen tehdään koteja ja perustetaan perheitä. Se, että kaikki pidetään mukana, näkyy myös valtion ensi vuoden budjetissa. Liikenevät voimavarat käytetään huolenpitoon heikompiosaisista ja myönteisen talouskehityksen turvaamiseen. Budjettia voi perustellusti kutsua huolenpidon ja työllisyyden budjetiksi. Ensi vuonna parannetaan pienituloisimpien suomalaisten toimeentuloa ja lisätään ihmisten työntekomahdollisuuksia. Pienituloisten eläkeläisten, perheiden, työttömien ja palkansaajien verotus kevenee ensi vuonna, kun muun muassa kuntaverotuksen perusvähennystä korotetaan. Pienimmät päivärahat nousevat ensi vuonna noin 80 eurolla. Niitä ei nosteta muulloin kuin silloin, kun keskusta on hallituksessa. Tämä parantaa myös pienituloisimpien perheiden toimeentuloa, samoin kuin se, että perheiden kotiapuun kunnissa lisätään voimavaroja. Jo aiemminhan vapautettiin 6 700 pienituloista varhaiskasvatusmaksuista. Nyt päivähoidon ryhmäkokoja pienennetään. Vähävaraisten nuorten koulukirjahankintoja tuetaan 47 eurolla kuukaudessa, millä on monessa pienituloisessa perheessä tuntuva vaikutus arjen menoihin. Oppimateriaalilisän saaminen ei leikkaa toimeentulotukea. Takuueläkettä korotetaan jälleen. Yhteensä korotukset ovat olleet 40 euroa hallituskaudella. Se on enemmän kuin Rinteen leikattu lupaus, 30 euroa. Lääkkeiden vuosiomavastuurajaa alennetaan, mikä helpottaa etenkin paljon sairastavien toimeentuloa. Ylivelkaantuneiden tilannetta helpotetaan muun muassa osoittamalla lisää rahaa talous- ja velkaneuvontaan. Ja muistatte, että Yle-vero poistettiin pienituloisimmilta. Jopa ruoka-apuun STM:n kautta saadaan nyt 1,2 miljoonaa euroa siten, että ministeriö arvioi saapuneet hakemukset, joiden perusteella tuki jaetaan. Kiitos siitä. Arvoisa puhemies! Myös maatalouden poikkeuksellisen hankalaan tilanteeseen saatiin ratkaisuja. Nämä ovat ensiarvoisen tärkeitä sekä viljelijöiden että koko suomalaisen elintarvikeketjun ja kuluttajienkin kannalta. Tässäkin asiassa huomaa, että puheita ja ymmärrystäkin on paljon, mutta sitten kun kaivataan tekoja, vastustajia tästäkin salista löytyy. Milloin ollaan leikkaamassa investoinneista, milloin muista tuista, milloin tekemässä koko maaseudusta museota. Biotalous