Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen kaksi keskeistä ongelmaa ovat olleet sen sosiaalinen epäoikeudenmukaisuus ja taitamattomuus ja röyhkeys työelämäkysymyksissä. Hallitus on lupauksien vastaisesti leikannut eläkeläisiltä, työttömiltä, pienituloisilta ihmisiltä. Toinen, missä hallitus on erityisen pahasti epäonnistunut, on yhteistyön löytäminen työmarkkinaosapuolten kanssa. Ensin hallitus ajoi pakkolakeja, mikä pysäytti Suomen: valtavat mielenosoitukset. Näiden jälkeen pakkolaeilla uhkailemalla saatiin aikaan kilpailukykysopimus, jota vasemmistoliitto vastusti. Siinä pidennetään työaikaa, vaikea ja kova paikka ammattiliitoille hyväksyä tämä. Pääministeri Sipilä kiersi ammattiliittojen hallituksia. Hän antoi lupauksia ammattiliittojen hallituksille ja keskusjärjestöjen hallituksille siitä, että jos kilpailukykysopimus hyväksytään, sen jälkeen ei tehdä uusia heikennyksiä työttömille, sen jälkeen yhdessä sovitaan, ei pyritä pakottamaan työelämän kysymyksissä. Arvoisa rouva puhemies! Valitettavasti nämä lupaukset, jotka pääministeri Sipilän hallitus antoi kilpailukykysopimuksen yhteydessä, on unohdettu ja petetty. Aktiivimalli, joka on tosiasiassa passiivimalli, leikkaa työttömiltä. Vaikka työtön on kuinka aktiivinen, yrittää hakea työtä mutta ei onnistu siinä, niin tästä rangaistaan. Nyt ollaan heikentämässä noin 300 000 työntekijän työehtoja. Tämä on periaatteellisesti iso kysymys, merkittävä kysymys, mutta on kysymys myös hallituksen uskottavuudesta sopijaosapuolena. On kysymys myös siitä, voidaanko ohittaa se, että kerta toisensa jälkeen pääministeri ja hallitus ei pidä kiinni siitä, mikä on sovittu. Arvoisa rouva puhemies! Tätä esitystä alle kymmenen työntekijän yritysten yritysten työntekijöiden työsuhdeturvan heikentämisestä on perusteltu työllisyysvaikutuksilla. Hallitus tilasi kaksi selvitystä asiasta, toisen Elinkeinoelämän tutkimuslaitokselta, Etlalta, ja toisen Palkansaajien tutkimuslaitokselta, PT:ltä. Kumpikaan, kumpikaan, hallituksen tilaamista selvityksistä ei osoita, että tämä merkittävästi lisäisi työllisyyttä. Tällä ei ole niitä vaikutuksia, joilla tätä pyritään perustelemaan. Siitä huolimatta jääräpäisesti pääministeri ja hallitus vie eteenpäin tätä esitystä, siitä huolimatta, että työmarkkinaosapuolet, myös elinkeinoelämä, yrittävät sanoa, että mittasuhteiltaan konflikti, on ajettu työmarkkinat, ei ole missään suhteessa sen kanssa, minkälaisia mahdollisia hyötyjä tästä saisi aikaiseksi. Arvoisa rouva puhemies! Tämä näyttäytyy myös siinä valossa omituiselta, että työministeri Jari Lindström vielä tammikuussa sanoi ja ilmoitti yksiselitteisesti, ettei irtisanomissuojaa olla heikentämässä. Nyt sitä ollaan kuitenkin tekemässä. Nyt pitäisi löytää ulospääsytie tästä konfliktista. Arvoisa rouva puhemies! Täällä on nostettu esille kysymys siitä, täyttääkö tämä lakiesitys perustuslain puitteet ja kansainvälisten sopimusten vaatimukset. Voiko yrityksen koon perusteella laittaa työntekijät eriarvoiseen asemaan? Tämä on kysymys, joka tietysti loppupeleissä sitten ratkaistaan tien pois tästä konfliktista — todeta, että tämä on perustuslain ja kv-oikeuden kannalta niin hankalasti toteutettavissa, että se on parempi jättää toteuttamatta. Arvoisa rouva puhemies! Lopuksi haluan todeta sen, että tämä keskustelu on enemmän herättänyt kysymyksiä kuin antanut vastauksia. Tämä on ollut pikemminkin poliittista debattia, poliittista teatteria, jonka pääministeri on halunnut tuoda tänne eduskuntasaliin, kuin yritystä ratkaista ongelma. Kansalaisyhteiskunnalla on oikeus protestoida hallituksen politiikkaa vastaan — myös eduskunnan politiikkaa vastaan. Ei voi ajatella niin, että ihmisten pitäisi istua neljä vuotta käsiensä päällä, kun lupaukset on petetty. Arvoisa puhemies! Sen vuoksi tämä