Puhuja: Matti Vanhanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 työllistämiskynnyksen madaltamiseen tähtäävän lain valmistelua ja että eduskunta myös saa ehdotuksen myöhemmin päätettäväkseen. Valmistelutyö on kohdannut lakkoaallon, jonka vaatimuksena on lopettaa valmistelutyö. Koska hallituksen valmistelu kestää vielä viikkoja ja eduskunnan työ sen jälkeen varmasti pari kuukautta, olisi täysin kohtuutonta, että sivulliset ja kansantaloutemme kärsivät lakkoaallosta ennakoimattoman ajan. Nyt on tärkeää sanoa, että hallitus ja sen jälkeen eduskunta tekevät niille kuuluvaa lainsäädäntötyötä riippumatta lakoista. Valmistelussa on kuultu jo eri näkemyksiä, ja eduskunnan käsittelyyn aikanaan kuuluu sekä ay-liikkeen että myös pienten yritysten kuuleminen. Kaiken tämän jälkeen asiassa tehdään päätös. Näin toimii edustuksellinen kansanvalta. Työllistämiskynnyksen alentaminen parantaa työttömän ja pienyrittäjän asemaa. He eivät ole edustettuina työmarkkinaneuvotteluissa, mutta poliittisen päättäjän on pidettävä huolta heistäkin. Hallituksen ainoa tavoite on uusien työpaikkojen mahdollistaminen. Arvoisa puhemies! Suomi on johdettu lamasta ja työttömyydestä nousuun. Se on tämän vaalikauden tärkein aikaansaannos. Myönteinen kehitys ei ole tapahtunut itsestään. Suomi ei olisi nousussa ilman Euroopan ja myös maailman mittakaavassa poikkeuksellista kilpailukykysopimusta. Sen aikaansaamisesta on edelleen syytä kiittää hallitusta, työmarkkinajärjestöjä, niiden jäsenliittoja ja ennen muuta eri alojen työntekijöitä, jotka ovat joustaneet. Suomi ei kuitenkaan olisi nousussa, ellei kilpailukykysopimuksen ohella hallitus olisi tehnyt myös lukuisia muita työllisyyttä parantavia uudistuksia, jotka äsken kuvattiin. Tähän uudistusten sarjaan kuuluvasta esityksestä myös nyt väitellään. Perustuslain mukaan julkisen vallan on edistettävä työllisyyttä ja pyrittävä turvaamaan jokaiselle oikeus työhön. Siksi on tärkeää, että työllisyyttä parantavia uudistuksia jatketaan. Työllistämisen kynnyksen madaltaminen pienissä yrityksissä on yksi ratkaisu tässä kokonaisuudessa. Julkisessa väittelyssä on annettu ymmärtää, että toteutuessaan uudistus mahdollistaisi työntekijän mielivaltaisen irtisanomisen. Tällaiset puheet potkuista pärstäkertoimen perusteella ampuvat räikeästi yli. Irtisanomiseen tarvitaan myös tulevaisuudessa painavat syyt. Tällaiset puheet myös halventavat maamme pienyrittäjiä. Ei kukaan palkkaa väkeä irtisanoakseen. Ylivoimainen enemmistö yrittäjistä on taatusti vastuuntuntoisia ihmisiä, jotka pitävät huolta henkilökunnastaan kuin perheenjäsenistään ja muista läheisistään. Kukaan ei halua ottaa niskaansa huonon työnantajan leimaa. Sen sijaan moni heistä kokee kynnyksen palkata lisää työntekijöitä vielä korkeaksi. Tämän ymmärtää, kun useimmilla ovat liossa sekä omat että lainatut rahat. Epäonnistunut työntekijän valinta voi pahimmillaan viedä koko yrityksen tulevaisuuden vaakalaudalle. Nyt tavoite on pienentää näitä riskejä yhtäältä pienyrittäjän ja toisaalta vielä työttömänä olevan eduksi. Arvoisa puhemies! Uudistuksen etenemiseen on tullut myös periaatteellinen puoli liittojen aloitettua poliittiset työtaistelutoimet. Pohjimmiltaan kyse on siitä, päättääkö Suomen asioista viime kädessä kansanvaltaisesti valittu eduskunta ja sen luottamuksen varassa toimiva hallitus vai etujärjestöt. Perustuslain mukaan valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Kannatamme sopimusyhteiskuntaa. Se ei kuitenkaan saa tarkoittaa sitä, että poliittiselle päätöksenteolle jää äänettömän yhtiömiehen rooli, eikä sitä, että päätöksiä jätettäisiin tekemättä vain siksi, että työmarkkinaosapuolet eivät ole neuvotteluiden jälkeen löytäneet yhteistä näkemystä. Hallituksen ja eduskunnan tehtävä on pitää kaikkien suomalaisten puolta ja tuoda kuuluviin myös niiden ihmisten ääni — esimerkiksi pienyrittäjien, työttömien sekä pätkä- ja silpputyötä tekevien — joita työmarkkinajärjestöt eivät edusta. Vaihtoehtona ehdotukselle on esitetty monia keinoja. Niille kaikille valitettavasti yhteistä on, että ne tehtäisiin valtion rahoilla ja valtion tuella. Arvoisa puhemies! Lakko-oikeus on osa kansanvaltaista menoa. Keskustan eduskuntaryhmä ei ole sitä rajoittamassa. Mielestämme poliittiseen lakkoon on vastattava poliittisesti. Siitä nyt on eduskunnassa kyse. suinkaan odota, että liitot lopettaisivat poliittiset lakkonsa huomiseen äänestykseen. Ne itse päättävät toimistaan. Mutta huomisen jälkeen ne tietävät, että eduskunta odottaa saavansa käsiteltäväksi lakiehdotuksen, eikä tätä oikeutta meiltä lakoilla viedä. Se olisi vaarallinen ennakkotapaus. Kansanvallan kannalta kestävä tapa on vaikuttaa uudistukseen eduskunnan valiokunnissa. Lopulta eduskunta sitten äänestää uudistuksen hyväksymisestä. Myös seuraavan vaalikauden isoin asia on työllisyyden parantaminen. Se on tehtävä samalla, kun jo pidempään jyllännyt työn, työelämän ja työmarkkinoiden murros voimistuu. Työllisyysastetta on nyt nostettu ennätysmäisesti noin neljällä prosenttiyksiköllä, ja tämän vauhdin on jatkuttava seuraavillakin vaalikausilla. Tässä työssä tarvitaan jatkossakin yrityksissä rohkeutta kasvaa ja työllistää. Muualla se kasvu ei toteudu. Eri etujärjestöjen yhteistyön ja hallituksen rooli on luoda edellytyksiä tälle kasvulle. Käynnissä olevasta kiistasta kannattaisi ottaa opiksi se, että neuvotteluissa riittävän painoarvon saa myös työllistävä pk-yritysten kenttä. Arvoisa puhemies! Äänestäessämme huomenna tiedonannon puolesta edellytämme, että hallitus tuo eduskunnalle valmistelemansa lakiehdotuksen.