samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-07 rouva puhemies! Edustaja Ala-Nissilä oli täällä huolestunut pääkaupunkiseudun lastentarhanopettajien palkoista. Me olemme myös hyvin huolestuneita. Helsingin valtuustossa tehtiin ponsi siitä, että lomarahaleikkaukset, jotka hallitus teki muun muassa lastentarhanopettajille ja kaikille muillekin pienipalkkaisille naisvaltaisille aloille, korvattaisiin paikallisesti palkankorotuksilla. Valitettavasti molemmat keskustan jäsenet äänestivät tätä vastaan. — Ja itse asiassa kolme keskustalaista, jos Väyrynen kuitenkin kunniapuheenjohtajana lasketaan myös keskustalaiseksi. Arvoisa rouva puheenjohtaja! Riittävät palkat ovat ongelma niin lastentarhanopettajilla kuin lastenhoitajilla ylipäätänsä kunnallisella puolella, mutta samaan aikaan on ongelma myös se, että ryhmäkokoja on kasvatettu monissa kunnissa hallituksen päätöksen pohjalta ja subjektiivista
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Lapsen oma osallistuminen ja ääni jäävät helposti huomioimatta meiltä päättäjiltä — johtuu varmaan siitä, että lapsi itse ei osaa eikä saa vielä äänestää. Lainsäädäntöä olisi kuitenkin kehitettävä lapsiystävällisempään muotoon lapsen osallisuuden parantamiseksi, koska meidän nuorissa ja lapsissa on tulevaisuus. Lainsäädännön valmistelussa tulisi ottaa lapsen oikeuksien sopimus huomioon eikä vain niissä laeissa, jotka koskettavat suoraan lapsia, kuten lastensuojelulaki. Lainvalmistelun yhteydessä säännönmukaisesti tehtävä lapsivaikutusten arviointi olisi yksi keino, joka auttaisi tunnistamaan sääntelystä kohtia, joissa yhdenmukaisuus lapsen oikeuksien sopimukseen on varmistettava. Lapsiin kohdistuvien palvelujen saatavuudessa on paljon alueellisia eroja. Lapset ja perheet eivät ole millään tavoin alueellisesti tasa-arvoisessa asemassa: monet palvelut ovat liikaa kunnista riippuvaisia, varsinkin jos palvelut eivät ole lailla turvattuja.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Valtioneuvoston selonteossa 4/2017 sanotaan selvällä suomen kielellä, että ”Pääministeri Juha Sipilän hallituksen toimenpiteiden yhteisvaikutus on nettomääräisesti kuntataloutta selvästi vahvistava vuoden 2019 tasolla, mikäli kunnat ja kuntayhtymät toteuttavat toimet täysimääräisesti. Lisäksi sote- ja maakuntauudistus siirtää pois kunnilta väestön ikääntymisestä aiheutuvat sosiaali- ja terveydenhuollon menopaineet”. Ja lisäksi sitten vielä, että ”Valtionosuusvähennysten” — mitä te mainitsitte äsken — ”jälkeen kilpailukykysopimuksen mainitsitte äsken — ”jälkeen kilpailukykysopimuksen vaikutus kuntatalouteen on lievästi kiristävä. Pidemmällä aikavälillä kilpailukykysopimuksen suotuisat vaikutukset työllisyyteen ja kasvuun hyödyttävät myös kuntataloutta”. Tässä on tämä suuri villakoiran ydin. Moni kunta oli teidän aikananne, noin 40 kuntaa, kriisikunta. Nyt meillä on, jos oikein muistan, kolme kuntaa, jotka
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 lapsiasiamies Kurttila esitteli tätä raporttiaan ja käytiin keskustelua. Minusta hän totesi siinä yhden mielenkiintoisen asian tämän keskustelun kannalta, nyt kun tämä menee tämmöiseksi vähän perinteiseksi kirveiden heittämiseksi, että 20 prosentille lapsista Suomi on todella erilainen kuin niille muille. Me kaikki tiedämme täällä, että meillä on pääosin lapsipolitiikka palvelujen, koulutuksen ja muun kohdalta hoidettu hyvin. Mutta sitten tämä alisuoriutuminen koskettaa, kun kärjistän — hän käytti nyt sanaa — erityisesti noin 20:tä prosenttia lapsista. Nämä ovat aina rohkeita lukuja, mutta se on varmaan jotain sitä suuruusluokkaa.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 rouva puhemies! Jokaisella suomalaisella lapsella on oikeus varhaiskasvatukseen. Se on 20 tuntia viikossa, saman verran kuin alaluokkalainen saa myös opetusta laadukkaissa alakouluissa vuosiviikkotunnin määrässä. Mutta silloin kun lapsi tarvitsee päivähoitoa kokopäiväisesti, se arviointi voidaan tehdä. Sen tekevät sosiaalityöntekijät ja ammattilaiset, ja varmasti se päivähoito-oikeus sieltä napsahtaa ja se saadaan. Se on varmasti tarpeen silloin, kun on kyse sellaisesta lapsesta, joka erityistä tukea siinä kasvussa ja varttumisessa tarvitsee. Edustaja Arhinmäki, teidän edustajatoverinne Li Andersson puhui juuri terveisistä
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Vähän tulee sellainen tunnelma hallituspuolueiden edustajien puheenvuoroista, että tässä ammutaan sanansaattajaa. Ei se luo lapsille huonompaa arkea, että oppositio ja lapsiasiainvaltuutettu nostavat näitä ongelmia esille, vaan se, että hallitus tekee huonoja päätöksiä. Kannattaisi katsoa nyt peiliin. Tämä on Sipilän hallituksen perinteinen strategia itse pääministeristä alkaen, että on niin ikävä keskusteluilmapiiri, kun meidän leikkauksiamme vastustetaan, muuten kaikki olisi hyvin. No, se, että leikataan lapsilta, köyhiltä, opiskelijoilta, leikataan juuri niiltä lapsiperheiltä, jotka eniten tukea tarvitsevat, on röyhkeää ja julmaa politiikkaa. haluaa muuttaa tämän, mitä lapsiasiainvaltuutettu kritisoi, että Suomessa isossa talouspolitiikassa, kun pistetään ne raamit pöytään, keskusta ja kokoomus heittävät lapset sivuun ja sitten sen jälkeen, kun on tehty leikkauspäätökset, tehdään vähän hankkeita sinne tänne ja ajatellaan, että tällä se hoidetaan, niin hankerahalla ei korjata sitä, että peruspalveluista leikataan, ryhmäkokoja kasvatetaan ja olosuhteet heikkenevät juuri niillä, jotka eniten tukea tarvitsevat. Tämä on sitä rakenteellista välinpitämättömyyttä.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 hallitus on tehnyt lukuisia eriarvoisuutta lisääviä päätöksiä. Verotuksen lapsivähennys poistuu, aiemmin jo lapsilisät irrotettiin indeksistä ja niiden tasoa leikattiin, kansaneläkesidonnaisten etuuksien määrää on heikennetty, työttömien lapsilla ei ole samoja oikeuksia kuin työssä käyvien vanhempien lapsilla, ryhmäkokoja on kasvatettu. Leikkaukset ovat kohdistuneet erityisesti niille, jotka ovat jo valmiiksi vaikeassa asemassa.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa rouva puhemies! Hyvät edustajakollegat! Minun mielestäni lasten ja nuorten asia on niin tärkeä, että tässä on syytä etsiä yhteistä laajaa ymmärrystä siihen, millä tavalla voimme huolehtia jokaisesta lapsestamme hyvin asuinpaikasta tai perhetaustasta riippumatta, silloin myös tärkeään rooliin tulee se, että peruspalvelut ovat kunnossa jokaisessa Suomen kunnassa, että me saamme lapsille apua silloin, kun he apua tarvitsevat, ovat he sitten päivähoidossa, varhaiskasvatuksen piirissä tai toisaalta peruskoulussa tai sitten jatko-opintojen piirissä. Sen takia on tärkeää, että näitä panoksia nyt ohjataan ennen muuta sinne, missä niitä eniten tarvitaan. Tässä esimerkiksi hallituksen panokset tasa-arvorahoituksen tuplaamisessa ovat merkittävät, eli halutaan auttaa nimenomaan siellä, missä sitä apua eniten tarvitaan. Toinen kysymys on sitten lasten ja nuorten kuuleminen, mistä olemme täällä tänäänkin puhuneet, ja pidän hyvänä sitä, että nuorisovaltuustot on nyt esimerkiksi saatu jokaiseen kuntaan pakollisiksi.
Puhuja: Emma Kari
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Kyllä tässä nyt niin kuin hallituspuolueitten kansanedustajien puheenvuoroista käy hyvin selväksi, että edelleenkään ei lueta sitä, ei perehdytä siihen, mitä asiantuntijat oikeasti sanovat, mitä tämä kertomus yksiselitteisesti sanoo. Teidän tekemänne heikennykset varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon ovat osuneet juuri niihin kaikista heikoimmassa asemassa oleviin lapsiin. Tämä on täysin yksiselitteinen, täysin itsestäänselvä asia. Päivähoito-oikeuden rajaaminen, tasa-arvoisen päivähoito-oikeuden lopettaminen, ryhmäkokojen kasvattaminen ovat eriarvoistaneet suomalaisia lapsia. Tämä on täysin yksiselitteinen asia. On tietenkin mukavaa kuulla tässä nyt hallituspuolueiden huoli
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 puhemies! Eriarvoistuminen on kyllä pitkän kehityksen tulos, ei tällä hallituskaudella syntynyt. Tässä kertomuksessa kuulutetaan useammassa kohdassa tutkimustiedon perään ja myöskin tämmöisten pitkittäistutkimusten perään, ja täytyy todeta, että nämä tämän hallituskauden teot eivät kyllä vielä näy näissä hyvinvointia mittaavissa mittareissa vielä moneen vuoteen, valitettavasti. Meneilläänhän on nyt monenlaisia toimia sekä hyvinvoinnin eteen että oppimisen eriarvoistumisen torjumisen eteen, mutta minä kuuluttaisin sitä, että meillä Suomessa pitäisi päästä tekemään lasten eteen laaja-alaista työtä yli hallintorajojen, ja sen vuoksi se, mitä tässä esitetään strategiasta, on äärimmäisen hyvä asia. Eli kokonaisuus pitäisi ymmärtää eikä aina puhua pirstaleisesti.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Kun perätään kokonaisarviointia, tietysti on mukava, että oppositio muistaisi sen, että esimerkiksi köyhimmät lapsiperheet pääsevät varhaiskasvatuksen piiriin nyt helpommin, koska maksuja on alennettu, ja yhä useampi perhe on ilmaisen varhaiskasvatuksen piirissä ja jokaiselle lapselle turvataan kokoaikainen varhaiskasvatus, jos perheellä ja lapsella on sille tarvetta. Tämä on subjektiivinen oikeus edelleen. Mutta sitten vielä tästä lapsiperheitten toimeentulosta, niin kuin tässä lapsiasiainvaltuutetun kertomuksessa kerrotaan, niin yhä suurempi osuus pienten lasten vanhemmista käy töissä, kokopäivätöissä, kolmasosa pienten lasten äideistä tekee ylitöitä. Eli ongelma ei sinänsä ole edes se, etteivätkö meillä vanhemmat käy töissä, vaan nimenomaan tämä osa-aikatyön puute on se, että ei pystytä yhdistämään näitä,
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Toin täällä esille hämmästykseni siitä, että aluksi kokoomus mutta nyt myöskin tämän keskustelun aikana keskusta ikään kuin nostavat esille, että miksi tässä tuodaan vain näitä negatiivisia asioita esille, ja täällä edustaja Niinistö hyvin jo asiaa perusteli. Mutta, arvoisat kollegat, tiedän, että te, jotka täällä salissa olette, olette juuri lasten puolestapuhujia. Sen vuoksi olenkin hyvin pettynyt siihen keskusteluun, johon me nyt ajauduimme. Siis me, joiden pitäisi ajaa yhteisesti yhdessä rintamassa näitä asioita. Tämä keskustelu menee nyt juuri siihen, kuka on tehnyt mitä, ja juupas—eipäs-väittelyksi. Se ei johda mihinkään.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa rouva puhemies! Lapsemme ansaitsevat ainoastaan parasta, ja me kaikki täällä salissa myös toivomme sitä ja haluamme tehdä päätöksiä, jotka ovat lasten edun mukaisia. Lapsiasiainvaltuutetun kertomus onkin tervetullut tähän saliin käsiteltäväksi. Suomi on ja tulee olemaan yksi parhaista maista lapsillemme. Oppimistuloksissa Suomi on edelleen kärjessä, ja suomalainen koulutus on tasa-arvoista kansainvälisesti vertailtuna. uudistamiseen. Voin uutena kansanedustajana ja äitinä olla ylpeä niistä kaikista teoista, joita opetusministeriössä on saatu edistettyä nykyisen hallituksen aikana. Lapsiasiainvaltuutetun esittämiin ongelmakohtiin onkin vastattu. Hallitus on panostanut esimerkiksi varhaiskasvatukseen, kehittänyt peruskoulua ja parantanut perheiden asemaa monilla toimenpiteillä. Koska kertomuksen tarkoituksena on luoda eduskunnalle edellytyksiä kansallisen lapsipolitiikan rakentamiselle, haluan kuitenkin tuoda tässä esille niitä pilareita, joita ei ole mainittu kertomuksessa tarvittavissa määrin. Ensinnäkin uudessa varhaiskasvatuslaissa lapsen etu on nostettu keskiöön. On haluttu nimenomaan lähteä lapsen näkökulmasta, lapsen edusta. Vaikka olemme koulutuksen tasa-arvossa ja saavutettavuudessa Euroopan kärkeä, meillä on vielä askelia otettavana. Lapsen perhetausta ja lähtötaso vaikuttavat edelleen liian voimakkaasti siihen, millaisiksi lapsi kokee mahdollisuutensa ja halukkuutensa kouluttautua. Varhaiskasvatus vähentää eriarvoisuutta tehokkaammin kuin mikään muu osa koulutusjärjestelmäämme. Panostukset varhaiskasvatukseen ovat mahdollisuuksien tasa-arvon edistämistä, ja kaikilla lapsilla on mahdollisuus sitä kautta myöskin hyvät alkulähteet koulutukseen kotitaustasta riippumatta Uudessa varhaiskasvatuslaissa on myös huomioitu vuorohoidon järjestäminen. On tärkeää, että lapselle järjestetään vuorohoitoa, jos huoltaja työssäkäynnin tai opiskelun takia sitä tarvitsee. Myönteistä on myös se, että varhaiskasvatuksen maksuja on pystytty laskemaan tällä hallituskaudella, mikä osaltaan on parantanut lapsiperheiden taloudellista tilannetta. Toinen asia: Pian eduskuntaan saapuvassa lukiolaissa on huomioitu, että oppilailla olisi enemmän tukea ja ohjausta koko lukion ajan. Lukioiden jälkiohjausvelvoite tuo ohjausta myös niille, jotka ovat keskeyttäneet opintonsa tai jotka ovat jääneet ilman jatko-opintopaikkaa. Sitten kolmanneksi vielä lasten turvallisuudesta: Kouluille on julkaistu juuri hiljattain opas seksuaaliseen häirintään puuttumiseksi, ja lisäksi keväällä 2018 käynnistetään esi‑ ja perusopetuksen sekä toisen asteen ja korkeakoulujen oppimisympäristöjen turvallisuuskulttuuria kehittävä toimeenpano-ohjelma. Me tarvitsemme vielä lisäksi vahvempia toimenpiteitä miten lapsia pystyttäisiin paremmin suojaamaan huonon sisäilman aiheuttamilta mahdollisilta oireilta ja sairauksilta. Lapsilla ei ole mahdollisuutta valita koulua, ja ongelmista voi tulla pitkäaikaisiakin. Tähän tarvittaisiin parannusta lasten terveyden turvaamisen osalta. Koulujen, sosiaaliviranomaisten ja terveyspalveluiden lisääntyvässä määrin pitäisi tehdä enemmän yhteistyötä.
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 Hän muistaa väärin, miten tämä tasa-arvoraha-asia on mennyt. Te siis nostitte viime vuoteen verrattuna, mutta kun te tämän hallituskauden alussa leikkasitte niin valtavasti, niin edes tämä teidän nosto ei kompensoi sitä, kuinka paljon te leikkasitte siitä, kuinka viime hallituskaudella sinne tasa-arvorahoja laitettiin. Te muistatte myöskin valikoiden sen, että tehän olitte viime hallituskaudella hallituksessa ja teillä oli jopa pääministeri. Muistatte ehkä senkin, että demarit eivät suostuneet leikkaamaan peruspalveluista niin paljon kuin te vaaditte. Sen sijaan me esimerkiksi toimme osittaisen hoitorahan, joka mahdollisti sen, että vanhempi voi käydä osa-aikatyössä ja hoitaa lasta samaan aikaan siellä kotona. 100 euron korotus perusturvaan viime kaudella. Viime kaudella eriarvoisuus väheni, tällä kaudella eriarvoisuus on kasvanut.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! En nyt avaisi kauhean syvälle menevää talouskeskustelua, mutta nimenomaan siitähän oli kyse, että sosiaalidemokraateilla kun oli valtiovarainministeri, te halusitte hallitusohjelmaneuvotteluissa tiukan kirjauksen siitä, että jos tehdään säästötoimenpiteitä, niin verotusta tulee kiristää samassa suhteessa. Se oli suurin talouspoliittinen virhe viime vuosina. Sillä nimenomaan kiristettiin siinä vaiheessa meidän tilannetta, kun olisi pitänyt antaa kasvulle — hevosmiehenä voin käyttää näitä sanoja — suitsilla vähän tilaa. Te veditte suitsia vain kireämmälle valtiovarainministeri Rinteen toimesta siinä vaiheessa kun muut antoivat tilaa, että talous pääsisi raville taikka laukalle.
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 niin nyt se on palauttamassa siitä 100—150 miljoonaa, ja jos niitä vertaa edellisen hallituksen koulutuspanoksiin, niin te olette samassa suhteessa jäljessä. Sen takia minua todella ottaa päähän kuunnella sellaista. Sitten mitä tulee tulonjakoihin, niin edellinen hallitus teki 100 euron tasokorotuksen kaikkein pienimpiin peruspäivärahoihin, sosiaaliturvaan, ja tilastojen mukaan kaikkein pienituloisimman 10 prosentin ostovoima kasvoi 5 prosenttia. Miten tämän hallituksen aikana on käynyt? Suhde on kääntynyt toistepäin. Eli on hallituksilla ja puolueilla eroa.
Puhuja: Suna Kymäläinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 Lapsivaikutusten kokonaisarvioita ei ole ollut tähän mennessä yhdelläkään hallituksella, ja se on synti jokaisen listalla, mutta on oikeudenmukaista edellyttää, että näitä kokonaisarvioita tulevaisuudessa tehdään. OAJ on todennut, että Suomi panostaa vähiten Pohjoismaissa perusopetukseen. Hallitus on leikannut kaikilta koulutusasteilta. Sen vuoksi me tarvitsemme maksuttoman koulupolun aina maksuttomasta varhaiskasvatuksesta ja perusopetuksesta maksuttomaan toisen asteen koulutukseen, ja on ollut kiva kuulla, että kokoomuskin on tullut tämän SDP:n pitkäaikaisen tavoitteen kanssa samalle linjalle.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 ja sen takia tietysti toimittiin tällä tavalla, kun sosiaalidemokraattien valtiovarainministeri Rinne ja hallitusohjelmaneuvotteluissa Urpilainen vaativat sen kirjauksen, joka oli kohtalokas tälle maalle. Me hukkasimme vähintäänkin neljä vuotta. Emme päässeet kiinni siihen talouskasvuun, missä muut EU-maat ja euromaat olivat. Meillä talous sakkasi siinä vaiheessa. Kun äsken kuvasin sitä, millä tavalla teidän vaatimuksestanne verotusta kiristettiin siinä vaiheessa, niin se nimenomaan näkyi, ja se näkyi karulla tavalla: 100 000 uutta työtöntä syntyi tämän politiikan myötä. Nyt kohta on 100 000 uutta
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Hallituskaudet ovat vaihtuneet, on tehty erilaisia poliittisia ohjelmia, talousarvioita, käynnistetty kärkihankkeita, lakihankkeita, joista monet ovat yksittäisiä toimeenpanoja. Kuitenkin, kuten lapsiasiavaltuutettu toteaa, vaikka paljon tehdään, yksi on unohtunut, ja se on lapsivaikutusten arviointi. Meillä oli sivistysvaliokunnassa käsiteltävänä olevasta asiasta tänään kattava asiantuntijakuuleminen. Seuraavia asioita nousi esille: lapsiperheköyhyys, lasten ja nuorten mielenterveyshäiriöt, palveluiden sirpaleisuus, erityistä tukea tarvitsevat lapset, väkivalta, häirintä, kiusaaminen, sisäilmaongelmat päiväkodeissa ja kouluissa, toisen asteen yhdenvertaisuus koulutuksessa, syrjäytyminen. Asiantuntijat totesivat laajasti lapsiasiavaltuutetun tavoin: näiden edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan kansallinen lapsistrategia. Perussuomalaiset ovat samoilla linjoilla: kaikki eri osapuolet saman pöydän ääreen rakentamaan kansallista lapsipolitiikkaa, jossa päätösten keskiössä huomioidaan lasten hyvinvointi. Täällä salissa on käsitelty, mitä on tehty aikaisemmin, ja on semmoista napit vastakkain -keskustelua. Olisi mielestäni hedelmällisempää katsoa tulevaisuuteen ja kehittää nyt
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-07 Lapsiperheitten tukeminen on parasta kasvupolitiikkaa. Voi sanoa, että silloin me ihan oikeasti puhumme kansantalouden kovasta ytimestä. Liian usein me ajattelemme niin, että kun me puhumme lapsiperhepolitiikasta, niin se on jotakin pehmoilua, ja siellä käytetään sellaisia pehmeitä adjektiiveja, kun siitä asiasta puhutaan, mutta hei, tämä on kansantalouden kova ydin. Jos tätä asiaa ei saada kuntoon, niin me emme saa kestävyysvajetta kuntoon,
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 Ja vaikka kuinka järjellä yritti itselleen selittää toisin, tunne ei antanut järjelle sijaa. Olen vuosikausia puhunut neuvolajärjestelmämme nerokkuudesta muiden päättäjien tavoin, mutta vasta nyt ymmärrän, miten ratkaisevaa lapsen tulevaisuudelle voi olla vanhempien sieltä saama tuki ja apu. Edelleen on tärkeää seurata lapsen painon kehitystä, mutta lapsen hyvinvoinnin kannalta aivan yhtä tärkeää on kysyä vanhemmalta: miten sinä jaksat? Lapseni kasvaessa vahvistui myös oma luottamukseni itseeni vanhempana. Huolen tasaantuminen antoi minulle taas tilaa katsoa ympärilleni, muihin lapsiperheisiin. Miten ihmeessä tästä kaikesta selviävät ne perheet, joiden arkea varjostavat vanhemman sairaus, taloudelliset huolet, työttömyys tai lähiverkostojen puute? Miten työttömyyden keskellä vanhemmalla voi olla voimavaroja huolehtia vielä siitä, että oma puolipäiväisesti varhaiskasvatuksessa oleva lapsi saisi päiväkodissa kokopäiväisesti olevaan lapseen verrattuna yhtä hyvät lähtökohdat koulupolulleen? Miten ulkopuoliseksi ja osattomaksi lapsi voikaan itsensä tuntea jo varhaislapsuudessa — ja tulla vielä kiusatuksi sen vuoksi. Valintoja korostavassa maailmassamme nämä eivät ole perheiden valintoja. Ne ovat muiden heille tekemiä valintoja. Ne ovat valintoja, joiden vaikutukset kohdistuvat lapsiin. Ne ovat meidän päättäjien tekemiä tai tekemättä jättämiä valintoja. Vanhempina otamme vastuun oman lapsemme hyvinvoinnista, mutta päättäjinä meidän on nyt otettava kollektiivinen vastuu kaikista maamme lapsista. Arvoisa puhemies! Tänään tässä salissa on ensimmäinen lapsiasiainvaltuutetun eduskunnalle koostama kertomus. Tämän kirjan kanssa on syytä pysähtyä. Ensinnäkin on kiitettävä lapsiasiainvaltuutettua ja kaikkia kertomuksen valmisteluun osallistuneita tästä mittavasta tietopaketista. Samalla on myös katsottava peiliin. Eduskunta ei voi ylpeillä sillä, että päätöksien vaikutukset lapsiin olisi otettu kiitettävällä tavalla huomioon päätöksiä tehtäessä. Juhlapuheidemme huolet lasten eriarvoistumisesta ja nuorten osattomuudesta eivät konkretisoidu kaikkia politiikkalohkoja lävistävänä päätöksentekona. Itse teot jäävät liian usein puuttumaan. Sen vuoksi Suomen tuleekin aloittaa lasten oikeuksia koskevan kansallisen strategian laatiminen, jossa huomioidaan kaikkien lasten tilanne ja YK:n sopimusten mukaiset oikeudet. Strategia on tehtävä parlamentaarisena työnä, johon sitoutuvat kaikki eduskuntapuolueet. Pidemmän aikavälin strategian vaikuttavuus on parempi kuin hallitusohjelmien yksittäiset kirjaukset, joita toki niitäkin lisäksi tarvitaan. Oikeastaan strategian pitäisi muuttaa tapaamme ajatella. Lapsi ei ole vain yksi muistilistalla oleva näkökulma
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 kakkostyypin diabeteksen oireita nuorilla lapsilla. Joka ainoa lapsi haluaa liikkua. Sen olen omasta tyttärentyttärestäni nähnyt, että paremminkin pitää pikkuisen rajoitella sitä vauhtia, kun antaa mahdollisuuden liikkua.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-07 On aivan totta, mitä edustaja Hoskonen sanoi, että lapsi tarvitsee hyvän kodin, mutta valitettavasti tilanne on kuitenkin tänä päivänä se, että kaikilla lapsilla ei ole hyvää kotia, ja silloin yhteiskunnan on huolehdittava siitä, että myös näillä lapsilla on hyvät eväät elämälle. Ja on aivan totta, että jos verrataan vuosikymmenten taakse, niin paljon edistystä on tapahtunut, ja se on hienoa, se on ollut Suomen upea tarina. Minun huoleni on se, että pidämme tästä tarinasta kiinni. Nyt tässä kertomuksessa esitetyt huomiot tulisi ottaa vakavasti ja varmistaa se, että jokaisella lapsella on hyvät eväät elämälle ja jokainen lapsi saa riittävästi tukea, myös ne lapset, jotka eivät saa sitä sieltä kotoa. Siinä mielessä en ajattele, että tässä nyt tarvitsee ketään
Puhuja: Tarja Filatov
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 tiedä, ymmärsittekö mitä yritin sanoa, koska tämä on monimutkainen yhtälö, mutta se on se, mitä itse jäin miettimään, kun luin tuota raporttia, mistä tämä muutos johtuu. Toivon, että valiokuntakuulemisessa saamme siihen enemmän vastausta, koska jos meille tulee sellainen käsitys, että se aika, joka lasten kanssa ollaan, voi vain vähentyä ja vähentyä ja vähentyä, kun työaika tulee vaativammaksi ja vaativammaksi ja vaativammaksi, niin tämä kehä on aika huolestuttava. Ehkä tässä työelämän näkökulmasta olisi paljon muutakin, mitä tästä raportista haluaisin sanoa, mutta aika on jo täysi. Haluan ehkä sanoa vain sen, että puolustus tässä
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-07 ensimmäinen lapsiasiainvaltuutetun kertomus eduskunnalle antaa erittäin laajan katsauksen lasten asemaan Suomessa ja lapsiperhepolitiikan pitkän tähtäimen historian kehitykseen ja tarjoaa myös hyviä näkökulmia tulevan kehityksen suuntaviivoiksi. Lapsiasiainvaltuutettu Kurttila vetoaa kertomuksensa johdannossa eduskuntaan ja hallitukseen lapsipoliittisen kokonaisvaltaisen strategian laatimiseksi. Tämä lapsiasiain strategia ulottuisi parhaimmillaan yli useiden vaalikausien ja tekisi siten lapsia ja perheitä koskevasta poliittisesta päätöksenteosta paremmin ennakoitavaa Se on asia, jota oppositio on perännyt hallitukselta kerta toisensa jälkeen, mutta valitettavasti hallitus ei ole ottanut opposition neuvoista vaarin. Toivottavasti lapsiasiainvaltuutetun virastaan käsin esittämä huomio lopulta herättää Sipilän hallituksen. myöskään usko, että eduskunnassa on yhtään lapsikielteistä kansanedustajaa, mutta silti jotkut täällä tehtävät päätökset voivat olla lasten hyvinvoinnin kannalta haitallisia siksikin, että kaikki tosiseikat eivät ole päätöksentekohetkellä tiedossamme.
Puhuja: Jani Mäkelä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-07 Tässä keskustelussa ja aihepiirissä selvästi on nähtävissä painetta yleisempäänkin perhepoliittiseen keskusteluun, ja tässä ovat näkyvillä myös tietyt jakolinjat, mitkä tässä ideologisesti ottaen vallitsevat. Itse haluan hieman tuoda esiin tätä perinteisen perhearvon näkemystä, jonka puolesta itsekin liputan. Eli ainahan se perinteinen ydinperhemalli ei ole mahdollinen erilaisista syistä, mutta kyllä yhteiskunnan siihen pitäisi kuitenkin pyrkiä ja tehdä sellaisia ratkaisuja, jotka sitä edistävät. Aina nämä viime aikojen ratkaisut eivät ole sellaisia olleet. Monta kertaa tämä keskustelu menee näihin hokemiin ja uskonkappaleisiin, kuten varhaiskasvatus tai perhevapaauudistus. Tässä keskustelussa ikään kuin metsä häviää puilta ja asioista tehdään turhan mutkikkaita. Tämä syntyvyys on vakava kysymys, sen vähäisyys nimenomaan, ja sille yhteiskunnan on pakko tehdä jotain, mutta aihepiiri on varsin traumaattinen ja ongelmallinen. Sitä kuvastaa se, että kun eräs puoluejohtaja käytti termiä ”synnytystalkoot”, seurasi valtakunnallinen kohu. Mistä tällainen voi johtua? Mielestäni tämä asia on ennen kaikkea asennekysymys. Nykyaikainen minäkeskeisyys, minä ensin ‑asenne, todennäköisesti tämän ongelman aiheuttaa. Kysymys ei ole niin taloudellisista resursseista, mistään tukemisesta, varhaiskasvatuksesta tai koulutuksestakaan. Syntyvyys absoluuttisesti on suurinta köyhissä maissa, joissa ei tällaisista varhaiskasvatusasioista puhuta mitään. Eräs tähän liittyvä piirre tässä meidän yhteiskunnassamme on ensisynnyttäjien keskimääräisen iän nouseminen kohti keski-ikää. Kun lasten hankinta venyy sinne nelikymppiseksi asti, niin kyllähän se matalaan syntyvyyteen väkisinkin johtaa jo biologisista syistä.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Mutta kun tätä katsoo, niin voi todeta, että täällä on käytetty aivan erinomaisia puheenvuoroja tästä aiheesta, edellä muun muassa edustajat Hoskonen ja Tölli ja Maijala ja niin edelleen. Itsekin kun tätä lueskelin, niin mieleeni tuli lähinnä se, miten me voimme tukea noita perheitä heidän arjessaan parhaiten. Nimittäin se, mikä pysäytti, oli esimerkiksi sivulla 70 oleva tilasto, joka kertoo, että 15 vuodessa meidän lasten huostaanotot ovat tuplaantuneet ja kodin ulkopuolelle on sijoitettu 18 000 lasta. Nämä ovat aika kovia lukuja ja kertovat siitä, että aina se arki ei ole se, mitä toivotaan tai mitä me päättäjätkään toivoisimme. Sen takia lasten hyvinvointi, kuten täällä on aikaisemmin hyvin todettu, kietoutuu paljon sen perheen hyvinvointiin. On hyvä muistaa, kun puhutaan lapsiperheiden palveluista ja erilaisista tuista ja jaksamisesta, että jokaisen vanhemman arki on jonkun lapsuus, ohikiitävä hetki, ja sen takia meidän päättäjien on syytä kiinnittää tähän huomiota. Tässä heti alussa otetaan aika voimakkaasti kantaa lapsiasiainvaltuutetun, voi sanoa, toteamuksella hyvinvointivaltion alisuoriutumisesta lapsipolitiikan saralla. Ymmärrän tämän
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa rouva puhemies! Pidän erittäin myönteisenä asiana tätä uutta käytäntöä, että lapsiasiainvaltuutettu tuo kertomuksen toiminnastaan ja lapsi- ja perhepolitiikan ajankohtaisista teemoista myös tänne eduskuntaan käsiteltäväksi ja eduskunnan suuren salin ruodittavaksi. Tämän päivän ja illan aikana on käytetty erittäin hyviä puheenvuoroja ja käyty erittäin laaja-alaista keskustelua. Itsestäni on tuntunut siltä, että tästä lapsiasiainvaltuutetusta, joka on aika tuore toimija meillä Suomessa — siinä on nyt toinen henkilö historiassa — on muodostunut aika merkittävä yhteiskunnallinen keskustelija Suomessa ja aika merkittävä mielipidejohtaja. Hän on erityyppisissä lapsia koskettavissa asioissa paljon julkisuudessa ja muodostaa siinä linjaa. Tänä iltana on käytetty todella hienoja, koskettavia ja mieleenjääviä puheenvuoroja, mutta tahdon niistä nyt nostaa esille edustaja Tapani Töllin vähän aikaa sitten käyttämän puheenvuoron, joka kieltämättä kyllä kolahti. Siinä oli paljon sellaista asiaa ja arvopohjaa, joka itsestänikin tuntuu hyvältä ja oikealta. Tällaisesta nuoresta kolmekymppisestä miehestä, jolla ei muita lapsia vielä ole kuin kolme kummilasta, se tuntui erittäin hyvältä ja järkevältä. Tähän suuntaan meidän pitää edetä. Haluaisin, puhemies, painottaa sitä, että kyllä lapsen kasvussa tärkeää on se, että koko kylä kasvattaa. Se koko kylä kasvattaa -ajattelu oli aikanaan siellä Ylihärmässä Sippolanrinteelläkin, missä itse sain varttua. Puhemies! Haluan ottaa esille myös isien roolin. Aina välillä tuntuu siltä näin miehenä, että olemmeko me häivyttäneet pikkuisen pois lapsen elämästä isän merkityksen. Kyllä sillä isälläkin edelleen merkitystä on. Ehdottomasti meidän täytyy pystyä nykyistä paremmin tukemaan lapsiperheitä,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 nyt kun ollaan suunnittelemassa erilaisia manööverejä, niin tämä hieno kirja, tämä selonteko tai paremminkin kertomus, joka on eräänlainen selonteko, miten lapsiperheillä tänä päivänä menee, on hyvä lähdeteos siitä, missä todella mennään. Mutta kaiken sen numerotiedon, kaiken sen viisauden, monen virkamiehen työn, kaiken sen, takana pitää kuitenkin se perustotuus olla, että perhettä pitää tukea. Perheet ovat se perussolu, joka tämän yhteiskunnan pystyssä pitää. Kaikki muut vaihtoehdot ympäri maailman, mitä on kokeiltu, ovat olleet huonompia, ihan varmasti. Toinen asia on sitten se, että kun perhevapaauudistusta suunnitellaan — siitähän tuntuivat olevan silloin, kun tämä asia oli tässä talossa kuuma, ymmärtääkseni kaikki yhtä mieltä, että se pitää tehdä — oikeista asioista pitää silloin sopia. Oma kantani asiaan on se, että perheen sisälle älköön yhteiskunta menkö päättämään, milloin pitää äidin tai isän olla perhevapaalla hoitamassa pientä lasta. Kyllähän se biologinen tosiasia on, että kun tuo lapsi syntyy tähän maailmaan ja äiti vaikka imettää — se on edelleen kuitenkin jonkunasteinen totuus, että äiti imettää pientä lasta — sitä yhteyttä ei pidä mennä katkaisemaan lainsäätäjän toimin, ei missään tapauksessa. Sen pienen lapsen ylivoimaisesti paras hoitaja on aina äiti. Äidin ja lapsen välistä rakkautta ei kumoa mikään rakkaus, ei mikään. Se on niin lämmintä ja niin pyyteetöntä, niin aitoa, niin puhdasta. Sitä älkööt poliitikot menkö hämmentämään. Päättäköön perhe itse keskuudessaan, mikä on heille parasta. Minä olen aina vähän kammoksunut tätä mallia, jossa yhteiskunta päättää perheiden puolesta, mitä tulisi tehdä.
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-07 se, että kun sanotaan, että perheet pystyvät päättämään parhaiten itse, niin samaan aikaan kaikki kansainväliset esimerkitkin osoittavat, että mitä enemmän vapaata jaetaan vanhempien kesken, mitä enemmän korvamerkitään perhevapaita, niin sitä enemmän isät niitä käyttävät. Tällä pystyttäisiin puuttumaan yhteen meidän isoimpaan tasa-arvo-ongelmaan, joka sortaa sekä naisia että miehiä, siihen, että miehet tekevät silloin, kun lapset ovat kaikkein nuorimpia, kaikkein pisimpiä työpäiviä työpäiviä — juuri silloin, kun heidän olisi hyvä olla myös kotona tukemassa sitä perheen arkea. Tämä johtuu asenteista, joita tällä voidaan muokata, ja monesta muusta seikasta. Lopuksi sanon sen, että ei ole mitään yleistä lähtökohtaa, että isä on parempi vanhempi tai äiti on parempi vanhempi. Ensin edustaja Hoskonen sanoi, että perheiden pitää saada itse päättää, minkä jälkeen hän piti pitkän luennon siitä, miten äiti on aina parempi vanhempi kuin isä lapsen hoidossa. Annetaan nimenomaan perheiden päättää eikä toimita niin kuin edustaja Hoskonen täällä, joka sanoi, että äidillä on aina suurempi rakkaus lasta kohtaan ja äiti aina hoitaa paremmin. Ei se nyt aina välttämättä näin ole, vaikka voi usein olla.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Olen saanut kuulla jonkun verran keskustelua, jota muun muassa lappilaisten seurakunta-aktiivien parissa on käyty, olenhan itsekin kirkkovaltuutettu. Seurakuntavaaleissa ehdokkaana olleiden henkilöiden toimiminen vaalilautakunnassa on koettu hankalana. He istuvat vaalipaikalla ja esimerkiksi paikallisissa kauppakeskuksissa virkailijoina ja samalla ikään kuin itsensä mainoksina, sisäänheittäjinä, kun ovat myös ehdokkaina samoissa vaaleissa. Eräs lappilainen kirkkovaltuutettu kertoi kerran minulle, että vaalilautakuntiin pääsystä on voinut syntyä jopa pientä kilpailua sen vuoksi, että vaalilautakunnan jäsenet menestyvät yleensä hyvin seurakuntavaaleissa. Seurakuntien luottamushenkilöt tekevät pyyteetöntä työtä, usein hyvin pienellä korvauksella.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa rouva puhemies! Tällä kirkkolain muutoksellahan tullaan nyt harmonisoimaan kirkollisten vaalien vaalilautakuntien sääntely samanlaiseksi kuin se on yleisissä vaaleissa. Tällehän tietysti löytyy perusteita vaalien ulkoisen uskottavuuden kannalta ja ikään kuin integriteetin kannalta, mistä tuossa edustaja Maijala hyvin puhui. Itse olin tätä myöskin hallintovaliokunnassa käsittelemässä, ja siellä tietysti meillä heräsi keskustelu siitä, että kun tämä muutoshan toteutettiin tällä vaalikaudella aiemmin muihin vaaleihin, yleisiin vaaleihin, ikään kuin — voisi leikillisesti sanoa — maallisiin vaaleihin, niin jo kuntavaaleissa viime vuonna, 2017, törmättiin kuitenkin siihen ongelmaan, että kun poliittinen osallistuminen ja puolueisiin kuuluminen eivät ole varsinaisesti se suurin ja suosituin harrastus Suomessa, mikä on valitettavaa, mutta se on realiteetti, niin osalla puolueista on ollut välillä haasteita löytää esteettömiä henkilöitä vaalilautakuntiin. Tietysti itse pidän kyllä tärkeimpänä sitä, että vaalilautakunnat saataisiin kokoon ja siellä olisi kaikkien puolueiden edustus. Että tämä ei ole ihan ongelmaton kysymys. Olen muun muassa joiltakin kuntien viranhaltijoilta saanut jo kritiikkiä, että miksi sääditte tämmöisen rajoituksen vaalilautakuntien kelpoisuuteen, mutta ehkä tämä aika nyt sitten vaatii tällaisia muutoksia. Tämän seikan vuoksi me hallintovaliokunnassa mietinnössämme totesimmekin, että pienemmissä seurakunnissa täytyy kiinnittää huomiota niihin varajäsenten valintoihin, että saadaan sitten riittävästi esteettömiä vaalilautakuntia, jotka sitten myös
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-07 kirkollisissa vaaleissa kuin muissakin vaaleissa, niin viime kevään kuntavaalit olivat kyllä semmoinen tietynlainen koeponnistus sen suhteen, että pienissä kunnissa jouduttiin kyllä ihan viimeiseen asti vielä miettimään niitä ihmisiä, jotka pystyivät tulemaan niihin vaalilautakuntiin. Ja sitten todellakin ne laskentatilanteet — kyllä epäiltiin, että osa niistä myöhästymisistä laskennoissa, mitkä tapahtuivat silloin viime keväänä, johtui osittain siitä, että siellä oli paljon aivan uusia ihmisiä, jotka eivät koskaan aiemmin olleet osallistuneet näihin laskentatalkoisiin, ja se aiheutti sitten osaltansa sitä, että tottumattomana niitä laskentoja jouduttiin joillakin paikkakunnilla uusimaan. Toki niistä aina tehdään ne tarkastuslaskennat joka tapauksessa, mutta siellä oli tällaista ihan osaamattomuutta. Tämä saattaa tietysti jossain pääkaupunkiseudulla kuulostaa kovin kummalliselta, mutta meillä on pieniä vaalialueita, pieniä kuntia, joissa tosiaankin ihmisten sukulaissuhteita on sillä tavoin, että joudutaan tosiaan pohtimaan, kuka on kenellekin sukua ja voiko osallistua näihin vaalilautakuntiin. Sinällänsä pidän tietenkin tärkeänä ja meillä on aina täällä se tapa, että ne esitykset, mitkä liittyvät kirkkolakiin, täällä sitten hyväksymme emmekä niitä käy muuttamaan, mutta tämä on tietysti tärkeä muutos siltä osin, että se yhtenäistää tätä käytäntöä.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 näistä tilanteista, että vaalitoimitsijoita on ollut hankala löytää, ja se on ainakin minulle tulleen viestin mukaan aika yleinen haaste ollut. Ei ole tietysti hyvä, että me ehkä pikkuhiljaa menemme siihen suuntaan, että näitä tekijöitä joudutaan jopa ryhtymään palkkaamaan taikka etsimään sellaisilla keinoilla, että löytyisi erilaisia toimijoita sinne, kerran se on kuitenkin oleellisen tärkeätä, että siellä pitäisi olla myös edustettuna aika lailla laajasti, itse asiassa säädöstenkin mukaan, eri poliittisetkin näkökannat. Silloin tässä voi tulla ongelmia. Nyt kysyisin, kun täällä on paikalla edustaja Kurvinen, joka on ollut tätä lainsäädäntöä käsittelemässä eduskunnassa, onko tässä samanlainen älyttömyys kuin on kuntapuolella, että jos puoliso on ehdokkaana, niin ei voi olla mukana, vaikka se puoliso olisi aivan toisessa kunnassa ehdokkaana. ehdokkaana. Ainakaan kuntapuolen lainsäädäntö ei tunne sitä. Eli jos ajatellaan, että mies olisi ehdokkaana Espoossa ja hän tulisi toimitsijaksi toiseen kuntaan, niin se ei anna mahdollisuutta. Itse asiassa se ei kai tule kovinkaan usein pariskunnan kohdalla kyseeseen, mutta lapsen kohdalla se saattaa tulla. Eli jos isä toimii vaikkapa Riihimäellä ja lapsi asuu Oulussa ja asettuu Oulussa ehdolle, niin hänen isänsä ei olekaan kelpoinen toimimaan vaalitoimitsijana Riihimäellä.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Heinonen otti todella tärkeän tulkinta-asian esille, ja myönnän ihan suoraan, että ei asiantuntijakuulemisessa tätä käsitelty ja se ei tullut esille. Ja viesti oli juuri se, että luomme identtisen sääntelyn kuin on kuntapuolella yleisissä vaaleissa, ja tämä tietysti voisi luoda sellaisen käsityksen, kun on identtisiä hyviä asioita, niin myös identtiset pöljyydet on otettu tähän. Mutta tietysti kun oikeustieteellisessäkin joskus olen istunut, niin kai näilläkin keskusteluilla jokin merkitys pitäisi olla lain tulkinnalle, niin että voitaisiin nyt todeta — kun puhumme aina juridiikassa lainsäätäjän tahdosta — että edustaja Heinosen kanssa ainakin meidän lainsäätäjien tahto on se, että tällä lailla tätä ei pitäisi tulkita. Mutta mikäli tällaisia tulkintaongelmia ilmenee, kyllä sitten täytyy meidän täällä eduskunnassa puuttua tähän asiaan niin kunnallisten vaalien kuin sitten seurakuntavaalienkin osalta. Aivan elämälle vieras tulkinta. Itse pidän tärkeimpänä kyllä näissä vaalilautakunnissa — on kysymys sitten seurakunnista tai kunnista — sitä, että siellä on luottamushenkilöitä eri puolueista laskemassa näitä ääniä. Se on aivan valtavan iso arvo ihan oikeasti. Sain viime vuonna toimia tämän nettiäänestyksen parlamentaarisen seurantaryhmän puheenjohtajana, siinä totesimme, että Suomen järjestelmän yksi valtavan iso vahvuus on se, että meillä siellä veli valvoo veljeä ja sisar valvoo sisarta. Yhdessä lasketaan ne äänet, liput on tallella, tarkastuslaskennan voi suorittaa monta kertaa, ja se luo oikeasti luotettavuutta ja uskottavuutta meidän demokratialle.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-07 rouva puhemies! Jälleen samaan asiaan kiinnitän huomiota kuin edustaja Kurvinen. Muistelen niin, että tämä muutos alun perin lähti tästä Euroopan korruption vastaisesta toimikunnasta, joka tarkasteli Suomen vaalilainsäädäntöä nimenomaan siellä maallisten vaalien puolella ja totesi, että kun meillä ei ole tämäntyyppistä esteellisyyssäännöstä, niin tämä saattaa olla ongelma unohtaen sitten tässä painotuksessa sen, että meillä todellakin kaikki poliittiset puolueet ovat siellä edustettuina, jolloinka tämä valvonta on juuri tämäntyyppistä, että kun yhdessä niitä ääniä lasketaan, niin silloin siellä toinen valvoo toistansa. Siinä mielessä en en tiedä, oliko sitten vähän jopa hätiköityäkin, että menimme tekemään niin tiukat niistä esteellisyyssäännöksistä sen suosituksen perusteella, mikä sieltä tuli, ja sitten todellakin ollaan vielä tämäntyyppisissä kummallisissa tilanteissa, mitkä edustaja Heinonen täällä nosti esille. Itselleni ei ollut edes tullut mieleenkään, että tätä on näinkin voitu tulkita, ja ilmeisesti näin tätä on sitten kai vaalien yhteydessä jopa tulkittu, että jopa se eri kunnassa asuva ihminen on ollut esteellinen, tai sitten se asia on jäänyt siellä paikan päällä harkittavaksi. Mutta Mutta todellakin ehkä joskus näistä ulkomaan suosituksista, kun niitä annetaan, olisi varmaan hyvä käydä semmoinen kattava kansallinen keskustelu, onko tämä ensinnäkään todellakin ongelma siinä meidän vaalilainsäädännössä, ja sitten vasta sen jälkeen tehdä näitä muutoksia. Mutta joka tapauksessa olemme nyt tehneet muutoksen sinne vaalilainsäädännön puolelle, ja niinpä sitten tänne kirkkolain puolelle myöskin vastaavat muutokset tulevat sitä rataa seuraten.
Puhuja: Sari Sarkomaa
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 joka käsittelee vuotta 2016, ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnöstä. En näe täällä valiokunnan puheenjohtajaa, hänellä olisi mahdollisuus esitellä se, mutta Kelan valtuutettujen puheenjohtajana haluan tässä pöytäkirjoihin todeta sen, että kun aloitin Kelan valtuutettujen puheenjohtajana, pidin tarkoituksenmukaisena sitä, että Kansaneläkelaitoksen valvontaa selvitettäisiin. Kansaneläkelaitoksen rooli on muuttunut 80 vuodessa kovin paljon. Valtion rahoitus on jo 70 prosenttia. Perustuslain mukaan eduskunta valvoo Kelaa, sitä valvoo 12 valtuutettua, mutta on täysin välttämätöntä, että arvioidaan, onko tämä valvonta riittävää, pitäisikö Valtiontalouden tarkastusviraston ulottua Kelaan, ja siksi ehdotuksesta nyt Kelan valtuutetut ovat asettaneet kuusihenkisen selvitysryhmän selvittämään Kelan valvonta-asemaa, roolia ja sisäisiä toimivaltasuhteita. Toimeksianto kestää kolme kuukautta. Ehdotuksestani myös aloitettiin lausuntomenettely, myös tarkastusvaliokunta on tästä kertomuksesta antanut lausunnon. Olen pohtinut sitä, että usea Kelan valtuutettu on sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen ja Kelan kertomuksen ja Kela-asian käsittely jää kovin kapeille hartioille. Toivon, että tästä viriää keskustelua. Olen ollut kuultavana tarkastusvaliokunnassa ja sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, ja molemmat valiokunnat pitivät tarkoituksenmukaisena, että myöskin tätä lausuntomenettelyä jatketaan, ja ennen kaikkea tuki annettiin tälle selvitystyölle. Sille selvitystyölle antoivat tuen myöskin eduskuntaryhmien puheenjohtajat, kävin sen esittelemässä. Totean vielä tästä mietinnöstä, joka tässä on käsittelyssä, arvoisa puhemies, että sosiaali- ja terveysvaliokunta esittää, että asetettaisiin parlamentaarinen työryhmä: kun tämä kuuden hengen selvitystyöryhmä on antanut esityksensä, niin tulisi parlamentaarinen työryhmä, joka sitten katsoisi, mitä lainsäädäntömuutoksia katsotaan tarkoituksenmukaiseksi, jotta Kelan toiminta voidaan turvata parhaalla mahdollisella tavalla ja se lainsäädäntö vastaisi nykypäivän tarpeita ja erityisesti valvontaa.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-07 koko parlamentaarisen valvonnan alaisuudessa. Jos katsotaan tällä hetkellä tätä Kelan valtuutettujen edustavuutta, niin siellähän ei esimerkiksi meidän ryhmästä ole ketään edustamassa, ja vähän samalla tavalla kuin Yleisradiosta puhutaan eduskunnan radiona, niin siinä yhteydessä todettiin, kun lainsäädäntöä muutettiin, että vähintään kolmen hengen eduskuntaryhmillä edustaja siellä tulisi olla. Toivon, että Kelan valtuutettujen kohdalla vastaavalla tavalla huomioitaisiin, koska Kansaneläkelaitos kyllä on vauvasta vaariin Suomen kansalaisten ja Suomessa asuvien elämässä mukana. Kun ajatellaan nytten näitä tulevaisuuden haasteita, mitä Kelalla on, näihin yhteisiin tulorekistereihin siirtymistä ja sitten esimerkiksi tätä mahdollista sosiaaliturvan isoa uudistusta, niin näissä Kelalla tulee olemaan hyvin hyvin keskeinen rooli.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Rouva puhemies! Kelan valtuutettujen puheenjohtaja edustaja Sarkomaa hyvin kertoikin näistä Kansaneläkelaitoksen ajankohtaisista kuulumisista. Tuossa jäi oikeastaan mainitsematta liittyen Kelan valvontaan ja toiminnan seurantaan se, että Kelalla on myös toimielin nimeltään Kelan tilintarkastajat, vähän tarkastuslautakuntatyyppinen elin, ja uskon, kun katsoin puhujalistaa, että edustaja Maijala, joka toimii tilintarkastajien varapuheenjohtajana ja meidän ikään kuin maallikkotarkastajien vanhimpana tai joukkueen kärkenä, varmaan kertoo työstämme sitten enemmän. Mutta myös siellä olemme tietoisia ja olemme keskustelleet tästä Kelan hallinnon uudistamisesta, ja se varmasti on paikallaan ja tärkeää ja hienoa, että sitä viedään eteenpäin parlamentaariselta pohjalta, kaikki puolueet ja koko eduskunta mukana, kun tämä on eduskunnan erittäin tärkeä laitos. Arvoisa puhemies! Kelastahan on kehittynyt tässä vuosikymmenten varrella pelkän vakuutuslaitoksen, eläkevakuutuslaitoksen sijaan sosiaaliturvan esitaistelija ja aivan keskeinen toimija Suomessa pitämään huolta heikommassa asemassa olevista ihmisistä ja pitämään huolta siitä niin sanotusta köyhän asiasta, ja Kela on nytkin kehittyvässä sosiaaliturvassa aivan etulinjassa. Tämän perustulokokeilunkin, joka rohkeasti 30 vuoden keskustelun ja jappaisemisen jälkeen pystyttiin kokeilemaan, kiitos Sipilän oivan hallituksen, toteutti Kela. Vanha tuttu Kansaneläkelaitos oli siinä toimijana. Toimeentulotukikin on nyt siirtynyt Kansaneläkelaitoksen tehtäväksi. Sehän ei mennyt oikein hienosti, siinä oli aika vakavia ongelmia alussa. Mutta sitten, että saadaan myös myönteiset asiat esille, ei aina vain kritiikkiä, täytyy todeta se, että taas tämä opiskelijoitten siirtyminen yleiseen asumistukeen on sujunut varsin mallikkaasti.
Puhuja: Eeva-Maria Maijala
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Ensinnäkin kiitoksia edustaja Sarkomaalle tästä kertomuksesta ja siitä, miten puheenjohtaja on tätä asiaa katsonut. Olen todellakin nytten toiminut pari vuotta eduskunnan puolesta Kelan tilintarkastajien varapuheenjohtajana ja olen saanut siinä kuulla hyvin laajasti Kelan toiminnasta. Meillä on olemassa siellä ammattitilintarkastajat, jotka huolehtivat varsinaisen tilintarkastuksen, ja meidän maallikoiden, kansanedustajien, rooli on enemmänkin varmistaa ja tarkistaa se, että tilintarkastustoiminta hoituu asianmukaisesti niin kuin sen pitäisi toimia. Lisäksi me tietenkin seuraamme kaikkia näitä pöytäkirjoja, mitä tulee Kelan valtuuskunnalta ja hallitukselta. Lisäksi meille kerrotaan, minkälainen sisäinen valvonta on tässä Kelan toiminnassa. Otamme siellä myöskin yksittäisiä asioita erikseen käsittelyyn. Juuri niin tuossa aikaisemmin kertoi, asumistukiasiat ovat meitä mietityttäneet todella paljon. Toinen asia, mikä meitä viimeksi keskustelutti siellä, oli Kelan toimintojen hoitaminen: miten toiminnot on järkevää hoitaa hajautetusti eri puolilla Suomea ja milloin mitenkin on järkevää toimia.
Puhuja: Petri Honkonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa rouva puhemies! Mitä tulee näihin Kelan ajankohtaisiin kysymyksiin, tartun itsekin tähän asumistukimenojen kasvuun, mihinkä edustaja Kurvinen tässä ansiokkaassa puheenvuorossaan aikaisemmin jo viittasi. Nythän on se tilanne, että meillä tämän vaalikauden aikana yleisen asumistuen kustannukset ovat kasvaneet merkittävällä summalla. Kyse on jo sadoista miljoonista. Tämä kustannusten kasvuvauhti on ollut todella nopeaa. Sinänsä tässä on ollut nyt hyvääkin kehittämistä: opiskelijoiden asumislisästä siirryttiin siihen, että opiskelijatkin ovat yleisen asumistuen piirissä, mikä on mielestäni erittäin hyvä uudistus ja vie tätä meidän asumistukijärjestelmää siihen suuntaan, missä sen kuuluisi ollakin, eli kaikki väestöryhmät olisivat tällaisen yhtenäisen asumistukijärjestelmän piirissä. Mielestäni siihen tulee jatkossa edetä. Mutta yhtä kaikki, tästä asumistukimenojen kasvusta valtaosa, siis aivan leijonanosa, valuu suuriin keskuksiin ja kasvukeskuksiin, joissa tämä kova väestöpaine aiheuttaa asumisen kustannusten nousua. Tähän tietenkin pitää vaikuttaa monenlaisilla toimenpiteillä. Meillä on kohta lähetekeskustelussa tämä niin sanotun 40 vuoden korkotukimallin uudistus, ja se on tietenkin yksi keino, jolla asumisen kustannuksia tulee saada alaspäin, mutta mielestäni tätä koko asumistukijärjestelmää tulisi ravistella osana muun sosiaaliturvajärjestelmän uudistamista ja kehittämistä. Mielestäni tulevalla vaalikaudella