samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-10-23 Vaikka talous- ja työllisyystilanne on parantunut, on ikääntyneiden pitkäaikaistyöttömien joukossa henkilöitä, jotka eivät todennäköisesti työllisty enää ennen eläkeikää. Näiden henkilöiden toimeentulon turvaaminen eläketuella olisi inhimillisesti katsoen kohtuullista. Samalla voidaan ajatella, että työvoimahallinnon resursseja kohdentuisi uudelleen. Eläketuki on tarkoitettu 60 vuotta täyttäneille, viisi vuotta lähes yhtäjaksoisesti työttömänä olleille henkilöille. Ehdotetulla lailla eläketuen piiriin tulisivat sellaiset työttömät, jotka ovat täyttäneet 60 vuotta ennen syyskuun 1. päivää 2018. Eläketuen saamisen edellytykset vastaisivat periaatteiltaan nykyisiä edellytyksiä. Myöntämisen edellytyksenä olisi, että hakijalle on kuuden vuoden tarkastelujaksolla maksettu vähintään 1 250 päivää työmarkkinatukea tai enimmäisaika työttömyyspäivärahaa ja työmarkkinatukea 750 päivältä. Edellytyksenä olisi myös, että hakija on oikeutettu työmarkkinatukeen 1. päivänä syyskuuta 2018. Työmarkkinatuen saamiseen rinnastettaisiin myös eräitä muita tilanteita, kuten sairauspäivärahan saaminen. Eläketuki olisi takuueläkkeen suuruinen, ja sitä maksettaisiin vanhuuseläkeikään saakka. Eläketuen saaja saa tuloverolaissa tarkoitetun eläketulovähennyksen, ja nyt hän olisi siis eläkkeensaajan asumistuen, kansaneläkelain mukaisen lapsikorotuksen ja eläkettä saavan hoitotuen piirissä. Uutta eläketukea maksettaisiin arviolta noin 2 800 henkilölle.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Eläketukea jatketaan, eli 60 vuotta täyttäneet pitkäaikaistyöttömät, jotka ovat olleet yhtäjaksoisesti viisi vuotta työttöminä, pääsevät eläketuen piiriin. Tällöin myös työttömän velvollisuudet heiltä lakkaavat. Tämä on odotettu ja oikea ratkaisu monelle, ja onkin arvioitu, että tukea voi hakea noin 2 800 henkilöä. Eläketuki on saman verran kuin takuueläke eli 775 euroa 27 senttiä kuukaudessa vuoden 2018 tasossa, ja sitä maksettaisiin pitkäaikaistyöttömän vanhuuseläkkeelle siirtymiseen saakka. Parantuneesta työllisyystilanteesta huolimatta pitkäaikaistyöttömien joukossa on edelleen henkilöitä, jotka ovat esimerkiksi menetetyn ammattitaitonsa, vähäisen koulutuksen, elämänhistoriansa, terveydentilansa tai näihin rinnastettavien muiden syiden vuoksi vaikeasti työllistyviä.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Merkittävää on myös se — mikä liittyy seuraavaan lakiesitykseen suoraan mutta toki tähän samaan aihepiiriin — että Lex Lindströmin eläketuki korottuu samalla takuueläkkeen tasolle, ja nyt sitten voidaan helposti sanoa kansalaisille, että se on myös tässä suhteessa yhdenvertainen. Tässä lain tarkoituksena on tietysti toteuttaa kertaluonteisesti nyt toisen kerran järjestely, jossa pitkäaikaistyöttöminä olleiden ja hyvin vaikeassa työmarkkinatilanteessa olevien ihmisten — kuten edustaja Kulmala tässä toi esille — toimeentulo turvataan eläketuella, ennen kuin vanhuuseläke alkaa. Tutkitusti vain 1 prosentti näistä pitkäaikaistyöttömistä pääsi normaalin työelämän piiriin, eli voi sanoa, että se on huono prosentti, jos jos odottaa, että he normaalien työmarkkinoiden piiriin pääsisivät. Ei tarvitse enää kirjautua työnhakijoiksi ja anoa työmarkkinatukea, eli tämä on inhimillisesti katsoen hyvin järkevä ratkaisu, ja näkisin, että myös valtiontaloudellisesti. Epäilen ja jopa toivon, että tällaisia kertaluontoisia ratkaisuja tehdään lähitulevaisuudessa lisääkin, koska tietysti on myös ihmisiä, jotka saattavat olla hyvinkin lähellä tätä rajaa, mikä tässä on asetettu — tämä 60 vuotta ja yli — jotka eivät sitä täytä mutta voisivat muuten, monellakin tavalla, tämän saman ihmisryhmän käsitteen täyttää. Eli siinä mielessä toivon, että jatkossakin harkitaan vakavasti tätä käytettäväksi, koska tämän laajan ihmisryhmän — 250 000 pitkäaikaistyöttömän ja siinä erityisesti yli 60 vuotta täyttäneiden pitkäaikaistyöttömien — asema tuskin oleellisesti paranee, valitettavasti.
Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Myös minä pidän tätä esitystä hyvänä. Tässä on hyvä nyt katsoa tätä hallituksen kokonaisnäkemystä työllisyyspolitiikassa. Sehän on lähtenyt siitä, että siihen ja olemme saaneet aikaan sen, että työn tekeminen ja työn teettäminen on Suomessa kannattavampaa kuin se oli aikaisemmin. Eli työllistämiskynnystä on saatu alennettua, ja tämä keskustelu on parasta aikaa nyt jälleen yhden asian osalta käynnissä. Tämä on ollut keskeinen syy siihen, että meillä on nyt 115 000 työpaikkaa enemmän kuin meillä oli tämän hallituksen aloittaessa. Sen lisäksi hallitus on pyrkinyt johdonmukaisesti aktivoimaan niitä työttömiä, joilla uskotaan olevan mahdollisuus päästä työelämään. Ja tietysti on tärkeää myös sitten huolehtia heidän palveluidensa toimivuudesta, niin että me voimme täydennyskoulutuksen kautta, erilaisten työllisyyskoulutusten kautta, työkokeilujen, tukityöllistämisen kautta ja muilla erilaisilla toimilla saada niin paljon kuin mahdollista ihmisiä työelämään. Mutta sitten on aivan oikein, että se väki, johon tässä edellä edustaja Elo viittasi ja jonka työllistymistodennäköisyys työllistymistodennäköisyys on hyvin lähellä nollaa — tässä sanottiin prosentti — päästetään eläkejärjestelyjen piiriin eikä heitä enää pidetä siellä kortistossa joukon jatkona, eikä ole viisasta kohdentaa heihin niitä palveluita, jotka saattavat sitten joillekin muille henkilöille annettuina johtaa siihen, että he pääsevät esimerkiksi koulutuksen kautta takaisin työmarkkinoille.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 kohdistaa ne toimenpiteet, siihen porukkaan, mikä sitten mahdollisesti työllistyisi siinä tilanteessa kun työpaikkoja syntyy. Hallituksen ohjelmassa on ollut yksi johtava ajatus, ja se on ollut ensinnäkin se, että veronkevennyksillä todellakin pystytään luomaan tilanne, jossa työn tekemisestä tulee kannattavampaa. Onhan tässäkin talossa kymmeniä kertoja kokeiltu, mikä on verojen korotuksen vaikutus työllisyyteen. Se on pahinta myrkkyä työllisyydelle ja työllistämiselle, jos veroja korotetaan. Se on aivan varmaa. Siitä on niin monta esimerkkiä, että ei tarvinne ruveta luettelemaan niitä. Toinen on sitten tämä, että työllistämisen kynnystä madalletaan ja mahdollistetaan ihmiselle pääsy töihin helpommin. Ja sitten kannustavuus, että työssäoleminen on aina kannattavampaa kuin jonkun korvauksen nostaminen. Kun nämä asiat saadaan vieläkin parempaan kuntoon... Hallitus on lähes neljä vuotta tehnyt töitä, ja tulokset alkavat näkyä: Yli 100 000 ihmistä on saanut työpaikan, ja se on vaikuttanut valtavaan määrään perheitä, kun isä tai äiti on sen työpaikan saanut, parhaimmissa tapauksissa jopa molemmat. Heidän elämälleenhän sillä on aivan valtava merkitys. Sen takia toivoisin, että Suomen eduskunnassa löytyisi pikkuhiljaa todellakin yhteisymmärrys siitä, että me aidosti teemme töitä tässä talossa sen eteen, että mahdollisimman moni suomalainen saa sen työpaikan. On selvä asia, että eri aatteellisia ja poliittisia jännitteitä on puolueiden välillä, mutta tässä asiassa mielestäni ei saisi olla mitään jännitettävää. Tärkeintä on saada joka ainut ihminen, jonka ikinä on mahdollista päästä, työelämän piiriin ja sitä kautta normaaliin elämään, koska pitkässä juoksussa ihmisen kannalta eläketurvan kerääminen itselleen eläkevuosia varten on se ainut oikea ja kestävä ja kannattava keino, jolla ihmisen elämää tuetaan. Sitten yksi tässä keskustelussa kannattaa myös mainita, ja se on se, että kun ihminen pääsee töihin, hän pääsee mukaan siihen sosiaaliseen turvaverkkoon, mistä me työssä olevat olemme elämämme aikana nauttineet. Jokainen meistä itse tietää sen, että
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvioikoon joku muu, mistä se johtuu, että näin on. Kuitenkin juhlapuheissaan hekin vaativat erilaisia toimia, mutta kun niitä toimia esitellään, kun niitä olisi täällä mahdollisuus lähetekeskustelussa arvioida ja antaa palautetta ministerille ja jopa kiitostakin tälle nimensä antaneelle Jari Lindströmille, työministerille, niin heitä ei kuitenkaan täällä näy. Mutta tämä eläketuen mallin jatkohan on myös osa sellaista keinovalikoimaa, jota siniset haluavat käyttää ylipäätään työllisyysasteen nostamiseen sinne 75 prosenttiin. Jos tämän hallituksen aikana päästään tavoiteltuun 72:een, niin on aivan selvää, että seuraavan hallituksen pitää pyrkiä vielä kovempaan tulokseen. Työnimenä tälle keinovalikoimalle, mistä tämä Lex Lindström 2 on osa, on työkykyohjelma, eli yli hallituskausien täytyy olla meillä suuntaviivat siitä, miten saadaan ratkaisuja kaikkein vaikeimmin työllistyvien auttamiseksi takaisin työelämään. Tästähän selvityksen sai työministeriö nyt valmiiksi, ja varmasti sen tuloksiakin päästään arvioimaan. Ensimmäisen lain suomaa eläketukimahdollisuutta on käyttänyt noin parituhatta ihmistä, ja tässä toisessa arvioidaan, että tukea voi hakea noin 2 800.
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Minäkin kannatan tätä lakia. Pidän hyvänä, että tällainen on jälleen tehty, ja haluaisin sanoa samassa yhteydessä, että meillä on erittäin paljon TE-toimiston listoilla ihmisiä, jotka tarvitsisivat erityisesti sosiaali- ja ter-veydenhuollon palveluita. He tarvitsisivat myös työkyvyn He tarvitsisivat myös työkyvyn selvittämisiä, ja tosi moni on ikään kuin väärässä paikassa. Tämän kuulee tuolla, kun keskustelee työllistäjien kanssa ja TE-toimiston ihmisten kanssa. Se on tavallaan surullista, ja eikä ollenkaan tavallaan, vaan se on minun mielestäni surullista niitten ihmisten kannalta, jotka ovat väärässä paikassa, ja se on surullista myös TE-toimistojen kannalta sen takia,
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Tätä esitystä on hyvin helppo kannattaa. Tämä hallituksen esitys toteuttaa julkisen talouden suunnitelmaa vuosille 2019—2022. Esityksessä korotetaan joitain päivärahoja sekä takuueläkettä ja tehdään parannuksia vanhempainpäivärahojen myöntämisedellytyksiin perheiden yhdenvertaisuuden näkökulmasta. Takuueläkettä korotetaan nyt kolmannen kerran tämän hallituskauden aikana niin, että eläke nousee 775,27 eurosta 784,52 euroon kuukaudessa vuonna 2019. Vaikka korotus on pieni, 9 euroa kuukaudessa, se on takuueläkkeen varassa elävälle pienituloiselle kuitenkin korotus. Täytyy muistaa, että tällä hallituskaudella on takuueläkettä korotettu jo kahdesti, kuten ministeri juuri äsken kertoi, yhteensä 35 euroa. Kuntoutusraha ja ammatillisen kuntoutuksen kuntoutusraha korotetaan takuueläkkeen tasolle. Tällä pyritään edistämään osatyökykyisten nuorten ja työelämään kiinnittymättömien osatyökykyisten aikuisten hakeutumista ammatilliseen kuntoutukseen työkyvyttömyyseläkkeen sijaan. Kuntoutusrahan korottaminen vähentää nuorten syrjäytymisestä ja työkyvyttömyyseläkkeestä aiheutuvia kustannuksia pitkällä aikavälillä. Myös työkyvyttömyyseläkkeen lepäämään jättämisen minimiansaintaraja korotetaan takuueläkkeen suuruiseksi. Aikaisemmin käsittelyssä ollut eläketuki korottuu samalla takuueläkkeen tasolle. Vähimmäispäivärahoja eli sairauspäivärahaa, äitiys‑, isyys- ja vanhempainrahoja ja erityishoitorahaa korotetaan 80 eurolla kuukaudessa. Päivärahat nousevat työmarkkinatuen tasolle, mikä tuo perusturvan saman suuruiseksi niin työttömille kuin kotiin jääville äideille tai isille. Vähimmäispäivärahojen korotus vahvistaa omalta osaltaan sosiaaliturvan tavoitetta eriarvoisuuden vähentämisestä. Lääkekustannusten omavastuuosuutta eli lääkekattoa alennetaan 33 eurolla. Lääkkeiden omavastuun alentaminen maksaa valtiolle noin 5 miljoonaa euroa. Mielestäni erityisesti tämä uudistus on tuolla kentällä odotettu, koska se koskee niin monia. Kela-taksimatkat ovat puhuttaneet pitkin syksyä. Niiden enimmäishintaa koskevaa väliaikaista sääntelyä jatkettaisiin vuoden 2021 loppuun. Tämä on ehdottoman tärkeää, etteivät Kela-taksien korvaukset lähde vapaapudotukseen. Asiakkaille on jatkossakin Kela-taksin omavastuu 25 euroa, eikä sitä tässä esityksessä olla muuttamassa. Arvoisa puhemies! Tämä hallituksen esitys on enemmän kuin tervetullut uudistus.
Puhuja: Sari Raassina
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-23 maksimin laskuun, jotka kohdentuvat samaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevaan vanhusväestön osaan, jolle tuppaa kertymään lääkekustannuksia reseptilääkkeitten osalta iän tuodessa mukanaan myös erilaisia vaivoja. Heidän elämäntilanteensa parantaminen, vaikkakin pienellä takuueläkkeen nostolla, on merkittävä saavutus. Haluan kuitenkin korostaa erityisesti vanhempainetuuksiin liittyviä muutoksia: Monikkoperheen äitinä tervehdin ilolla sitä, että isillä on jatkossa mahdollisuus paremmin osallistua perheen tilanteisiin ja hoitoon. Kaksosissa on kaksin verroin työtä, jos ei kolmenkertaisesti, tavalliseen tilanteeseen verrattuna. Suomi tarvitsee jokaisen lapsen, ja myös yksin lapsia saavien naisten tulee jatkossakin saada riittävät etuudet. Adoptiovanhemmuus on vanhemmuuksista yksi haasteellisimpia. Siksi on tärkeää, että myös ulkomaisen adoption yhteydessä lapsen erityistilanne tulee huomioiduksi pidemmällä vanhempainvapaalla kuin aikaisemmin.
Puhuja: Simon Elo
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Niin kuin tässä on tullut esille, takuueläkettä korotetaan jo kolmannen kerran, tämän jälkeen yhteensä 44 euroa kuukaudessa. Se on jo merkittävä summa. Olen katsellut, että joillakin oppositiopuolueilla on esityksenä seuraavalle kaudelle, että takuueläkettä korotetaan samantyyppisellä summalla. Tämä hallitus on sen jo tehnyt, tässä ja nyt. Lisäksi, kuten aikaisemmin mainitsin, Lex Lindströmin eläketuki korottuu samalla sitten takuueläkkeen tasolle, ja sekin on hyvin tärkeä uudistus. Perusturvan indeksistä on puhuttu, ja sen indeksijäädytyksestä, mikä hallituksen on täytynyt tehdä talouden sopeuttamiseksi. Tässä vähimmäispäivärahoja korotetaan — sairauspäivärahaa, äitiys-, isyys- ja vanhempainpäivärahoja ja erityishoitorahaa — 80 euroa kuukaudessa. Se on selvästi enemmän kuin olisi korotus kuukausitasolla silloin, jos perusturvan indeksiä oltaisiin nostettu. Tämä on tavallaan täsmätoimi, minkä hallitus valitsi näistä kahdesta vaihtoehdosta: joko tosiaan nostaa näitä vähimmäispäivärahoja tai sitten sitä indeksiä. On tärkeätä huomata myös, että tulottomien 55 päivän omavastuuaika poistuu sairauspäivärahoista, ja tämä katkaisee tärkeällä tavalla toimeentulokierteen, kun omavastuuaikana ei tarvitse sitten toimeentulotukea hakea — parantaa selvästi siis pienituloisten asemaa. Erityisesti haluan nostaa kysymyksen, jota adoptiovanhempien etujärjestöt, jos näin voi sanoa, ovat aivan oikein pitäneet esillä, ja nyt siihen tulee muutos, eli adoptiovanhemmille tulee oikeus vanhempainpäivärahaan silloinkin, kun adoptoitava lapsi on alle 18-vuotias, tällä hetkellä se oikeutus on ollut vain silloin, jos lapsi on alle 7-vuotias, eli merkittävä muutos tässäkin suhteessa. Samalla adoptiovanhemmat saisivat oikeuden työskennellä tällöin vanhempainrahakaudella. Tällä hetkellä työskentelyä tai opiskelua ei ole sallittu, mikä on kyllä ollut aika erikoinen tilanne. Tietysti myös lääkekustannusten omavastuuosuus, niin sanottu lääkekatto: Sitä alennetaan. Tämäkin on erityisesti tärkeä asia paljon lääkkeitä käyttäville ihmisille, suomalaisille, pääsääntöisesti eläkeläisille. Jälleen kerran täytyy sanoa tässäkin yhteydessä, että kun tehdään juuri niitä ratkaisuja, joita poliittinen vasemmisto on vaatinut tämän patamustan, vanhoillisen, konservatiivisen hallituksen toimesta, niin poliittinen vasen laita puuttuu täältä kokonaan.
Puhuja: Pirkko Mattila
Päivämäärä: 2018-10-23 maksuperusteisista lisäeläkejärjestelyistä eläkesäätiöissä ja eläkekassoista annettua lakia sekä vakuutusyhtiölakia. Ehdotetuilla laeilla pantaisiin täytäntöön ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi säätämällä direktiivin edellyttämistä välttämättömistä muutoksista kansalliseen lainsäädäntöön. Ehdotettuja lakeja sovellettaisiin eläkesäätiöiden ja eläkekassojen vapaaehtoiseen lisäeläketoimintaan, jolla täydennetään lakisääteistä eläketurvaa. Ehdotettuja säännöksiä ei sovellettaisi eläkesäätiöiden ja eläkekassojen toimintaan siltä osin kuin he harjoittavat työntekijän eläkelaissa ja yrittäjän eläkelaissa tarkoitettua lakisääteistä eläkevakuutusta. Esitys parantaa lisäeläketoimintaa harjoittavien säätiöiden ja kassojen toiminnan turvaavuutta ja vakuutettujen etujen suojaa säätämällä hallintojärjestelmälle asetettavista aiempaa täsmällisemmistä vaatimuksista. Esitys vahvistaa eläkesäätiöiden ja eläkekassojen lisäeläkkeiden hallintojärjestelmää säätämällä nykyistä täsmällisemmin muun muassa riskienhallinnasta, sisäisestä tarkastuksesta ja aktuaaritoiminnoista. Esitys parantaa vakuutettujen tietojensaantia lisäeläketurvastaan säätämällä vakuutetuille vuosittain maksutta lähetettävästä lisäeläkkeen eläke-etuusotteesta. Esitykseen sisältyy myös ehdotus eläkesäätiöiden ja ‑kassojen vastuuvelan laskennassa käytettävän enimmäiskoron sääntelyn muuttamisesta. Kyse on teknisestä koron määrittämisestä. Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksen sijaan enimmäiskorosta annettaisiin jatkossa Finanssivalvonnan määräys. Lisäksi esityksellä edistetään ammatillisten lisäeläkkeiden sisämarkkinoiden toimintaa säätämällä nykyistä täsmällisemmin lisäeläkelaitosten rajat ylittävän toiminnan edellytyksistä sekä mahdollistamalla tietyin edellytyksin lisäeläkevakuutuskantojen rajat ylittävät siirrot toisessa Eta-valtiossa hyväksyttyyn laitokseen. Näillä toimilla pyritään omalta osaltaan edistämään ammatillista lisäeläketoimintaa ja sitä kautta ikääntyvän väestön toimeentulon turvaamista. Esityksellä ei ole vaikutusta kansalliseen sosiaali- ja työoikeuteen, jota on myös rajat ylittävässä toiminnassa ja rajat ylittävissä siirroissa aina noudatettava. Eläkesäätiölakiin ja vakuutuskassalakiin ehdotetaan vain direktiivin täytäntöönpanon edellyttämiä välttämättömiä muutoksia, jotta uusi sääntely ei tarpeettomasti lisäisi eläkesäätiöiden ja ‑kassojen hallinnollista taakkaa ja hallintokuluja. Koska eläkesäätiöiden ja ‑kassojen harjoittama lisäeläketoiminta on pienimuotoista, ei kansalliselle lisäsääntelylle tältä osin ole tarvetta.
Puhuja: Riitta Mäkinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esitys eduskunnalle museolaiksi ja laiksi opetus‑ ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain muuttamisesta on osa esittävän taiteen ja museoiden rahoitusjärjestelmän kokonaisuudistusta. Yleiset perustelut lain uudistamiselle ovat olemassa, ja on hyvä, että esittävän taiteen ja museoiden rahoitusjärjestelmän kokonaisuudistusta valmistellaan nimenomaan yhtenä kokonaisuutena. Voisi olla tervetullutta käydä laajempaakin keskustelua siitä, millaiset kokonaisvaikutukset uudistuksella tulee lopulta olemaan ja kuinka käy mahdollisten taloudellisten vaikutusten: tulevatko ne siirtymään tulevalle hallituskaudelle. Haluan tässä osaltani nostaa esille sellaisia huolenaiheita, joita etenkin tuolla kuntakentällä on herännyt liittyen nykyisten olemassa olevien toimijoiden tulevaisuudennäkymiin. Monien kaupunkien kulttuuritoimessa museoiden rooli on keskeinen. Niiden toiminnan laadukkuudesta ja kehittämisestä halutaan kantaa vastuuta, ja luottamushenkilöt ovat valmiita kohdentamaan merkittäviä taloudellisia panostuksia niiden ylläpitämiseen myös tulevaisuudessa. Yleisen hyvinvoinnin, sivistyksen ja kasvatuksen ohella museotoiminta voi olla myös merkittävä elinvoimatekijä. Monista syistä kunnat toteuttavat ja ovat aikomuksissa toteuttaa myös merkittäviä peruskorjausinvestointeja pyrkiessään huolehtimaan siitä, että museoiden näyttely‑, työ‑ ja yleisötilat sekä kokoelmien hoitoon ja säilytykseen tarkoitetut tilat ovat tarkoituksenmukaisia, aivan kuten pykälän 8 kohdan mukaan edellytetään tehtävän. Museo‑ ja kulttuuritoiminnan pitkäjänteinen kehittäminen kuitenkin edellyttää, että toimintaympäristössä tapahtuvia muutoksia ja etenkin sen rahoituspohjan riskejä pystytään ennakoimaan mahdollisimman hyvin. Tämä korostuu toiminta‑ ja taloussuunnitelmissa, joissa tarkasteluväli ulotetaan pidemmälle aikavälille. Toimintaympäristön vakauden ja ennustettavuuden näkökulmasta aikomus muuttaa valtionosuuksia määräaikaisiksi ei ole ongelmaton. Se voi osaltaan paitsi pirstaloida jo rakentuneita kokonaisuuksia myös hidastaa rahoituspäätösten tekemistä. Lakiesityksessä on havaittavissa muutamia epämääräisyyksiä suhteessa arviointikriteereihin, joilla avustuskelpoisuutta arvioidaan, sekä suhteessa arviointiprosessien läpinäkyvyyteen. Museolain 3 §:n 1 momentissa opetus‑ ja kulttuuriministeriö päättää museoiden hyväksymisestä valtionosuuteen oikeutetuksi valtion talousarvion rajoissa. Ja edelleen: valtionosuuksien edellytykset täyttäviä uusia museoita voidaan hyväksyä valtionosuuden piiriin vain rajoitetusti eikä myöskään henkilötyövuosia voida välttämättä vahvistaa täysimääräisesti toteutuneiden henkilötyövuosien mukaisena.
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Monipuolisella museokentällä on tärkeä rooli suomalaisen sivistyksen, kulttuurin ja tieteen edistämisessä. Museoiden merkitys myös kotiseuturakkauden ja kotiseututietoisuuden syventäjänä on ihan ilmeinen. Museot nostavat esille yhteiskunnallisesti tärkeitä ja ajankohtaisia asioita sekä lisäävät ihmisten hyvinvointia ja ymmärrystä maailmasta. Museoiden rooli vetovoima- ja kilpailukykytekijänä on myös ymmärretty aiempaa paremmin. Ne eivät juuri missään enää ole pölyisiä ja tylsiä paikkoja. Nykyään ihmisten vapaa-ajasta kilpailevat entistä useammat tahot, ja tähän ovat museot vastanneet hienolla tavalla. Hyviksi esimerkeiksi käyvät Museokortit ja monenlaiset yhteistyökuviot koulutuskentän, eri järjestöjen ja yritysten kanssa. Tehtävillä lainsäädäntömuutoksilla tähdätään siihen, että myös valtio ja julkinen sektori ovat aiempaa tiiviimmin mukana museokentän uudistamisessa. Arvoisa puhemies! Keskustalle on tärkeää, että museotoiminta on koko maan kattavaa. Kun päätöksiä tulevista vastuumuseoista tehdään, on valtakunnallisesti kattavasta ja monipuolisesta museoverkosta pidettävä kiinni.
Puhuja: Riitta Mäkinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa rouva puheenjohtaja! Jatkan edellistä puheenvuoroani tästä paikalta — jäin tänne äsken vahingossa ajatuksissani. Olisin voinut tulla toki sinne eteenkin. Eli totesin, että lakiesityksessä on havaittavissa muutamia epämääräisyyksiä suhteessa arviointikriteereihin, joilla avustuskelpoisuutta arvioidaan, sekä suhteessa arviointiprosessien läpinäkyvyyteen: ”Museolain 3 §:n 1 momentin mukaan opetus- ja kulttuuriministeriö päättää museon hyväksymisestä valtionosuuteen oikeutetuksi valtion talousarvion rajoissa.” Ja edelleen: ”Museovirasto arvioi, täyttääkö hakija museolain asettamat edellytykset. Valtionosuuden edellytykset täyttäviä uusia museoita voidaan hyväksyä valtionosuuden piiriin vain rajoitetusti, eikä myöskään henkilötyövuosia voida välttämättä vahvistaa täysimääräisesti toteutuneiden henkilötyövuosien mukaisena.” On todennäköistä, että tulevina vuosina avustuksen piiriin hakeutuvien toimien määrä ylittää reaaliset käytössä olevat resurssit. On syytä kiinnittää erityisesti huomiota siihen, että Museoviraston kriteerit tukikelpoisuutta arvioitaessa ovat mahdollisimman selkeät. Tulkinnan mahdollisuuksia rajaamalla voidaan välttää turhia epäselvyyksiä. Toiminnan arvioinnin tulisi yleisemmälläkin tasolla olla mahdollisimman läpinäkyvää ja nojautua vahvasti todennettavissa olevaan tietoon. Erittäin tärkeää tämä on tarkasteltaessa rahoituskausien välistä toimintaa, mutta otettava huomioon myös arvioitaessa taiteelliseen toimintaan liittyviä edellytyksiä. Näkökulma on luonnollisesti ulotettava koskemaan myös harkinnanvaraisesti myönnettäviä avustuksia. Arvoisa puhemies! Valtion tulee osaltaan kantaa vastuunsa siitä, että kunnille laissa määrättyjen tehtävien hoidosta aiheutuvat kustannukset eivät karkaa käsistä. Hallituksen valmistelun lähtökohtana on ollut, että uudistus voidaan toteuttaa taloudellisten vaikutusten osalta kustannusneutraalisti. Kuntaliitto on omassa lausunnossaan ottanut vahvasti ja selkeästi kantaa siihen, että määrärahojen osoittamisen tulee olla riittävää niin laskennallisten valtionosuuksien kuin harkinnanvaraisten avustusten osalta. Liitto toteaa, että valtionosuuksia on vuoden 2012 jälkeen leikattu 20 miljoonalla eurolla, ja edelleen he painottavat, ettei uuteen järjestelmään ole järkevää siirtyä ilman tarvittavia ja vakavasti harkittuja määrärahatarkistuksia. On siis syytä kysyä, mitä konkreettisia parannuksia lakimuutos tuo nykytilaan, jos toiminnan vahvistamiseen ei kohdenneta riittävästi resursseja. Käytännön tasolla kunnissa on vahva tahtotila tukea, kehittää ja ylläpitää laadukasta ja monipuolista museotoimintaa. Toivonkin siis, että lakia valmisteltaessa ja vietäessä eteenpäin pidetään huolta siitä, että yhdessäkään kaupungissa tai kunnassa ei näitä
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Kyllä taiteen ja kulttuurin rahoitus tarvitsisi kokonaisarvioinnin, läpivalaisun. Me olemme kuulleet tässä maassa niin monia ryhmiä, jotka erittäin korkeatasoista taidetta ja kulttuuria tarjoavat, että on erittäin masentavaa se, että vaikkapa vapaa kenttä,
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 rouva puhemies! Haluan kiittää niin edustaja Mäkistä kuin edustaja Paloniemeäkin erinomaisista puheenvuoroista ja todeta juuri sen, että nimenomaisesti nyt olisi kokonaisharkinnan paikka ja voisimme tässä yhteisestikin sen tunnustaa, että lisäresursseja tarvitaan. Kun tehdään uudistus, tehdään se kunnolla ja annetaan samalla kulttuurille ja taiteelle sen ansaitsemat mahdollisuudet. Itsekin olisin, puhemies, sellaista toivomusta halunnut esittää, että tässä yhteydessä olisi ollut hyvä, kun ministeri olisi ollut paikalla. Olisimme voineet vähän laajemminkin keskustella tästä tärkeästä valtionosuusuudistuksen tilanteesta ja sen tulevaisuudesta. Me olemme sivistys‑ ja tiedejaostossa valtiovarainvaliokunnassa perehtyneet tähän asiaan niin keväällä kuin syksyn kuluessa. Edustaja Paloniemi muun muassa on siellä myös jäsenenä, ja me olemme jo käyneet tätä keskustelua. Oikeastaan viime kesänä, kun eduskunta teki kehysmietintönsä valtiovarainvaliokunnassa, me totesimme ihan yhteisvoimin yksimielisessäkin osuudessakin sen, että tämä valtionosuusuudistus on äärimmäisen tärkeä ja pitäisi nimenomaisesti nyt harkita sitten se kokonaisresurssi, mikä siihen tarvitaan, koska kaikki tietävät, että tällaisenaan siitä ei tule vielä mitään, koska se tarvitsee lisäresurssin. On aivan selvää, että emme voi lähteä liikkeelle senkaltaisilla ratkaisuilla, mitä hädissään sitten saatettaisiin joutua tekemään, mitä työryhmältä tuli ulos — onneksi siellä oli eriäviä mielipiteitä, että sitten viedään vaikka yhdeltä toimijalta toimintaedellytykset ja sitä kautta sitä niukkaa resurssia jaetaan — vaan nimenomaan lisäsatsauksella, ja monia perusteluita löytyy. Löytyy perusteluita juuri sen kulttuurin oman merkityksen kautta, sen hyvinvointia vahvistavan merkityksen kautta ja myös sen kautta, että se tuo aluetalouksille lisää resursseja ja myös parantaa työllisyyttä. Eli kaikki voittavat: tässä on semmoinen win-win-tilanne, että kukaan ei tässä häviä. Mainitsenpa tässä nyt vielä, että kun aikanaan tutustuin aika moneenkin arvioon kulttuurin merkityksistä nimenomaan aluetalouksille, niin esimerkiksi Pirkanmaan festareiden Pirfest ry:n tekemä tutkimus osoitti, että se festari ym. kulttuuritarjonta, mitä Pirkanmaan alueella tapahtui kyseisenä vuonna, kun tutkittiin, toi aluetaloudelle yli 200 miljoonaa lisää. Eli tähän kannattaa satsata. Samoin muistan joitain tunnuslukuja siitä, kuinka paljon euroja mukanaan koko aluetaloudelle tuo vaikkapa jokainen museokävijä. Eli kaikki nämä on todella tärkeä huomata, ja toivon todella menestystä sille ajattelulle, että kulttuuri saisi lisää määrärahoja. Kun tässä on nyt kysymys nimenomaan museoista, korostan, että haluan myös itse nostaa hattua sille hienolle museotarjonnalle, mitä maassamme on, ja toivon sille vielä parempaa tulevaisuutta. Siellä Tampereella vierailimme myös sivistys‑ ja tiedejaoston kanssa
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Laki antaa kuntien kulttuuritoiminnalle raamit niin sanottuna puitelakina, jossa määritellään kulttuuritoiminnan tavoitteet sekä valtion viranomaisten ja kunnan tehtävät. Nämä perusteet vaikuttavat myös valtion rahoituksen myöntämiseen. Esitys ei lisää valtion menoja, eikä se muuta kuntien ja valtion vastuita kulttuuripolitiikassa. Uudistuksen yleisenä tavoitteena on vahvistaa kuntien mahdollisuutta järjestää kulttuuritoimintansa parhaaksi katsomallaan tavalla. Arvoisa puhemies! Taiteella ja kulttuurilla on tärkeä elinvoima- ja hyvinvointitehtävä kunnissa. Sivistyksen ja kulttuurin merkitys korostuu maakunta- ja sote-uudistuksen jälkeen, sillä kunnista tulee paremminkin elinvoiman vahvistajia. Uusi esitys vahvistaa kuntien mahdollisuutta järjestää kulttuuritoimintaa parhaaksi katsomallaan tavalla. Tämä mahdollistaa omaleimaisen paikallisen kulttuuritoiminnan, mikä monipuolistaa koko maan kulttuuri- ja taidetarjontaa. Jossain päin Suomea se voi tarkoittaa nuoria harjoittelemassa vaikkapa kansantanhuja, toisessa paikassa jotain muuta. Kulttuuri ja taide kiinnostavat ihmisiä paljon. Kuntaliiton selvityksen mukaan 46 prosenttia suomalaisista oli käyttänyt kulttuuripalveluja viimeisen 12 kuukauden aikana. Arvioiden mukaan kunnissa järjestetään vuosittain noin 18 000 kulttuuritapahtumaa. Me edustajat sen tiedämme erityisesti kesäkuukausien aikana, miten runsaasti Suomen kesässä on kotiseutu- ynnä muita tapahtumia, joissa edustajan olisi suotuisaa olla kansalaisten tavattavissa. Valtionosuuden piirissä on 209 kuntien taidelaitosta. Kulttuuripalveluiden saatavuudessa ja käytössä on kuitenkin eroja. Kaupunkialueilla 90 prosenttia ihmisistä kokee kulttuuripalvelut riittäviksi, kun maaseudulla vastaava luku on 65. Keskustan kulttuurilinjauksissa korostuu taiteen ja kulttuurin tuominen lähemmäs ihmistä. Tällä vaalikaudella hallituksen kärkihankkeena on ollut niin sanotun prosenttiperiaatteen laajentaminen esittävään taiteeseen. Esimerkiksi musiikkia ja teatteria tuodaan vanhainkoteihin, päiväkoteihin ja kouluihin. Myös taiteen perusopetuksen laajentaminen on saanut lisärahoitusta. Taide- ja kulttuuripalveluiden alueellista saatavuutta tulee parantaa lisäämällä esimerkiksi kuntien keskinäistä yhteistyötä. Olisi suotavaa myös lisätä yhteistyötä kolmannen sektorin toimijoiden kanssa taiteen ja kulttuurin palveluiden järjestämiseksi. kuntien tosiaankaan tarvitse järjestää itse, sillä kolmannen sektorin toimijoissa on huikea potentiaali monenlaiseen osaamiseen. Ihan lopuksi haluan sanoa, että lapsille ja nuorille suunnattu kulttuuritoiminta muodostaa pohjan kaikelle kulttuurille ja taiteelle.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-23 Tuossa edellisessä puheenvuorossani aika paljon jo puhuin kulttuurin merkityksestä yleisesti enkä lähde sitä tässä heti parin minuutin päästä toistamaan, mutta voisin todeta tältä osin myös tässä pykälässä sen, että on hyvin edullista kaiken kaikkiaan, kaikilta kanteilta, että niin valtio kuin kunnatkin huomaavat kulttuurin merkityksen ja ovat valmiita panostamaan siihen ja että myös kunnissa huomataan toimia siten, että ne pienet rahat, mitä kulttuuriin menevät, voidaan turvata eikä kuvitella, että siitä säästämällä myöskään sen kuntien taloutta sitten pelastetaan, päinvastoin monesti pienikin panostus saattaa sitten sitä elinvoimaa tuoda lisää. Pidän hyvänä, puhemies, sitä, että tätä prosenttiperiaatetta on mietitty myös kärkihankkeen tiimoilta. Olemme niin ikään myös sivistys- ja tiedejaostossa kuulleet esimerkiksi Pirkanmaan kärkihankkeesta. On aivan todella hienoa työtä siellä tehty. Kaiken kaikkiaan se, että pystymme edistämään sitä, että taidelaitokset, kulttuurilaitokset tekevät yhteistyötä esimerkiksi vanhusten palveluiden, päiväkotien, kaikkien kanssa, on tärkeä asia myös sen tilanteen parantamisen näkökulmasta, että näillä lapsilla, ikäihmisillä ja joka ikisellä ihmisellä on oikeus kulttuuriin. Itse pidän myös hyvin tärkeänä kaikkea sitä toimintaa, mitä voimme tehdä alueilla, esimerkiksi asuinalueilla, lähiöissä, jotta se kulttuuri olisi lähempänä asukkaita. Viime kaudella esimerkiksi joitain avustusten kriteerejäkin vähän painotettiin sinne suuntaan, että kulttuuri ja taide olisivat kaikkien saavutettavissa ja saatavilla. Näitä painoarvoja lisättiin juuri siksi, että kulttuuri on kaikkien oikeus. Se on niin hieno asia, että jokaisella tulee olla mahdollisuus siitä nauttia. Pidän hyvänä esimerkiksi sitä, että myös lastenkulttuuria on painotettu, ja mikäpä sen paremman evään antaa tulevaisuuteen kuin se, että esimerkiksi jo päiväkoti-iässä pieni lapsi pääsee kulttuurin kanssa tekemisiin. Osana näitä kulttuuritoimia siellä Pirkanmaalla muun muassa: Aikanaan vierailin Lempäälässä, jossa oli aivan ihastuttava kokemus siitä, että taiteilija tuli päiväkotiin. Siinä sitten kuulin hyviä hyviä palautteita lapsilta, jotka olivat aivan innoissaan, että koska taas taiteilija tulee seuraavan kerran, koska pääsemme hänen kanssaan jälleen maalaamaan ja piirtämään, ja myös henkilöstö siellä päiväkodissa kertoi, että kyllä se työpäivä on paljon mukavampi ja työssäjaksamista edistää, että se taide ja luovuus ja kulttuuri ovat siellä paikan päällä. Eli kaikki tällainen edistäminen minusta on myös hyvin tärkeää, ja toivoisin sille suopeaa katsetta tulevaisuudessakin.
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 että kuulee erittäin villejä ideoita, kun kiertää tuolla maakunnissa. Siellä on satusivellintä ja on kuultu kurkkulaulusta lähtien, on traktorijatsia, Suovanlahden Sonniyhdistyksen järjestämiä iltamia tai tai ulkomailta tulevia laulunopiskelijoita, jotka sitten pitävät loppukonserttia pitäjissä. Mielestäni on tärkeää, että kulttuurin rahoitus hyväksyy myös sen, että kaikkien tapahtumien ei tarvitse olla valtavan isoja, vaan rahoitusta voisivat sitten saada tämmöiset vähän pienemmätkin
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Jyväskylä Sinfonia on jälleen lähdössä viikoksi kiertämään maakuntaa, pienempiä kaupunkeja, ja se veloituksetta järjestää konsertteja ja tapaamisia paikallisten toimijoitten kanssa. Se ei minkäänlaista korvausta edes halunnut nimenomaan juuri siksi, että kuntien kulttuurimäärärahat ovat aika pienet. Minusta tämmöinen toiminta, myös teattereitten liikkuminen, kiertäminen
Puhuja: Anne Kalmari
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 että paikan päällä tehtävistä valvonnoista tulee mahdollisuuksien mukaan siirtyä nykypäivän it-välineitten hyväksikäyttöön aivan älykännyköistä lähtien. Siksi olen erittäin kiitollinen, että ministeriössä on nyt otettu tämä varteen ja poistetaan byrokratiaa myös aktiiviviljelijän määritelmän osalta. Siellä EU:n päässä on tällainen kieltolista ollut henkilöistä tai organisaatioista, jotka eivät maataloustukea voisi saada, kun omistavat esimerkiksi maneesin tai golfkenttiä tai muuta, ja minusta on hienoa, että tällaiset turhakkeet nyt sieltä otetaan pois. Jos oikeaa viljelyä on, niin se on aivan sama, mitä muuta tällainen henkilö omistaa. Mutta ihan tähän samaan yhteyteen haluaisin nostaa sen, että kun Euroopan unionin uusi maatalouslainsäädäntö sitten myöhemmin neuvotellaan, niin siellä meidän täytyy ottaa vakavasti sellainen aktiiviviljelijän määritelmä, jossa
Puhuja: Aila Paloniemi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-23 Selonteossa on selkeästi huomioitu tulevaisuusmietinnössä esille nostetut asiat. Erityisesti sosiaali-, vero- ja työaikalainsäädännön uudistaminen pirstaleisen toimeentulon ja vaihtelevien työelämästatusten yhteen keräämiseksi sekä alustatalouden ja alustatyön kehittämiseksi ja koulutus- ja osaamisjärjestelmän uudistaminen ovat siellä myös saaneet paljon huomiota. Nämä ovat selkeitä kärkiteemoja. Kolmantena nousee esille kestävä kehitys eli liittymäpinnat Agenda 2030 ‑toimenpideohjelmaan. Tässä tulevaisuusvaliokunnan vaikutus lienee suurimmillaan. Tulevaisuusselonteon ensimmäisessä osassa ei juurikaan kestävästä kehityksestä puhuttu. Hallituksen tulevaisuusselonteon toisen osan tavoitteena on tunnistaa työhön liittyviä toivottavia tulevaisuuksia, päätöksentekotarpeita sekä yhteiskunnallisia kysymyksiä. Nämä kysymykset ja niiden ratkaisuvaihtoehdot ovat pääosin tulevien hallitusten pohdittavana ja ratkaistavana. Tämä selonteko on osa pitkän aikavälin päätöksentekoa ja valmistelua, jossa keskustelu työn tulevaisuudesta ja murroksesta jatkuu. Tavoitteena on, että koko yhteiskuntaan vaikuttavan ilmiön ratkaisuja voidaan toteuttaa pitkällä aikajänteellä yli vaalikausien. Arvoisa puhemies! Kaksiosaisen tulevaisuuselonteon keskeiset havainnot kiteytyvät siihen, että työn tekemisen muodot ja työsuhteet moninaistuvat, mikä edellyttää muutoksia esimerkiksi lainsäädännössä ja sosiaaliturvassa. Työn aika- ja paikkasidonnaisuus heikkenee, mutta muutos ei ole yhtä voimakas tai samantahtinen kaikilla aloilla. Työn ja yksityis-elämän yhteensovittaminen on iso yhteiskunnallinen kysymys. Se koskettaa eri tavoin suurta osaa suomalaisista. Sen paremmalla haltuunotolla voidaan lisätä myös työn mielekkyyttä. Koulutuksessa korostuu jatkuva oppiminen, ja me tarvitsemmekin Suomeen koko väestön kattavan laadukkaan elinikäisen oppimisen mallin, kuten täällä on moneen kertaan jo aikaisemmin, kun tästä keskustelimme, nostettu esiin. Työmarkkinoiden ja työelämän joustavuus lisääntyy, ja toimeentuloon liittyvät kysymykset korostuvat. Työn murros on myös globaali kysymys, jonka ytimessä ovat muuttoliike ja työperusteinen maahanmuutto. Yhteiskunnallista keskustelua tarvitaan työn erilaisista ja muuttuvista välinearvoista taloudellisten arvojen lisäksi, jotta emme edistä keskenään ristiriitaisia tavoitteita. Tämän keskustelun virittämisestä vastuu on tietenkin päätöksentekijöillä. Työn muutos aiheuttaa jännitteitä työn organisoimisen, työn sisältöjen, vaaditun osaamisen, toimeentulon ja työn merkityksen suhteen. Nämä jännitteet on mahdollista ratkaista keskustelemalla yhdessä siitä, minkälaisia työn tulevaisuuksia haluamme tavoitella, ja tekemällä pitkän aikajänteen politiikkatoimia niihin pääsemiseksi. Tulevaisuuselonteko on yksi keskustelunavauksista suomalaisille päätöksentekijöille.
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-23 On selvää, että työn murroksessa tarvitaan pitkän aikavälin politiikkaa. Kestävä kehitys on saatava ohjaamaan pitkän aikavälin päätöksentekoa. Pitkän aikavälin visioiden asettamiseen sekä yhteisten arvojen ja tavoitteiden määrittelyyn on jo tuotu valtionhallinnon sisälle kestävän kehityksen lisäksi joukko muitakin hyödyllisiä rakenteita ja toimintatapoja. rakenteita ja toimintatapoja. Teknologisen kehityksen seurauksena työtehtäviä ja kokonaisia ammatteja häviää ja uusia syntyy. Ansainnan lähteet monipuolistuvat ja pirstaloituvat. Matalapalkkatyön, sosiaaliturvan ja verotuksen yhteensovittaminen on haaste, johon on realistisesti varauduttava Suomessa. Yhteiskunta on muuttumassa.
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 valmistelee strategiassa mainitun uuden uusiutuviin energialähteisiin perustuvan tuen (enintään 2 terawattituntia) kilpailutukseen perustuen ja teknologianeutraalisti niin, että kilpailutukseen voivat tosiasiallisesti osallistua tuuli-, aurinko- ja CHP-tuotannon lisäksi muutkin mahdolliset uudet teknologiamuodot, mikäli tuki toteutetaan, varmistaa, että teollisuuden käyttöön soveltuva ainespuu ohjautuu ensisijaisesti korkean jalostusarvon tuotteisiin eikä energian tuotantoon, 4) ryhtyy toimenpiteisiin erityisesti sahateollisuuden sivutuotteiden, purun ja kuoren, käyttöön saamiseksi ja tasavertaisen kilpailuaseman varmistamiseksi, selvittää energia- ja ilmastostrategian toimeenpanoa erityisesti viennin ja kansainvälisen arvonlisäyksen näkökulmasta, jotta Suomen kilpailuedut ja innovaatiopotentiaali kiertotalouden, älykkäiden sähköjärjestelmien, energiatehokkuuden ja kuluttajien osallistumismahdollisuuksia edistävien ratkaisujen markkinoilla hyödynnetään, 6) käynnistää toimet liikenteen sähköistymiseen valmistautumiseksi ja tämän kehityksen vaikutusten arvioimiseksi biotalouden ja sähkömarkkinoiden kannalta, 7) vahvistaa energiamarkkinoiden pohjoismaista ja alueellista yhteistyötä ja koordinaatiota ja selvittää edellytyksiä pohjoismaisen energia- ja ilmastostrategian laatimiseen, 8) sisällyttää lainsäädäntöesityksiin kustannusvaikutusarvioiden ohella ilmasto- ja ympäristövaikutusarviot; lisäksi lainsäädäntöesityksissä tulisi ottaa huomioon ympäristö- ja ilmastovaikutusten ohella vaikutukset Suomen energiajärjestelmään, mukaan lukien toimitus- ja huoltovarmuus, sekä energiainfrastruktuuriin (esimerkiksi kaasu), 9) selvittää jatkovalmistelussa strategiassa esitetyn 30 prosentin biopolttoaineiden jakeluvelvoitteen kustannusvaikutuksia kuluttajille, elinkeinoelämälle ja kilpailukyvylle, 10) arvioi strategian toteuttamisen edellyttämien uusien rahoitustarpeiden ja valtion tulojen alenemisen sekä energiatukien vaikutuksia valtiontalouden kestävyyden kannalta. Arvoisa puhemies! Mietintöön sisältyy vain yksi vastalause.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-05-24 olen kyllä entistä vahvemmin oppinut nyt 70 päivää yritysten kanssa vientimatkoilla vietettyäni ja Suomessa tietysti vientistrategioita hallituksen piirissä tehdessämme, että kyllä lähes joka ikisellä reissulla iso osa niistä potentiaalisista kaupoista liittyy tänä päivänä uskottavuuteen cleantechissä, uskottavuuteen puhtaassa energiassa. Viimeksi eilen Saudi-Arabian varakauppaministerin täällä käydessä keskeiset kohteet olivat, miten me hoidamme Helsingissä, miten me hoidamme teknologiateollisuuden tuotteissamme ympäristöasioita. Niillä referensseillä kotimaassa on valtava vaikutus. Miltä näyttää se, miten Helsingissä lämmitetään, millä tuotetaan sähkö, tällä on, ystävät, suuri vaikutus siihen, paljonko niitä euroja sitten myöskin viennistä Suomeen tulee. Jo nyt puhtaan energian puoli on noin 300 miljardia euroa arviolta, se globaali markkina. Siis jos nappaamme siitä edes 1 prosentin, 3 miljardia euroa vuodessa, niin se on jo yksin yksi suurimpia viennin syömähampaitamme. Tässä suhteessa sanoisin, että on erittäin hyvä, että talousvaliokunta erityisesti korostaa kuluttajan keskiöön laittamisen syvällistä ymmärrystä, koska se suurin markkina ehdottomasti suomalaisille on kuitenkin siellä smart grid ‑puolella, integraatiopuolella, miten yhdistetään aurinko-, tuuli-, vaihtelevatehoinen biopohjainen sähkö yhteen. Hienoja esimerkkejä: vaikkapa suhteellisen pieni lahtelainen Nocart-niminen integraattori sai 200 miljoonan euron kaupan Sambiasta nyt talvella, ensimmäisiä suuria kauppoja, Wärtsilä juuri hankki USA:sta globaalisti merkittävää integraattoriosaamista ja niin edelleen. Tässä suhteessa on nimittäin selvää, että vaikka meillä on mahdollisuus edetä nopeassa tahdissa fossiiliöljyn käytön puolittamiseen, mikä on maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen tilanne, niin maailmalla ei voida yhtä paljon nojata biomassaan, koska sitä ei suhteessa väestöön niin paljon muualla ole. Tässä suhteessa erityisesti tämä smart grid ‑integraatiopuoli on se, jonka me voimme maailmalle tehdä ja jossa se meidän myönteinen kädenjälkemme voi helposti ylittää sen meidän oman hiilijalanjälkemme kaikessa merkityksessään. Tässä suhteessa myöskin kauppapuolella oleellista — ja hyvä, että talousvaliokunta kiinnitti tähänkin huomiota — on se, että EU:n sisämarkkinat energiassa kehittyvät. Meillä vieläkin on vaikeuksia Puolassa vaikkapa Nesteen jätepohjaisilla biopolttoaineilla standardien osalta, tässä teemme töitä. Myöskin pohjoismaisten markkinoiden yhdistäminen ja esimerkiksi se keskustelu, mitä parhaillaan käymme kauppaministerien kesken siitä, voisimmeko ulkoisissa vapaakauppasopimuksissa velvoittaa ja ehdollistaa vaikkapa tullietuuksien myöntämisen kehittyville talouksille siihen, että ympäristösopimuksia noudatetaan, nämä luovat samalla suoraan markkinoita suomalaisille vientiyrityksille. Tässä suhteessa, arvoisa puhemies, kannustan kunnianhimoiseen, järkiperäiseen ajatteluun, eteenpäin menemiseen. Uskon, että tässä on hallituksella kyllä historiallisen kunnianhimoinen
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-05-24 Liikenteen osalta päästövähennystavoitteet ovat erittäin kunnianhimoisia, ja niiden saavuttamiseksi tarvitaan myöskin merkittäviä toimenpiteitä. Valiokunta esittää käynnistettäväksi toimet liikenteen sähköistymiseen valmistautumiseksi ja tämän kehityksen vaikutusten arvioimiseksi biotalouden ja sähkömarkkinoiden kannalta. Tulevien vuosien kustannustehokkaita toimia liikenteen sähköistämiseksi etsitään parhaillaan liikenteen päästövähennyksiä pohtivassa parlamentaarisessa työryhmässä, ja työryhmä tekee esittelyn ja väliraportin, joka valmistuu 18.8.2017. Suomen autokanta uusiutuu hyvin hitaasti, ja energia- ja ilmastostrategiaan kirjattu 250 000 sähköauton tavoite vaatii toteutuakseen noin 20 prosentin myyntiosuuksia uusista autoista joka vuosi vuodesta 2020 eteenpäin. Kun sähköauton hinta toistaiseksi on vielä noin kaksi kertaa kalliimpi kuin vastaavan bensiini- ja dieselauton, niin tämä tavoite on kunnianhimoinen, vaikka absoluuttinen luku tuntuukin kovin alhaiselta. Tämän lisäksi liikenne- ja viestintäministeriö on ehdottanut, että tekisimme laajan selvityksen liikenteen sähköistymiskehityksestä, ja tämä olisi yksi ensi vuoden valtioneuvoston kanslian tutkimushankkeista. Tämän hankkeen kautta haettaisiin uutta tietoa sähköautojen tulevasta hinta- ja teknologiakehityksestä sekä entistä tarkempia arvioita niiden tulevasta markkinakehityksestä. Haluaisimme, että hanke kattaisi myös liikenteen sähköistymisen vaikutukset suomalaiseen liiketoimintaan ja vientimahdollisuuksiin. Tämän lisäksi valiokunta esittää selvitettäväksi jatkovalmistelussa strategiassa esitetyn 30 prosentin biopolttoaineiden jakeluvelvoitteen kustannusvaikutuksia kuluttajalle, elinkeinoelämälle ja kilpailukyvylle. Liikenne- ja viestintäministeriö on tähän liittyen tilannut keväällä 2016 VTT:ltä päivityksen liikenteen eri käyttövoimavaihtoehtoja ja niiden bruttokansantuotevaikutuksia koskevaan selvitykseen. Tämä päivitys valmistui huhtikuussa 17 ja löytyy TransSmart-tutkimusohjelman sivuilta. Selvityksen mukaan 100 prosentin uusiutuvan dieselin hinta olisi nykyveroilla ja nykyisillä öljyn hinnoilla ja biopolttoaineen tuotantokustannuksilla jakelupumpulla noin 11—31 senttiä kalliimpaa kuin fossiilinen diesel
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-24 mietintöön näinkin isossa asiassa. Se on suomeksi sitä, että katsomme hyvin yhteisesti kohti tulevaisuutta, iso kiitos siitä. Mutta toki, kun tavoitteet ovat näin kunnianhimoisia kuin ne ovat, haluan nostaa esille sen, miten meillä Suomessa sitten maakunnat, kunnat ja kaupungit ovat valmiita sitoutumaan ja miten osaamme heidät sitouttaa tähän strategiaan miten kaupunkien omistajapolitiikka, elinkeinopolitiikka laajemmin lähtee siitä, että näihin kunnianhimoisiin tavoitteisiin päädytään ja päästään. Kaupunkipolitiikka on tässä avainasemassa, kuten tiedämme. Tämä ei ole pelkästään liikenteen asia, vaan kysymys on myös laajemmin kaupunkisuunnittelusta ja niin edelleen. Arvoisa puhemies! Kuten sanoin, luomme samalla pohjaa tuleville vuosikymmenille, ja kuten kauppaministeri totesi, tämä mietintö on hyvin pitkälle se pohja, miten me teemme vientiä tulevaisuudessa. Mainitsitte, arvoisa ministeri Mykkänen, sen, että maailmalla kiertotalous, cleantech kasvavat ja ovat nyt jo satojen miljardien bisnes. Mitä jos saisimme siitä edes yhden prosentin? Mutta se sanonta kuuluu, että siinä on se jos-sana välissä.
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Samalla tavalla haluamme myöskin meidän puoleltamme kiittää koko talousvaliokuntaa ja myöskin oppositioryhmiä erittäin rakentavasta keskustelusta, päästiin lähes yksimieliseen näkemykseen. Itse olin muutama kuukausi sitten Bratislavassa, silloin oli energiaministerien ja näiden valiokuntien vastaavien kokous, ja siellä puhuttiin EU:n talvipaketista aika mielenkiintoista kuultavaa siinä suhteessa, että siinä visioidaan samaa kuin mitä itse asiassa täällä Suomessa jo tehdään. Eli liittyen jälleen siihen vientistrategiaan: meillä olisi jo aika paljon valmista teknologiaa, osaamista, konseptia valmiina. Mutta yksi tärkeä asia on se, että meidän ei todellakaan pitäisi kuulla, mitä EU:sta tulee, vaan meidän pitäisi tietyllä tavalla syöttää niitä asioita EU-puolelle siitä, minkälaisia ovat EU:n tulevat ilmasto- ja energiakysymykset ja puhtaan energian ajatukset. Mutta siihen me tarvitsemme ehkä laajempaa pohjoismaista näkemystä. Ja nythän meillä on tulossa Jorma Ollilalta raportti, joka näyttää, että edelleenkin pohjoismainen energia- ja ilmastostrategia on hyvin kansallista, liian kansallista. Olisinkin kysynyt, onko tässä tapahtumassa jotain muutosta ja mitä arvoisat ministerit ovat siinä suhteessa tällä hetkellä tekemässä. Mietitään vaikka niitä biopolttoaineita,