samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa herra puhemies! Tässähän ei ole mitään ihmeellistä, sillä eduskunta itse edellytti, että pitää tehdä tämä korjaus ja tarkistaa, että muutos on neutraali, ja ryhtyä toimenpiteisiin. Näin hallitus on myös toiminut. Minun mielestäni on hienoa, että tässäkin päätös perustuu nyt selvitykseen, joka on tehty, ja sen myötä on tämä korjausesitys eduskuntaan tuotu. Minun mielestäni siinäkään ei ole mitään erikoista, että tämäntyyppinen ratkaisu tehdään nimenomaan niin, että kun se kerrotaan, niin se astuu voimaan siitä eteenpäin niin sanotusti takautuvasti, eli ei synnytetä myöskään markkinahäiriötä markkinahäiriötä tilanteeseen. Tätä korjaustahan sovelletaan jo 3. joulukuuta 2018 lähtien. Kyse on siis tästä paljon puhutusta WLTP-mittausmenettelystä. Nyt taustalla on syksyinen päätös, joka ei toteutunutkaan neutraalisti hintojen näkökulmasta, ja tämän myötä VTT teki selvityksen niin kuin eduskunta edellytti, ja nyt uudistus on meidän pöydässä. VTT:n tekemän selvityksen mukaan mittaustavan muutos on nostanut päästöarvoja jonkin verran enemmän kuin JRC:n tutkimustuloksissa ennakoitiin, ja tämä vaikutti osaltaan sitten tuohon autojen hinnannousuun. Osa autojen hinnoista nousi aika merkittävästikin, ja toki osassa sitten oli alenemaa. jotta autovero ei kiristyisi, tämä muutos nyt tehdään. Olen itse jonkun verran selvittänyt ja ollut yhteydessä myös autokauppaan ja olen saanut varsin yksituumaisen tiedon siitä, että tämä korjaus tähän taulukkoon, joka nyt perustuu VTT:n tekemään selvitykseen, toteuttaa hyvinkin tarkasti neutraaliutta, eli autojen hinnat eivät
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa puhemies! Me viime kesänä kävimme täällä samasta asiasta lähetekeskustelua, ja taisi olla useampikin kansanedustaja, joka sanoi, että tämä on tekninen muutos, ja kun samaa termiä äsken käytti edustaja Harakka, että tämä on tekninen muutos, niin totean, että nämä eivät ole teknisiä muutoksia. Näillä on aina vaikutusta autokauppaan, ja kun me kesäkuussa kävimme sitä keskustelua, niin jo silloin kiinnitimme monen kansanedustajan puheenvuoroissa huomiota siihen, että Suomi on tehnyt päästövähennyssopimuksensa ja liikenteessä päästöjä pitäisi vähentää vuoteen 2030 mennessä puolet, 50 prosenttia, siitä tasosta, mikä oli vuonna 2005. Eihän se mitenkään voi onnistua, jos meillä autoverotus haraa vastaan ja ihmiset näkevät sen, että väärillä hallituksen ja eduskunnan päätöksillä toteutetaan politiikkaa, joka nostaa juuri niitten autojen hintaa, mitä ihmiset oikeasti haluavat. Turhaa tässä talossa on yrittää lähteä vääntämään ihmisten kulutustottumuksia toisiksi, koska sinne pikkuautoon eivät vain mahdu lastenvaunut ja muut harrastustavarat. Näin ollen, kun autojen hinta nousee, markkinapsykologia, jota näköjään kaikki viranomaiset eivät täysin hallitse valtiovarainministeriössä, toimii niin, että jos ihmiset katsovat, että heillä ei ole hinnaltaan kohonneisiin autoihin varaa, niin silloin lähdetään hakemaan vanhoja autoja etupäässä Ruotsista ja Saksasta, joissa ne ovat edullisia sen takia, että niillä ei kohta pysty ajamaan siellä tietyissä maissa. Tämä muutos, joka nyt tehdään, on sillä tavalla lähes tekninen, että nyt mennään jo kohtuullisesti siihen asentoon, mikä olisi pitänyt olla jo viime kesänä hallituksen esityksessä ja eduskunnan päätöksessä. Onneksi pidimme melua tästä asiasta. Se johti siihen, kuten edustaja Heinonen täällä hyvin kuvasi, että eduskunta edellytti, että tähän asiaan palataan. Nyt palataan. Mutta kun katsotte tätä salia, niin kuinka moni kansanedustaja oikeasti on kiinnostunut liikenteestä, joka on aivan elinehto talouden pyörien pyörimiselle, ja sen kohoavista kustannuksista? Täällä on muutama henkilö nyt juttelemassa autoverosta, joka on aivan keskeinen liikenneturvallisuuteen vaikuttava seikka, Suomen päästötavoitteisiin vaikuttava seikka ja moneen muuhun, ihmisten liikkumiseen ja työssäkäyntiin, vaikuttava seikka. Minun mielestäni tämä autoverokeskustelu pitäisi nähdä myös tasa-arvokysymyksenä. Olen monta kertaa sen tuonut esille, että meillä kansanedustajillakin, täällä kun olemme Helsingissä, on varaa valita, millä julkisilla kulkuneuvoilla kuljemme, mutta kun me menemme tuonne Itä- ja Pohjois-Suomeen, niin se oma auto on ainut vaihtoehto käytännössä. — Niin kuin edustaja Kulmala täällä sanoi, kaksi. Niin on meidänkin perheellä kaksi autoa, koska yhdellä ei pärjää.
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa herra puhemies! Edustaja Eestilä mainitsi tuossa ansiokkaasti, että tämän olisi syytä kiinnostaa useampia täällä eduskunnassakin ja ylipäätään Suomessa, ja ihmettelen samaa itsekin. Liikkuminen on kuitenkin elinehto, että täällä voidaan asua. Muualla kuin kaupunkialueilla perheillä on oltava kaksi autoa, jotta pärjää, ja niin edelleen. Samankaltainen liikkumisen kustannuksiin liittyvä asia saa Pariisissa keltaliivit kadulle mellakoimaan, ja siellä otetaan homma tosissaan. Toivottavasti tietenkään sellainen ilmiö ei Suomeen leviä, mutta ehkä mekin voisimme aktiivisemmin paneutua täällä, muutkin kuin tällä hetkellä läsnä olevat. Arvoisa puhemies! Tässä tosiaan on kyse ikään kuin korjaavasta esityksestä. Viime kesänä oli tähän samaan liitteeseen liittyvä autoveron muutosesitys täällä eduskunnan käsittelyssä, ja silloin jo monet täällä salissa totesivat, että tämä tulee aiheuttamaan verotuksellisesti hankalan tilanteen eli joidenkin ajoneuvojen verotus kiristyy. Silloin sitten eduskunta velvoitti tekemään uuden esityksen ja oikaisemaan tilanteen, ja nyt olemme siinä pisteessä, että tämä korjaus tehdään — hyvä niin. Nyt meillä on riittävästi tietoa siitä, mittaustietoa sovelletaan maksuihin ja veroon, ja näin ollen saadaan tämä jo aiheutunut markkinahäiriö oikaistua. Tämä välitilanne, mikä tässä nyt on ollut tällä hetkellä vielä voimassa olevan mukaan, on kyllä ollut erittäin haitallinen. Se on vienyt esimerkiksi meidän ilmastotavoitteitamme entistä kauemmas, sillä tänä vuonna Suomeen on tuotu suuria dieselautoja ulkomailta käytettynä enemmän kuin koskaan, juuri niitä autoja, joista muissa maissa halutaan päästä eroon ja joista mekin täällä haluaisimme päästä eroon — mihin olemme pyrkineet
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 edellä edustaja Eestilä kuten myös edustaja Kopra pitivät hyvät puheenvuorot ja veivät tätä keskustelua jo askeleen eteenpäin. Olen itse tismalleen samaa mieltä, että autoveron poisto itse asiassa olisi jopa ympäristöteko. Meillähän 80-luvun lopulta lähtien useimmat tieliikenteen päästöt ovat laskeneet, mutta kuitenkin hiilidioksidipäästöt jatkoivat pitkään kasvua ollen suurimmillaan vuonna 2005, ja edelleen siis tehtävää riittää. Jos katsomme sitä, että EU on asettanut liikenteen hiilidioksidipäästöille kunnianhimoisen tavoitteen, eli vuonna 2050 päästöjen pitää olla 60 prosenttia pienemmät kuin vuoden 90 taso oli, ja jos katsomme, mikä on tilanne tässä suurin piirtein näinä aikoina, niin siihen on todella pitkä matka, sillä vielä 2010-luvulle tultaessa päästöt olivat yhä noin 4 prosenttia vuoden 90 päästöjä suuremmat. Samaan aikaan kansallisen energia- ja ilmastostrategian mukaan kotimaanliikenteen kasvihuonepäästöjä on vähennettävä 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Hallituksen ilmastopolitiikan tavoitteiden mukaan maamme tulee lisäksi olla hiilineutraali vuoteen 2045 mennessä. Niin kuin edustaja Kopra edellä toi esille, tänä vuonna Suomeen tuodaan ennätysmäärä vanhoja eli tavallaan jo käytöstä Ruotsissa ja muissa maissa poistuvia autoja. Ja mitä se tarkoittaa? Eivät ne ainakaan ole niitä kaikista puhtaimpia, vähäpäästöisimpiä autoja, ja samaan aikaan kun muissa Pohjoismaissa on autojen keski-ikä saatu laskuun, niin meillä Suomessa itse asiassa autojen keski-ikä on kymmenen vuotta yhtäjaksoisesti vanhentunut. Keskimääräinen teillämme päivittäin kulkeva henkilöauto on jo siis lähes 12 vuotta vanha, ja romutettuna rekisteristä poistettujen henkilöautojen keski-ikä on nyt Suomessa noin 21 vuotta. Maamme autokanta on siis näin Euroopan vanhimpia ja Pohjoismaiden vanhin. Norjassa ja Ruotsissa henkilöautojen keski-ikä on noin kymmenen vuotta ja Tanskassa jopa alle yhdeksän vuotta. Voi katsoa, että tuoreemmat autot ovat aina turvallisempia ja ne ovat myös vähäpäästöisempiä. Arvoisa puhemies! Tieliikenteen Tietokeskus TT on laskenut, että jos autoveron poistaisimme, niin se laskisi meidän liikenteen CO2-päästöjä vuoteen 2030 mennessä noin 700 000 tonnia, eli puhutaan merkittävästä asiasta. Sen takia olen hyvin samaa mieltä edustajakollega Eestilän kanssa... — Puhemies! Jatkan lyhyesti sieltä tiekartta autoverosta luopumiseksi. Se tapahtuisi todennäköisesti järkevimmällä tavalla juuri niin kuin edustaja Eestilä esitti, noin viiden vuoden aikajänteellä. Kerrottaisiin suoraan, millä tavalla se lähtee leikkaantumaan, ja valtiovarainministeri Petteri Orpohan on julkisuudessa sanonut, että ensimmäisenä se voitaisiin poistaa vähäpäästöisiltä ja päästöttömiltä autoilta. Itse asiassa tämä olisi erittäin järkevää, eli lähdettäisiin sieltä liikkeelle ja tehtäisiin määrätietoinen tiekartta siihen, että autoverosta luovuttaisiin. No tietysti seuraavaksi kysytään, mitä se tarkoittaa meidän verotuotoille. Se hetkittäisesti sitä voisi laskea,
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-12-11 Merityösopimuslakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että kalastusaluksessa tehtävän työn osalta edellytettäisiin 16 vuoden iän lisäksi, että palkattava henkilö on suorittanut oppivelvollisuutensa. Esitys kuulostaa perustellulta, mutta siinä on omat ongelmansa. On selvä, että jokaisella meistä pitäisi olla oppivelvollisuus suoritettuna. Sen sanoo jo lakikin. Tiedän kuitenkin henkilöitä, jotka ovat suorittaneet sen ennen tuota 16 vuoden ikää. Esityksessä todetaan, että 15-vuotias voi olla kesätöissä kalastusaluksella — miksi ei siis vakituisessa työssä, mikäli oppivelvollisuus on suoritettu? En usko, että tällä on loppujen lopuksi paljon merkitystä työnantajalle tai työntekijälle. Pro Kala ry:n julkaisussa ”Vedestä ruokapöytään — suomalainen elinkeinokalatalous” kuvataan kalastustoimialan tilaa Suomessa. Sen mukaan ammattikalastajien määrä laskee tasaisesti ja 2000-luvun aikana se on puolittunut. Päätoimisia ammattikalastajia oli Suomessa alkuvuodesta 2018 enää noin 700, joista 400 kalasti merialueilla ja 300 sisävesillä. Sivutoimisia kalastajia oli 3 400, joista merialueilla 1 500 ja sisävesillä 1 900. Pro Kala ry:n julkaisun mukaan lähivuosina ammattikalastajien määrän odotetaan edelleen laskevan, koska nykyisin ammatissa toimivista kalastajista pääosa on lähestymässä eläkeikää, ja odotettavissa on myöskin, että pienet yritykset vähenevät ja suuret turvautuvat entistä enemmän ulkopuoliseen työvoimaan. Tämänkään vuoksi en halua mitään tarpeettomia esteitä henkilölle, joka haluaa toimia kalastusaluksessa ja tehdä töitä meidän ruokapöytämme hyväksi. Kalastuksessa aluksen kapteenin vastuu korostuu. Hän vastaa siitä, että aluksella järjestetään sellaista valvontaa, jolla voidaan varmistaa, että kalastajien työolosuhteet ovat mahdollisimman turvalliset. Turvallisuuden tulee olla jatkossakin lähtökohta, vaikka bisnes menee monesti turvallisuuden ohi. Työntekemisen turvallisuutta säännellään työturvallisuuslaissa. Sen toisessa luvussa säädetään työnantajan yleisistä velvollisuuksista, joita ovat esimerkiksi 8 §:ssä säädetty työnantajan yleinen huolehtimisvelvoite, 10 §:ssä säädetty työn vaarojen selvittäminen ja arviointi, 13 §:ssä säädetty työn suunnittelu ja 14 §:ssä säädetty työntekijälle annettava opetus ja ohjaus. Kun nuori on saanut riittävän opetuksen ja ohjauksen työhönsä, hän voi toimia mielestäni 15-vuotiaanakin kalastusaluksessa. Aluksen kapteeni päättää joka tapauksessa, mitä hän voi aluksella tehdä.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Vaikka nämä direktiivit koskevat koko EU-aluetta, se on kapteenin vastuulla, että työntekijät iästä riippumatta osaavat hommansa. Vahinko voi sattua kenelle tahansa. Eli se byrokratianormien purkaminen pitäisi myös ulottaa tähän. Mutta, arvoisa puhemies, rohkenen tämän kalastusdirektiivin yhteydessä nostaa esille sen, että miten tuhansien järvien maassa ja pitkän merirannikon maassa voi olla tilanne, että meillä vain 20 prosenttia syödystä kalasta on kotimaista. Meille tuodaan Norjan lohta ja muualta tuodaan kalaa, joka pyydystetään ylikalastetuilla merialueilla. Suurin syy tähän on kiristynyt ympäristölupamenettely, vaikka tämä ala on pystynyt vähentämään vesistökuormitusta 70 prosenttia kolmessa vuosikymmenessä. Siitä huolimatta koko ajan ympäristönormit kiristävät myös ympäristölupia. Esimerkiksi käytössä olevat rehut ovat sataprosenttista kierrätystavaraa ja teknologia on parantunut, eli ala on ottanut opikseen ja parantanut omia menetelmiään, ja tässä vain siirretään ikään kuin nollasummapelin kaltaisesti ympäristövastuuta muualle. Kuvitellaan ikään kuin että muualta tuotu kala on jotenkin ympäristöystävällisempää. Ei todella ole. Seuraavan hallituksen, olkoon sen pohja mikä tahansa, mielestäni pitää vahvasti kiinnittää huomiota siihen, että kalanviljelyn
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 puhemies! Tämä esitys lisäta-lousarvioksi ei lainkaan muuta talouden yleistä kuvaa. Hallitus on nauttinut suhdannehuipusta, kuten ministerikin tässä sanoi, mutta silti meille jää jäljelle 1,2 miljardia euroa budjettialijäämää — silti siis velaksi eläminen jatkuu. Ja mikä näyttää nyt aivan erikoiselta, on se, että näitten lukujen valossa hallitus esittää ensi vuodelle suurempaa velkaantumista kuin mitä tänä vuonna tulee toteutumaan. SDP:n vaihtoehtobudjetissa tämä alijäämä supistuu, SDP ottaa, kuten jokaisena vuonna, vähemmän velkaa kuin tämä hallitus suhdannehuipulla. Onko hallitus tehnyt asioita hyvin, vai onko sitä auttanut suotuisa suhdanne? Talouspolitiikan arviointineuvosto toteaa, että koska rakenteellinen jäämä, joka on puhdistettu näistä suhdanteista, kasvaa, toisin kuin hallitus on luvannut,
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 työttömyyteen ja toimeentulotukeen, esimerkiksi, joudutaan käyttämään vähemmän varoja, ja sen seurauksena verotulot ovat kasvaneet ja voimme nyt satsata enemmän liikenneturvallisuuteen, korjausvelan hoitamiseen ja tämänkaltaisiin asioihin, jotka kansalaisten kannalta ovat erittäin tärkeitä. Siksi pitää muistaa, että ne monet inhottavat päätökset, joita vaalikauden alussa jouduttiin tekemään,
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-06 katsomme tätä Suomen vastausta ilmastokriisiin, niin olisi erittäin paikallaan, että nyt jo tässä lisätalousarviossa vielä vakavammin otettaisiin nämä kansainvälisen ilmastopaneelin suositukset ja Suomen reaktio niihin. On hyvä, että kehitysyhteistyön painopistettä siirretään ilmastoon ja ympäristöön, mutta kun katsoo hallituksessa tähän
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-06 Ministeri Orpo, sanoitte, että maahanmuuton yllättävät kulut ovat helpottaneet, mutta silti täällä lisätalousarviossa esimerkiksi 6 miljoonaa pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoon — ehkei tämä nyt ihan ole linjassa siihen, mitä äsken sanoitte. Sitten olisin kysynyt myöskin, mitä tämä osaamiskeskus pitää sisällään, tämä maahanmuuttajien osaamiskeskus — hyvin epämääräistä tekstiä. Onko tämä joku uusi rahankippaamispaikka? Onko sieltä jotain konkreettista odotettavissa? Lisäksi olisin kysynyt tästä
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 herra puhemies! Taloudessa on tapahtunut suuri, iso käänne. Talous kasvaa ennätysvauhdilla, työllisyys paranee, ja samaan aikaan työttömyys vähenee. Arvoisa valtiovarainministeri, teidän johdollanne tehty talouspolitiikka näyttää toimivan. Sitä talouspolitiikkaa on hyvä jatkaa, ja nyt nimenomaan tarvitaan näitä panostuksia työntekijäpulaan. Meillä on paljon yrityksiä, jotka palkkaisivat lisää, kun heille löytyisi tekijöitä, osaavia tekijöitä. On hyvä, että tähän kohdennetaan nyt tässä lisätalousarviossa 40 miljoonaa.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-06 puhemies! Tämä on tietysti hellyttävää, että kokoomuslaiset puolustavat omaa ministeriä, se on oikein. Minäkin voin vain todeta, että, ministeri Lindström, vaikka ette ole paikalla, teidän työllisyyspolitiikkanne toimii: 115 000 työllistä lisää. Viimeisen kahden vuoden aikana pitkäaikaistyöttömien määrä on vähentynyt 50 000:lla. Ja mikä hienointa — sanon tämän näin nuorempaan ikäluokkaan kuuluvana — myös nuorisotyöttömyys on vähentynyt 5 prosenttiyksiköllä. Eli hyvään suuntaan mennään. Ja myös tämä 40 miljoonaa muuntokoulutukseen on erinomainen lisä tässäkin suhteessa. Jos ajattelen myös kotikaupunkiani Espoota, joka on hyvin teknologiavetoinen kaupunki, ja niitä yrityksiä on paljon, niin myös tämä koodareiden
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 puhemies! Valtiovarainministeriö, Suomen Pankki ja monet muut tahot ennustavat, että olemme suhdannehuipussa tällä hetkellä ja että tilanne näyttää heikommalta tulevaisuudessa. Sen takia olisi tärkeätä panostaa tulevaisuuteen, uskaltaa tehdä tulevaisuusinvestointeja liittyen koulutukseen, työelämään, sosiaaliturvan rakenteisiin. Minun mielestäni nyt olisi tärkeätä panostaa koulutukseen aivan uudella tavalla. Pitää luoda kestävä koulutuspolku, joka alkaa sieltä maksuttomasta varhaiskasvatuksesta, menee maksuttoman toisen asteen koulutuksen kautta, oppimisen kautta korkeakoulutukseen ja aina tutkimukseen ja tieteen tekemiseen. Nyt pitäisi palauttaa tieteen kunnia.
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-11-06 talman! Det känns bra att sysselsättningssiffran ser bättre ut, och det finns mycket man ännu kan göra, bland annat bör behovsprövningen för utländsk arbetskraft tas bort. Arvoisa puhemies! Haluan tässä yhteydessä myös kiittää valtiovarainministeri Orpoa sekä ministereitä Berner ja Lintilä Merenkurkun liikenteen tukemisesta. Vaasan ja Uumajan kaupungit ovat sitoutuneet myös jatkossa kantamaan päävastuun tästä, mutta valtion raha on äärimmäisen tärkeä mahdollistaja tälle. Det stärker det nordiska samarbetet —
Puhuja: Kauko Juhantalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 Työ- ja elinkeinojaoston kannalta hyvin miellyttävää oli nähdä kasvutuloksia matkailussa, miten Business Finlandia vahvistetaan, miten Terrafame meni myönteisesti ja niin edelleen. Nyt annan ministeri Orpolle vielä suuren kiitoksen siitä, kun meillä on 270 000 työtöntä ja runsaat 100 000 työpaikkaa vapaana, että olette kiinnittänyt huomiota vielä koulutuksen tärkeyteen.
Puhuja: Peter Östman
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies, värderade talman! Så här på Svenska dagen vill jag ännu understryka att det är väldigt glädjande att regeringen har noterat Kvarken-förbindelserna och också beviljat budgetpengar 10 miljoner euro. Det är väldigt viktigt för att vi ska uppehålla trafiken till vårt västra grannland. Siinä mielessä, että Suomi on yksi maa mutta meillä on kaksi kansalliskieltä, uskon, että laivayhteys Ruotsiin ja yhteys Pohjoismaihin vahvistunee nyt tämän hankkeen avulla. I övrigt finns det också många andra saker som är positiva i regeringens budgetförslag, bland annat det att man också ger 7,5 miljoner i tilläggsstöd för jordbruket, och ännu det att krigsveteranerna får 3 miljoner i rehabiliteringspengar. Näistä iloisista asioista huolimatta haluaisin kiinnittää huomiota siihen EK:n pääekonomistin varoitukseen, josta puhuttiin eilen, että pidemmällä aikajänteellä meillä on kuitenkin
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-06 puhemies! Suomi elää nyt suhdannehuippua. Työttömyys on onneksi laskenut, ja sitä myötä myös työttömyysturvamenot ovat pienentyneet. Se on erittäin hyvä, mutta silti ollaan tilanteessa, että perusturvaetuuksia leikataan, indeksileikkauksia ei ole tälle vuodelle eikä ensi vuodellekaan peruttu. Kysymys kuuluu: jos perusturvalla eläville ei ole rahaa laskusuhdanteessa eikä ole rahaa noususuhdanteessa, niin milloin sitten hallituksen mielestä on kaikista köyhimpien vuoro? vuoro? Arvoisa puhemies! Päästöhuutokauppatuloja on päästöoikeuksien hinnannousun myötä tullut lisää 72 miljoonaa euroa. Se on totta kai erittäin hyvä asia budjetin näkökulmasta mutta ennen kaikkea ilmastotoimien ja investointien ohjautumisen näkökulmasta.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Jatkan siitä, mitä edustaja Sarkkinen totesi. Päästöhuutokauppatuloja on tosiaan tullut yli 70 miljoonaa, joten tässä kohtaa olisi viisasta lisätä kehitysyhteistyömäärärahoja, varsinkin ilmastorahoitusta. Se olisi myös IPCC:n hälyttävän raportin jälkeen erittäin viisasta. Puhuitte paljon työllisyyspolitiikasta ja siitä, kuinka yritysten on vaikea löytää osaavaa työvoimaa. Meillä on myös paljon sellaista työvoimaa, jonka on hyvin vaikea löytää omaa paikkaansa: pitkäaikaistyöttömiä, osatyökykyisiä, vammaisia ihmisiä, joiden työllisyysaste on huomattavasti heikompi kuin muualla maailmassa.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 Edustaja Harakka moitti täällä, että finanssipolitiikka on liian löysää. Sen jälkeen edustaja Rinne käytti puheenvuoron tarpeista investoida koulutukseen, tutkimukseen, ja hintalappua hän ei maininnut, mutta ymmärsin, että hän puhui sadoista miljoonista. Aikaisemmin hän on tullut tunnetuksi miljardilupauksista. Näin voi toimia, kun on oppositiossa. Mutta edustaja Heinonen sanoi aivan oikein täällä aikaisemmin teille, arvoisa valtiovarainministeri, että teidän johdollanne harjoitettu talouspolitiikka tuottaa tulosta. Itse en ymmärrä, kun esimerkiksi tässä käydyssä työmarkkinakiistassa palkansaajajärjestöt totesivat, että nyt on viimeinen niitti, kun tässä on tämä kikykin jouduttu kestämään. Siis kilpailukykysopimus merkitsi Suomelle kilpailukyvyn kohenemista, sitä kautta vähintään kymmeniätuhansia uusia työpaikkoja. Eikö tämä käy suomalaisille ammattiyhdistysliikkeille?
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-06 20 miljoonaa lyhytkestoiseen tutkinnonosaan tähtäävään koulutukseen ja 10 miljoonaa ohjelmistoalan koulutukseen. Nämä ovat hyviä panostuksia. Tekoälytutkimukseen 4 miljoonaa, väylähankkeisiin 70 miljoonaa — ne menevät vt 4:lle, valitettavasti sinne Jyväskylään edustaja
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 Mielestäni edustaja, puheenjohtaja Rinne puhuu ihan oikeasti koulutuksen ja tutkimuksen osaamisen kunnian palauttamisesta. Ministeri Orpo rehvasteli nyt sillä, että tähän osaamiseen laitetaan lisäbudjetissa 40 miljoonaa euroa. Hyvä niin, mutta logiikka on nyt vähän tämä, että kun on suhteessa 100 miljoonaa leikattu, niin 5—10 miljoonaa palautetaan. Näin se nyt vain on. Sivistysvaliokunta viikko sitten käsitellessään ensi vuoden budjettia oli yksimielisesti äärimmäisen huolestunut niistä leikkauksista, mitä ammatilliseen koulutukseen on tehty. Nyt tässä esitetään 10 miljoonaa euroa lisää pilotteihin tilanteessa, jossa osa ammattiin opiskelevista suorittaa kolmen päivän työviikkoa,
Puhuja: Sirkka-Liisa Anttila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Hallitukselle ja ministerille kiitos siitä, että tässä panostetaan nyt infraan, koska meillä on infrassa erittäin suuria tarpeita. Nämä menevät todella siihen kiireisimpään. Mutta minun kysymykseni kuuluukin, arvoisa valtiovarainministeri: onko jotain valmistelua sille, millä me jatkossa kuromme kiinni sitä korjausvelkaa ja rahoitamme uusia investointeja, jotka ovat välttämättömiä infran osalta? Olen aivan varma, että budjettirahoituksen kautta se ei ole mahdollista. Löytääkö tämä hallitus vielä keinoja, joilla se voitaisiin toteuttaa? Totesitte aivan oikein tästä kuivuuspaketista, että sen osana tässä on 7,5 miljoonaa euroa. Siinä yhteydessä kiinnitän erityistä huomiota siihen, että tietojärjestelmät pitäisi saada nopeasti kuntoon, jotta nämä rahat voitaisiin viljelijöille palauttaa. Polttoaineveroa palautettaessa kesti vuoden, ennen kuin saatiin se edellinen palautus.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-06 niin vahvasti, että julkinen talous on tasapainossa käytännössä jo tämän vuoden aikana, viimeistään alkuvuodesta. Budjettitalous on alijäämäinen. Se, miksi nyt lisätalousarvion velkamääräarvio tälle vuodelle on alhaisempi kuin ensi vuodelle, johtuu yksinkertaisesti siitä, että meillä oli tälle vuodelle kohdentunut Vientiluotosta kertaluontoinen tulo, joka on maksettu nopeammassa aikataulussa. Joka tapauksessa velkaantuminen on laskenut noin 7 miljardin tasosta todella nopeaa tahtia siihen, että ensi vuonna budjettitalous voidaan saada tasapainoon ja kerryttämään puskureita. Tämä on aivan loistava saavutus. Ja kyllä, jälleen kerran totean sen, että myönteinen maailmantalous ja euroalueen kasvu ovat olleet aivan keskeisiä, mutta euroalue ja maailmantalous kasvoivat jo edellisen hallituksen aikana, eikä silloin vielä päästy kiinni. Nyt me teimme muun muassa kilpailukykyä parantavia toimia: Kiky-sopimus, 30 000—40 000 työpaikkaa tutkimusten mukaan, aivan kiistaton. Veronkevennyksillä on palautettu ahkerille sairaanhoitajille ja julkisen sektorin työntekijöille se, mitä he ovat tässä hävinneet. Tulevaisuuteen kun katsotaan, niin meidän täytyy olla todella huolissamme siitä, että ollaan suhdannehuipulla, silloin ei ole paikka julkisten menojen kasvattamiselle, ei julkisten menojen kasvattamiselle — veronkevennyksille on silloin, kun ne suunnataan sinne, mitkä lisäävät työtä: työtä, yrittäjyyttä, investointeja. — Nyt jos julkisia menoja
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Niin kuin on käynyt ilmi, taloudellisen kasvun näköalat tulevina vuosina niin Suomessa kuin Euroopassakin ovat vaimeampia kuin nyt, ja siihen pitää tietysti varautua. Näitä pitkän aikavälin kasvun edellytyksiä ja alustoja parannetaan tutkimuksella, tuotekehityksellä, osaamisella, että investointiympäristö on hyvä. Mutta lisäbudjetilla ei ratkaista kaikkea. Yhtä asiaa kuitenkin toivoisin, ja se on se, että kun meillä on vajaa 70 000 sellaista alle 30-vuotiasta nuorta ja nuorta aikuista, jotka eivät ole töissä, eivät ole koulutuksessa ja ovat heikosti kiinni yhteiskunnassa,
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Ensi viikon torstaina hallitus antaa täydentävän budjetin ensi vuoden budjettia koskien. Kysyisin: onko siinä tulossa edes jonkinlaista suunnanmuutosta tai korjauksia siihen kehitykseen, joka ihan oikeasti meillä tässä tutkimus- ja tuotekehityksessä on? Koko 2000-luvun meidän tutkimus- ja tuotekehityspanokset ovat polkeneet lähes ennallaan, kun ne verrokkimaissa — Ranskassa, Britanniassa, OECD:ssä, EU-tasolla — ovat nousseet 30—50 prosenttia suhteutettuna bruttokansantuotteeseen. Ainakin jonkinlainen
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Täällä on hyvin käyty keskustelua siitä, että työllisyys on parantunut, mutta ehkä on tosiaan hyvä hetkeksi pysähtyä miettimään, mistä tämä johtuu. Täällä jo mainittiin, että 30 000—40 000 on ekonomistien arvioiden mukaan kilpailukykysopimuksen ansiota. Se, mistä ei vielä ole puhuttu, on se, että hallituksen tekemien muiden lakimuutosten — esimerkiksi koeajan pidentäminen, takaisinottovelvoitteen joustavoittaminen, lomalla sairastamisen omavastuun palauttaminen et cetera et cetera — vaikutus on 33 000—42 000 työpaikkaa ekonomistien arvioiden mukaan. Olennaista tässä on nyt tajuta se, että jokaista näistä uudistuksista vasemmisto-oppositio on täällä vastustanut. Eli jos olisi menty niin kuin te olisitte halunneet, niin näitä työpaikkoja ei olisi syntynyt, Suomen talouden tilanne ei olisi parantunut niin paljon kuin nyt eikä niille vaalilupauksille, mitä te nyt olette antamassa, olisi senkään vertaa katetta. Nyt on saatu todella iso asia oikeaan suuntaan.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 ole ollenkaan pahoillani siitä, että myös Merenkurkun laivaliikenne saa rahaa. Sanoisin näin, että yksi siitä vain puuttuu: se vaatisi myös sitten Kolmostien parantamista. On ihan selvää, että kun pakotteet Venäjää kohtaan vähenevät jonain päivänä, niin myös Ruotsista ja Norjasta tulee liikennettä Merenkurkun yli ja Kolmostietä myöten sitten aina itärajalle, ja myös meidän
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-11-06 tämä filosofia on aivan oikea: nyt tarvitaan malttia, nyt ei ole syytä rillutteluun ja löysään rahan jakamiseen sinne sun tänne. Meitä varjeltakoon tulevaisuudessakin sellaiselta hallitukselta, mihin kyllä punavihreällä koalitiolla olisi täydet edellytykset, että rahaa jaettaisiin holtittomasti sinne ja tänne ja vielä tuonnekin. Nyt jaetaan sosiaaliturvaa, turvallisuutta ja riippumattomuutta sillä, että ihmisille tarjotaan työtä. 50 000 pitkäaikaistyötöntä on saanut työtä, on yli 115 000 uutta työpaikkaa, nuorisotyöttömyys on vähentynyt — tämä kaikki kertoo siitä, että hallituksen ja nimenomaan sinisten linja on tässä turvallisuuden linja, turvallisuus tulee myös työstä.
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 minua kiinnostaa se, miten te näette koulutusinvestoinnit, tieteen tekemisen investoinnit tulevaisuuteen. Eikö ole niin, että koko suomalaisen hyvinvointivaltion rakentamisen keskeinen elementti on se, että ollaan satsattu koulutukseen ja tutkimukseen, tuotekehitykseen, innovaatiotoimintaan?
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Useampi edustaja otti edellisellä debattikierroksella esiin kehitysyhteistyöleikkaukset, mutta ministeri ei kuitenkaan ehtinyt niitä kommentoimaan. Tämä on sinällään aivan ymmärrettävää, koska hallitus leikkasi heti kautensa alussa kehitysyhteistyöstä merkittävästi, noin 300 miljoonaa euroa, joka laski meidän maksaman rahoituksen tason alle 40 prosentin. Samaan aikaan kuitenkin YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä Pariisin ilmastosopimus edellyttäisivät meiltä lisää rahoitusta ilmastonmuutoksen torjuntaan. Edellisen hallituksen aikana luotiin tämä innovatiivinen kehitysyhteistyön rahoitusväline, joka on saanut kansainvälisesti laajaa kiitosta, eli se, että päästöhuutokauppatulot käytetään kehitysrahoitukseen ja kansainvälisiin ilmastotoimiin. Nyt kun päästökauppa toimii paremmin ja sieltä tulee enemmän rahaa, niin minkä ihmeen takia me emme tavoittele tätä 0,7 prosentin tavoitetta ja suuntaa näitä rahoja kehitysyhteistyöhön ja ilmastonmuutoksen torjuntaan, koska nyt tälle työlle on tarvetta?
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-06 Sen seurauksena, kun talous on parantunut, jopa pääministeri Juha Sipilä on todennut, että hallitus leikkasi ehkä liikaa. Hän sanoi: ”Jos olisi uskottu, että talouskasvu on 3 prosenttia vaalikauden lopussa, niin olisiko leikkausosuus voinut olla pikemminkin pienempi.”
Puhuja: Eero Reijonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 ja se on erinomainen asia minusta kaiken kaikkiaan. Tämä ammatillinen koulutus on ihan keskeisessä roolissa eli se toinen aste, siellä nyt tuloksia pitää saada aikaiseksi, ja hallitus on tähän tarttunut. Toinen erittäin tärkeä asia on, että kun viime talvi oli aika haasteellinen tiestön talvikunnossapidon osalta, niin nyt sinne on rahaa, ja myös se, että on vähän avattu tätä kokonaisuutta, on erinomainen asia. Tästä täytyisi antaa Sipilän hallitukselle erityiskiitos.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-06 Muita esityksiä ei ole tehty, ja me noudatamme tätä. Tällä talouspolitiikan ja työllisyyspolitiikan toimivalla linjalla, joka on tuottanut lähes 120 000 uutta työllistä tähän maahan, ollaan tasapainotettu julkinen talous, luodaan pohjaa sille, että tulevina vuosina voidaan pitää huolta suomalaisten hyvinvoinnista — niidenkin, jotka eivät työllisty, jotka eivät pärjää itse. Heistä pystytään pitämään huolta, kun julkinen talous on saatu tasapainoon. Sehän on tulevaisuusteko parhaasta päästä, että me olemme pystyneet tähän. Silloin voidaan arvioida esimerkiksi tätä indeksikysymystä eri tavalla. Mitä koulutukseen tulee, pala palalta kurotaan kiinni ja panostetaan sinne, missä ne tärkeimmät kohdat
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-06 omille ryhmillenne ohje, että se laki hylätään, ja annetaan indeksikorotusten tulla niille, jotka ovat todella sen tarpeessa. On selvää, että vajaan neljän vuoden takaisesta tilanteesta ollaan päästy roimasti eteenpäin ja jopa hyvään tilanteeseen. Siihen on monia eri syitä, niitä on turha tässä yrittää kaivaa. Mutta nyt on mahdollisuus jakaa tämä potti hieman oikeudenmukaisemmin, veronkevennyksistä voi siirtyä hieman sosiaalisempaan linjaan. Tuohon Palokanorren
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 Se on mahdollista, kun tekee oikeita valintoja eikä valikoivaa suhdannepolitiikkaa. Nythän hallituksen linja oli se, että kun oli huono aika, niin silloin piti leikata pienituloisilta mutta juuri oikea aika oli tehdä veronkevennyksiä hyvätuloisille. Ja nyt kun talous kasvaa, niin ei ole kuitenkaan oikea aika panostaa pienituloisiin mutta ei ole myöskään oikea puuttua näihin veroetuihin, joita olette tehneet. Hallituksen suhdannepolitiikka on valikoivaa, ja osoituksena siitä on se, että näillä ennusteilla velkaantuminen tulee ensi vuonna kasvamaan. Mutta odottakaa ensi viikkoa: meidän vaihtoehtomme tulee osoittamaan sen, miten on mahdollista yhdistää järkevä suhdannepolitiikka ja osaamispanostukset. Arvoisa puhemies!
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 Itse olen sitä mieltä, että tämä huoli, jota esimerkiksi edustaja Rinne ja edustaja Gustafsson kantoivat koulutuksen ja tutkimuksen tarpeista, on ihan perusteltu. Sinne tarvitaan lisää panostuksia, ja sieltä on liikaa leikattu. Olen itse tätä mieltä. Olisin itse leikannut enemmän muualta ja vähemmän sieltä. Mutta itse halusin kiinnittää huomiota siihen ristiriitaan, että kun edustaja Harakka kantaa huolta siitä, että finanssipolitiikka on liian löysää, samaan aikaan edustaja Rinne käyttää pitkän puheenvuoron, joka keskittyy siihen, kuinka on koulutukseen, tutkimukseen satsattava, ja jos edustaja Rinne olisi jonkun hintalapun maininnut tälle esiin tuomalleen huolelle, niin se olisi ollut vähintään satoja miljoonia, jos ei enemmänkin. Nyt edustaja Lindtman viittaa siihen, että ensi viikolla on varjobudjetti, jossa käy ilmi, miten tämä rahoitetaan. Toivottavasti nyt ei huuhaa-rahalla, esimerkiksi Sitran ja Suomen Pankin ryöstämisellä.
Puhuja: Timo Harakka
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 ihmeellistä joutua opettamaan tämmöisiä aivan perusasioita näin kokeneille henkilöille kuin täällä salissa on. Mutta siis pysyvä meno ja investointi ovat kaksi aivan eri asiaa. Investoinnin ajatus ja peruste on se, että se tuottaa takaisin itsensä ja enemmän laskettavissa olevalla aikavälillä. Koulutus-, oppimisinvestoinnit, tulevaisuusinvestoinnit tehdään vain sen tähden, että ne tuovat 2020‑luvulla meille talouskasvua ja työllisyyttä yli tämän 72 prosentin, kun kaikki olemme sitä mieltä, että 75 prosenttia on seuraava lähitavoite.
Puhuja: Arto Pirttilahti
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 herra puhemies! Erinomaista, että Sipilän johdolla hallitus on päässyt hyviin, erinomaisiin tuloksiin, ja myös valtiovarainministeri Orpo on siinä hyvin pärjännyt. Tässä on erinomaisia asioita, esimerkiksi tämä pk-yritysohjelmasatsaus 35 miljoonaa. Tässä on vipuvaikutus, joten saamme sillä noin 350 miljoonaa pk-sektorille lisärahoitusta. Sitten kun tähän lasketaan mukaan myös tämä Tesin ja EIP:n sopimus, niin me olemme lähes 500 miljoonan paketissa, millä voimme tällä hetkellä rahoittaa kasvuhakuisia pk-yrityksiä. Tämä on erinomainen piristysruiske. Kun tähän lisätään sitten vielä nämä työllisyyteen
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Tämä keskustelu ei varmaankaan kuulijoita hyödytä siinä mielessä, että kukaan ei saa nyt oikein selvää, saavatko esimerkiksi eläkeläiset ja pienituloiset ensi vuonna mitään lisää — ja vastaushan on, että eivät. Joka tapauksessa maahanmuuton osalta haluaisin vain todeta ministeri Orpolle, että kuulijoita varmaan kiinnostaisivat nämä luvut, mitä tässä on mennyt, 2019 pelkästään kotoutus- ja turvapaikkamenot ovat 1,4 miljardia. Ne löytyvät täältä teidän keltaisesta kirjastanne — niistä olisi ihan hyvä puhua avoimesti. Vielä olisin ottanut esille ilmasto- ja ympäristöpolitiikan. Ihan aidosti, maailman kantokyky on mennyt. Yleltä tulee joskus jotain hyvääkin ohjelmaa, ja sieltä on tullut nyt tiedotetta siitä, kuinka meidän eläinlajeja kuolee kiihtyvällä vauhdilla. Yksi syy on se, että ihmisiä on liikaa tietyissä maanosissa. Emmekö me voisi kehitysavun edellytykseksi laittaa suunnitelmallista väestönkasvua? Ettekö te voisi vastata siihen? Suomi voisi olla tässä edelläkävijä ja tämän ilmastopolitiikan edelläkävijämaa. Tämä on yksi keino. Ei sen tarvitse olla aina niin, että mitä enemmän laitetaan rahaa, niin silloin on paras.
Puhuja: Lasse Hautala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 Tuolla maakunnissa on monia semmoisia alueita, missä on todella vaikeaa saada esimerkiksi metallialan koulutuksen saaneita henkilöitä töihin. Myönteistä tässä lisätalousarviossa on lisäksi se, että talvikunnossapitoon kiinnitetään huomiota, ja se on varautumista nyt tulevaan talveen. Vaasan vaalipiirin kannalta on erittäin tärkeää, että tämä Vaasa—Uumaja-laivahanke etenee, ja toivottavasti me saamme kotimaisen valmistajan
Puhuja: Kalle Jokinen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 tämän vaalikauden alussa, silloin korkea työttömyys ja valtion velkaantuminen haastoivat — saanko nyt puhua hetken Tämä kohtaanto-ongelma on edelleenkin asia, joka pitää ratkaista, mutta sen kautta talous on kehittynyt niin, että tämän vuoden varsinaisessa talousarviossa nettolainanoton tarve oli 3,1 miljardia euroa ja nyt tässä lisätalousarviossa 1,2 miljardia euroa,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 puhemies! Kyllähän se tilannekuva on se, että hallitus on nyt päässyt suhdannehuipun häntään kiinni. Nyt on päästy siihen häntään kiinni, koska ennusmerkit näyttävät, että tulevaisuudessa talouskasvu hiipuu. Ja mitä hallitus on tehnyt? Hallitus on tehnyt politiikkaa, jossa rahat ovat aina olleet loppu, kun kyse on ollut pienituloisen ihmisen asemasta, ja samaan aikaan valtion kassaa on tyhjennetty hyvin anteliailla veronkevennyksillä kaikkein hyväosaisimmille. Miljoonaperintöjen verotusta on kevennetty ja kaikki tämä. Ilmeisesti, puhemies, nyt täällä on käynnissä joku kolkuttavan omantunnon viikonloppujen ja viikkojen kausi, koska pääministeri Sipiläkin on jo myöntänyt, että nyt kasvu ei ole kuulunut kaikille ja hallitus on ehkä leikannut liikaa. Täällä näyttävä kokoomusedustaja juuri sanoi, että hän olisi leikannut koulutuksesta vähemmän, ja myönsi, että hallitus on leikannut koulutuksesta liikaa. Mutta ihmettelen, ministeri Orpo, sitä, kun tekin viittasitte, että ehkä sitten tulevaisuudessa voidaan joitain indeksejä tai muita muuttaa, eli sysäätte seuraavalle hallitukselle tämän tehtävän. Tehkää itse seuraavassa täydentävässä budjettiesityksessänne.
Puhuja: Markku Rossi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 Tämä on hirmuisen hyvä lisätalousarvio kaiken sen taloudellisen kärsimyksen jälkeen, mitä kaksi vaalikautta ja vähän pidempäänkin on jouduttu Suomessa kärsimään. Tässä mielessä kyllä tämä on hallitukselle tunnustus. Tuleepa talouskasvu sitten taivaasta tai maasta, niin se on paikallaan, ja tältä pohjalta on hyvä edetä. Nyt kuitenkin hieman pystytään panostamaan osaamiseen, koulutukseen, myös veteraanitukeen, perusväylänpitoon, moniin liikennekysymyksiin. Se on totta, että sitä ei hallitus ole tässä uudessa ensi vuoden talousarviossa, siis varsinaisessa talousarviossa, esittämässä, mutta se jääkin uuden hallituksen ja uuden eduskunnan tehtäväksi, koska samalla lailla nykyinen hallitus — siis pääministeri Sipilän, kokoomuksen, silloin perussuomalaisten, nykyisten sinisten, hallitus — teki historiallisen ratkaisun, että lähdimme parantamaan suomalaista infraa, sitä suorastaan
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-11-06 Keskustelu lähti vähän erikoiseen suuntaan, koska sen sijaan, että keskusteltaisiin siitä, mitä me nyt voimme tehdä, mitä tämä hallitus tekee, mitä tämä eduskunta tekee, aletaankin antamaan tehtäviä seuraavalle eduskunnalle. Minä sanon, että ensimmäinen asia, mitä me voisimme nyt tehdä, on se, että indeksijäädytykset eivät ole automaatteja, vaan se on erillinen lainsäädäntö, jolla ne pitää tehdä. Jos se lainsäädäntö vedetään pois, niin silloin indeksit tulevat, ja silloin vastataan esimerkiksi siihen, mitä pääministeri Sipilä viikonloppuna Kuukausiliitteessä sanoi: ”Hallitus leikkasi ehkä liikaa.” Se olisi ensimmäinen vastaus siihen. Toinen kysymys on se, että valtiovarainministeri Orpo sanoi, että ehkä seuraava hallitus voi tehdä näin. Ehkä te olette
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-06 Tämä asia, mikä minun käsittääkseni nyt on käsittelyssä, sisältää 16 miljoonan lisäyksen perusväylänpitoon. Raha kohdennetaan heikkokuntoisiin siltoihin. Ne ovat erittäin tärkeitä metsäteollisuuden kuljetuksia ajatellen ja myös maatalouden kuljetuksia ajatellen. Kyllä tämä on otettu huomioon, mitä tässä salissa on keskusteltu, että vajehan siellä ilman muuta on verrattuna tähän vuoteen, jolloin tämä määräraha on 1,4 miljardia, historiallisen korkeana, ja sehän johtuu juuri tästä korjausvelkaohjelmasta.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 puhemies! Olisin toivonut, että hallitus olisi tätä lisätalousarviota tehdessään aidosti kuullut ammatillisesta koulutuksesta koko syksyn kuulunutta huolta siitä, miten kaaosmainen tilanne monissa oppilaitoksissa tällä hetkellä on. Viime viikolla ilmestyivät aikuisopettajien jäsenkyselyn tulokset, joissa puolet opettajista kertoi olevansa huolissaan omasta jaksamisestaan. Yli 40 prosenttia koki, ettei edes välttämättömiä työtehtäviä ennätä tehdä työajalla, ja lähes 40 prosenttia koki, ettei opettajana voi enää tehdä työtään kunnolla. Ketkä tästä kärsivät opettajien lisäksi? No, opiskelijat ja tulevaisuuden työelämä. Tämä lisätalousarvio olisi ollut hyvä mahdollisuus helpottaa tässä ja nyt ammatillisten oppilaitosten ahdinkoa. Pienistä määrärahalisäyksistä huolimatta opettajien ja opiskelijoiden ahdinko nyt kyllä jatkuu, ja tämä on kyllä huonoa tulevaisuuspolitiikkaa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Todellakin tämän vaalikauden ja hallituksen ohjelma on toiminut. Talous kasvaa hyvää vauhtia, työttömyys pienenee, ja ennen kaikkea ollaan saamassa Suomi sille kasvu-uralle, jolle se ajat sitten olisi pitänyt saada. Mutta iso asia, joka on jäänyt sanomatta tässä keskustelussa, on se, että kasvua on tällä hetkellä muuallakin kuin kasvukeskuksissa. Kainuussa, Lapissa, Satakunnassa, monella muulla alueella on tällä hetkellä erittäin hyvä pöhinä käynnissä, työvoimasta selkeästi pulaa, investointeja lähtee liikkeelle, ja tätä taustaa vasten ihmettelen opposition puheenvuoroja, kun tämäkään ei heille tunnu riittävän. Tuntuu ihmeelliseltä, että kun kasvuun on vihdoin päästy, niin sekään ei vältä. No, se on varmaan opposition ongelma.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Kun tässä nyt käsitellään lisätalousarviota ja sen osana myös tätä yleisempää taloudellista tilannetta, niin ei tässä nyt kannata varmaan ihan hirveästi henkseleitä paukutella, eli kun tulevaisuutta katsoo, niin ei tämä nyt ihan ruusuilla tanssimista ole. Senpä takia kannattaisi nyt keskittyä niihin toimenpiteisiin, joilla varmistettaisiin se, että tämä hyvä työllisyys- ja taloudellinen kehitys, joka Suomessa on nyt ollut menossa, myös jatkuisi tulevaisuudessa. Senpä takia keskiöön nousevat juuri ne tulevaisuusinvestoinnit, joita myös sosiaalidemokraatit ovat esittäneet, jotta varmistetaan se, että hyvinvointia on jatkossakin ja pystymme sitä kautta sitten kehittämään erilaisia tärkeitä palveluita. Arvoisa puhemies! Kyllä tässä keskustelussa aina kummeksuttaa tämä hallituksen nurinkurinen logiikka, kun toisaalta vaaditaan tätä hirveän tiukkaa taloudenpitoa. Se kyllä pitää aina paikkansa, kun puhutaan pienituloisista, että heiltä voidaan kyllä aina ottaa, on suhdannetilanne mikä tahansa, mutta samanaikaisesti on aina myös hyvä aika kaataa vaikkapa sinne apteekkareille lisää tuloja. Eihän tämä nyt ihan tasapainossa ole. Tulkaa tekin nyt sieltä sitten sen verran vastaan, että lopetatte tämän kaksinaismoralismin.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-06 Herra puhemies! Jonkun verran erityistä, yksilöllistä ja jonkun verran yleistä tästä aivan erinomaisesta lisätalousarviosta: Ensinnäkin menen yhteen yksityiskohtaan, joka on kyllä todella merkittävä yksityiskohta meidän pohjalaisten kannalta, Vaasan vaalipiirin kannalta, mutta uskon, että se palvelee myös koko Suomea. Elikkä erittäin lämpimät kiitokset Juha Sipilän hallitukselle, että tämä 20 miljoonaa euroa Merenkurkun liikenteen kehittämiseen tulee: 10 miljoonalla tulee tukea, ja 10 miljoonalla saadaan se uusi hybridilaiva, joka toivon mukaan käyttää mahdollisimman paljon puhdasta, uusiutuvaa energiaa — moderni ilmastoystävällinen ja ympäristöystävällinen laiva. Tämä Keskipohjola-yhteys Atlantin rannikolta Norjasta Pietariin syvälle Venäjälle ja Silkkitietä aina Kiinaan asti on erittäin tärkeä Suomen tulevaisuudelle, ja
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-06 Arvoisa puhemies! Ne puheet, mitä kiky-sopimuksesta on tässäkin istunnossa täällä puhuttu, pitävät vain osaksi totta eli ovat osaksi vaihtoehtoista totuutta. Nimittäin vaikka kiky-sopimuksen kautta ehkä on tullut työpaikkoja, niin verotulot eivät silti kunnissa ole kasvaneet. Verotulot ovat kunnissa pienentyneet, ja yhtenä suurena syynä on nimenomaisesti kiky-sopimus, joka on leikannut verotuloja kunnissa — näin muun muassa meillä Vaasassa. Toinen asia: Puhutaan uusista työpaikoista. Aktiivimallin 18 tuntia toki poistaa työttömyyttä mutta ei lisää verotuloja eikä myöskään pienennä sosiaalimenoja, ei asumistukea eikä harkinnanvaraista sosiaaliturvaa. Nämä menot ovat pysyneet aivan yhtä suurena. Myöskin tämä olisi hyvä ottaa huomioon ja myöntää se.
Puhuja: Petteri Orpo
Päivämäärä: 2018-11-06 Rouva puhemies! Aloitetaan ensin näistä liikenteen rahoista. Meidän täytyy tosiaan katsoa sitä kokonaisuutta. Meillä on haasteena edelleenkin miljardiluokan korjausvelka, meillä on tärkeät maakunnalliset kehittämishankkeet eri puolilla, hyvin perusteltuja sinänsä, ja sitten meillä on isot strategiset valtakunnalliset hankkeet, ennen kaikkea nämä raideyhteydet. Nämä kaikki nielevät miljardia pitkälti, jos nämä kaikki tehdään, ja silloin on selvää, että budjettirahoituksella me emme pysty nopeassa tahdissa näitä kaikkia tekemään. Meidän täytyy lähteä liikkeelle esimerkiksi siitä päätöksestä, että korjausvelkaohjelmaa jatketaan. Tämä hallitushan on käyttänyt perustienpitoon ja korjausvelan purkamiseen paljon enemmän ja suuremman summan yhteensä kuin edellinen hallitus, eli tämä korjausvelkaohjelma näkyy. Nyt me olemme laittaneet 50 miljoonaa ensi vuodelle lisätalousarvion ja varsinaisen talousarvion myötä, millä tämä alkuvuosi hoidetaan. Sen jälkeen se on seuraavan hallituksen iso päätös, koska sen korjausvelan purkaminen pitää jollain rahoittaa. Tämä hallitus teki sen valtion omaisuustuloilla. Se on seuraavan hallituksen talouspolitiikan päätöksenteossa, mutta kaikki puolueet ovat parlamentaariseen työhön sitoutuneet, ja sieltä tämä taso, 300 miljoonaa vuodessa, pitää tavalla tai toisella sitten hakea, mutta mielestäni ei pidä sitoa seuraavan hallituksen käsiä. Ilmastonmuutoksen osalta totean, että se on todella kohtalonkysymys, todella kohtalonkysymys. Ja minusta sen sijaan, että me sätimme ja syyttelemme toinen toisiamme, meidän pitää yhdessä todeta se, että pitää tehdä paljon enemmän, viimeistään tuo raportti osoitti sen. Minä nostan yhden asian, joka on suhteellisen tuore: Suomi sitoutui YK:n alajärjestön ilmastorahastoon sijoittamalla 100 miljoonaa siihen. Tämä kuvaa niitä valtavia panostuksia, joita me teemme jo tällä hetkellä ilmastonmuutoksen torjumiseksi, ja niitä pitää tehdä koko ajan, samalla tavalla kuin esimerkiksi kivihiilen historiallinen kielto energiakäytössä ensi vuosikymmenellä — aivan valtavia päätöksiä. Mutta meidän pitää tehdä lisää, ja mietitään mieluummin yhdessä, miten me löydämme ne tavat, joilla me voimme ilmastonmuutosta torjua. Edelleen näihin tutkimusmäärärahoihin. Haluan korostaa sitä, että Akatemian ja Business Finlandin yli 100 miljoonan valtuudet tuleville vuosille on otettu erittäin kiitollisena ja tyytyväisenä vastaan — vihdoinkin pysyviä lisäyksiä. Tämä on nyt mahdollista. Koska julkisen talouden tilanne on parempi, niin me voimme tehdä näitä tärkeitä, myös pysyviä, rahalisäyksiä. Näin se vain menee. meidän täytyy katsoa sinne tulevaisuuteen, ja on totta, että jotta me pääsemme sinne korkeampaan työllisyysasteeseen, jota me tarvitsemme hyvinvointimme säilyttämiseen, me tarvitsemme isoja, rohkeita uudistuksia. Meillä on selkeä näkemys, selkeä suunnitelma: sosiaaliturvauudistus aktiiviseen suuntaan, työelämän ja koulutuksen uudistus vastaamaan työelämän murrokseen ja verotuksen uudistaminen suosimaan työntekoa ja painopiste sinne haittoihin ja ympäristö-, ilmastoveroihin.