Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 Ne suomalaiset perheet, joilla asiat ovat hyvin, jakavat monia samanlaisia onnen palasia: on koulutusta ja on työpaikka, on asunto ja on terveyttä, on ystävien ja perheen turvaverkko. Suomalaisen huono-osaisuuden kuva on moninaisempi. Riittää, että yksi elämän kulmakivi on rempallaan: koulupudokkuus, työttömyys, asunnottomuus, sairaudet, läheisten turvaverkon puuttuminen. Joillakin elämän eväät jäävät jo lapsuudessa heikommiksi. On pysäyttävä luku, että joka kahdeksas suomalainen lapsi elää köyhyydessä. Monilla vastoinkäymiset tulevat myöhemmin, kun pudotaan opintieltä, jäädään työttömäksi tai kohdataan terveysongelmia. Hyvinvointiyhteiskunta tarkoittaa, että elämän vaikeuksien kohdatessa myös turvaverkot toimivat. Nyt ei aina niin ole. Nyt meneillään olevan sote-uudistuksen tulee olla osa toimivan turvaverkon kehittämistä. Tämän jälkeen seuraava sotu- eli sosiaaliturvajärjestelmän uudistus on vähintään yhtä tärkeä remontti. Se antaa myös mahdollisuuden kehittää yhteiskunnallisesti oikeudenmukaista perustuloa, joka vähentäisi köyhyyttä, purkaisi byrokratiaa ja kannustinloukkuja, lisäisi ennakoitavuutta ja rohkaisisi yrittämään. Arvoisa puhemies! Eilen sunnuntaina päättyi Puolan Katowicessa tärkeä ilmastokokous, jossa hyväksyttiin ilmastosopimuksen toteuttamiselle säännöt. Jos Pariisissa hyväksyttiin menu, Katowicessa on nyt lyöty pöytään reseptit. Vuoden päästä Chilessä tullaan jatkamaan siitä, mitä Katowicessa ei saatu valmiiksi. Neuvottelut ovat tärkeitä, mutta suunta on nyt selvä. Myös Suomen pitää tiukentaa vuoden 2030 päästötavoitteensa miinus 60 prosenttiin ja pyrkiä samassa ajassa hiilineutraaliksi. Puhutaan suuresta muutoksesta tavassamme tuottaa ja kuluttaa, ekologisesta rakennemuutoksesta. Ilmastonmuutos on sivilisaatiomme kohtalonkysymys, ja siihen vastaaminen vaatii teollisen vallankumouksen mittaluokkaa olevia muutoksia. Ärade talman! Att bekämpa klimatförändringen är den största utmaningen och det viktigaste uppdraget i vår tid. Hur vi lyckas med detta uppdrag avgör hur framtidens generationer kommer att värdera oss i sina historieböcker. Kommer vi att ses som de själviska generationerna som visste vad man borde göra men bestämde sig att inte göra det, eller kommer vi att bli ihågkomna för hur vi gjorde vårt samhälle hållbart på ett rättvist sätt som bevarade allt det goda vi åstadkommit med vårt välfärdssamhälle? Arvoisa puhemies! Suurissa muutoksissa avainsanoja ovat reiluus ja oikeudenmukaisuus. Muutos on pelottava, jos se ei ole hallinnassa. Ilmastohaasteisiin vastattaessa on kiinnitettävä huomiota myös työllisyys- ja tulonjakovaikutuksiin. Suomessa tarvitaan reilun muutoksen ohjelma, joka toteuttaa hyvinvointivaltion ihanteita ja samalla uudistaa yhteiskuntamme kestävän kehityksen pohjalle. Kun tällainen muutos on hallittu, keltaiset liivit jäävät silloin pyöräilyyn ja koiran ulkoilutukseen. Avohakkuista mennään kohti metsäistutuksia, hiilestä kohti maalämpöä, tuulta ja aurinkoa, turpeesta kohti uusiutuvaa energiaa, polttomoottoreista kohti sähköä, asfaltista kohti raiteita. Uusi ilmastoystävällinen Suomi on myös työllistävä, ja se vaatii paljon uutta osaamista, koulutusta ja jatkuvaa oppimista. Yrityselämäkin muuttuu. Jo nyt suuren suomalaisen yrityksen omistajaportaassa pohditaan, voiko johdon palkkauksen sitoa suoraan ilmastovastuuseen. Kymmenien suurten suomalaisten yritysten muodostama Climate Leadership Coalition todistaa meille, että myös ilmastovastuulliset yritykset ovat nyt tosissaan mukana. Arvoisa puhemies! Päätän oman puheenvuoroni suomalaiseen arvopohjaan. Olemme jo vuosia tottuneet olemaan monien vertailujen kärjessä: menestyksemme koulutuksessa, innovaatioissa, ympäristössä, tasa-arvossa, kaikessa siinä, minkä itsekin ajattelemme olevan suomalaisuuden ydinosaamista. Tänä syksynä Suomelle mätkähti kuitenkin ikävä jumbosija. 12 EU-maan vertailussa oli Suomessa koettu eniten rasismia. Tarvitsemme tulevaisuudessakin kansainvälisiä osaajia, ja myös maassa aina eläneillä on montaa eri ihonväriä. Rasismin kitkeminen on oma kotiläksymme. Toinen ikävä tilasto Suomesta on naisiin kohdistuvan väkivallan määrä: 30 prosenttia 18—74-vuotiaista suomalaisista naisista on joutunut nykyisen tai entisen kumppanin fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi — 30 prosenttia. Tämä on syy, miksi myös vihreät ovat antaneet tukensa Suostumus2018-kampanjalle. Aloite toivottavasti etenee myös seuraavan eduskunnan aikana. Kun rakennamme tulevaisuuden Suomea, on tärkeää, että se on myös ihmisoikeuksia kunnioittava Suomi. Arvoisa puhemies! Lopuksi teen hallitukselle epäluottamuslause-ehdotuksen vihreiden vastalauseen 2 mukaisella muotoilulla: ”Kansainvälinen tiedeyhteisö vaatii kaikilta kunnianhimoisempaa ilmastopolitiikkaa, mutta Suomen hallitus ei vastaa tähän huutoon. Hallitus on kyvytön turvaamaan nielumme, ajamaan fossiilituet alas ja uudistamaan taloutemme. Tulevaisuuden — ja myös tämän päivän — menestystä vaikeuttavat myös mittavat koulutusleikkaukset, jotka rapauttavat osaamisen laatua ja heikentävät koulutuksen tasa-arvoa.