Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-13 Arvoisa puhemies! Muutama vuosi sitten voimaan tullut Suomen ilmastolaki asetti pitkän aikavälin tavoitteet ilmastonmuutosta aiheuttavien päästöjen vähentämiselle. Jonkin verran yli puolta Suomen päästöistä säädellään päästökaupalla, johon kuuluu käytännössä perinteinen niin sanottu savupiipputeollisuus. Muiden toimialojen, kuten liikenteen ja maatalouden, päästöjen vähentämistä koskee keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelma eli KAISU, josta ympäristövaliokunta on siis nyt antanut mietinnön. Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä EU on ilmoittanut päästövähennystavoitteensa vuodelle 2030. Sen osana Suomen tavoitteena on leikata päästökaupan ulkopuolisten alojen päästöjä 39 prosenttia verrattuna vuoden 2005 tasoon. KAISU-suunnitelma täsmentää ja täydentää vuonna 2016 hyväksyttyä energia- ja ilmastostrategiaa ja on ensimmäinen päästökaupan ulkopuolisia aloja koskeva suunnitelma, josta ympäristövaliokunta on antanut mietinnön. Suunnitelman piiriin kuuluu liikenne, maatalous, rakennusten erillislämmitys, jätehuolto, fluoratut kasvihuonekaasut eli F-kaasut, työkoneet sekä se osa teollisuuden päästöistä, joka ei ole päästökaupassa. Suunnitelman toimien arvioidaan vähentävän päästöjä noin 5 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia aiemmin päätettyjen toimien aiheuttamien päästövähennysten lisäksi. Päästökauppa ohjaa EU:n laajuisesti siihen kuuluvien alojen päästövähennyksiä, mutta muilla aloilla tarvitaan kansallisia toimia. Valtioneuvoston on seurattava päästövähennysten toteutumista sekä päätettävä mahdollisista lisätoimista, jolloin suunnitelma tietysti myös muuttuu. Vastaisuudessa hallituksen vuosikertomus tulee sisältämään ilmastovuosikertomuksen, jossa eduskunta säännöllisesti saa katsauksen siitä, miten käytössä olevat toimet vaikuttavat. Pariisin ilmastosopimuksessa todetaan, että maailman maiden antamat päästövähennyslupaukset eivät vielä riitä toteuttamaan sopimuksen varsinaista päätavoitetta eli ilmastonmuutoksen pysäyttämistä selvästi alle 2 asteen, mieluiten lähemmäs 1,5:tä astetta. On siis hyvin todennäköistä, että EU:n pitää tiukentaa päästötavoitettaan nopeastikin. Ympäristövaliokunta korostaa, että Suomen tulee EU:ssa toimia sen puolesta, että ilmaston lämpeneminen voidaan pitää Pariisin sopimuksen mukaisissa rajoissa. Tämä tarkoittaa käytännössä päästörajojen tiukentamista. Valiokunta painottaa, että kunnianhimoinen ilmastonsuojelu on Suomelle ja EU:lle mahdollisuus. Se luo perustaa ympäristötekniikan yritysten kasvulle. Innovatiivisista päästövähennyskeinoista saadaan muutakin hyötyä kuin itse päästövähennykset: niistä saadaan myös uusia vientituotteita ja parempaa kilpailukykyä. Kiitos, arvoisa puhemies. — Valiokunta siis korostaa, että pitää aktiivisesti edistää uutta luovia kokeiluja ja pitää purkaa sellaisia rakenteita, jotka ylläpitävät korkeaa luonnonvarojen ja energian kulutustasoa. Ympäristövaliokunta ilmaisee mietinnössään huolen siitä, että niin energia- ja ilmastostrategiaan kuin samalta pohjalta valmisteltuun KAISU-suunnitelmaan liittyy huomattavaa epävarmuutta. Päästökaupan ulkopuolisista aloista suurimmat päästöt aiheuttaa liikenne, jolla on myös suurin päästövähennysten potentiaali. Suunnitelman tavoite on vähentää liikenteen päästöjä noin puolella vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 2005 tasoon. Pääpaino liikenteen päästövähennyksissä on bioenergiassa. On kuitenkin epävarmaa, missä määrin ja millaiset biopolttonesteet ovat tulevaisuudessa EU:n hyväksyttäviä. Myös talousvaliokunta sekä liikenne- ja viestintävaliokunta ovat lausunnoissaan kiinnittäneet huomiota biopolttoaineiden tulevan sääntelyn ja teknologian epävarmuuksiin ja niistä johtuvien riskien kustannusvaikutuksiin. KAISU-suunnitelma sisältää myös itsessään arvion keskeisistä epävarmuuksista. Valiokunta korostaa, että tämän epävarmuuden vuoksi on olennaista seurata vaikutuksia ja arvioida tätä kattavasti jo ennen suunnitelman tarkistamista. KAISU on ennen kaikkea valtion viranomaisia koskeva tavoitteellinen suunnitelma. Siihen ei sisälly yrityksiä tai kansalaisia suoraan velvoittavaa lainsäädäntöä. Eri hallinnonalojen tulee kuitenkin pystyä toteuttamaan tavoitteet ja ottaa käyttöön toimet, joilla vähennykset oikeasti tapahtuvat. Näitä kaikkia toimialakohtaisia tavoitteita ei nyt tässä ajankäytön vuoksi ole mahdollista käydä läpi, mutta sen sijaan haluan korostaa kaupunkien suurta merkitystä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Osa kaupungeista onkin jo asettanut tavoitteita, jotka ovat kunnianhimoisempia kuin valtakunnallinen taso. Ympäristövaliokunta toteaa, että esimerkiksi Helsinki asetti viime vuonna hyväksytyssä strategiassaan tavoitteeksi päästöjen vähentämisen 60 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja on aikaistanut hiilineutraaliuden tavoitevuoden vuoteen 2035. Näinhän ovat tehneet myös Espoo ja Vantaa, ja Tampere pyrkii hiilineutraaliuteen vuonna 2030. Monet kymmenet hiilineutraaliuteen pyrkivät eli Hinku-kunnat ovat myös ilmastotyössään pitkällä. Kunnat ja kaupungit ovat tietenkin keskenään erilaisia, ja tärkeää on saada ilmastotyö osaksi kaikkien kuntien tavoitteita ottaen silti kuitenkin aina huomioon kuntien väliset suuret erot. KAISUn tulee tarjota keinoja kuntien ja kaupunkien käyttöön. Myös kuluttajilla on suuri merkitys. Suunnitelmassa tunnistetaan se, että asumisen, liikkumisen ja ruuan elinkaaren aikaisten päästöjen vähentämiseen tarvitaan monipuolista neuvontaa ja ohjausta. Valiokunta korostaa tiedotuksen ja kasvatuksen merkitystä. Jotta kansalaiset voisivat olla aktiivisia kuluttajia, tarvitaan tietoa, osaamisen kasvattamista ja arvokeskustelua. Ilmastokasvatusta tulee toteuttaa kaikilla koulutusjärjestelmän tasoilla ja ilmastoviestintää suunnata laajalti eri kohderyhmille. Valiokunnan mietintöön sisältyy perussuomalaisten vastalause. Muutoin valiokunta on hyväksynyt mietinnön yksimielisesti ja ehdottaa eduskunnan hyväksyttäväksi neljää kannanottoa. Näistä ensimmäinen koskee suunnitelman linjausten rahoitusta ja sen varmistamista. Toinen kannanotto koskee ilmastokasvatusta, onhan kulutuksen rooli päästövähennystoimien onnistumisessa olennainen. Valiokunta korostaa tarvetta varmistaa ilmastokasvatuksen toteuttaminen ja ilmaston viestinnän suuntaaminen kaikille kohderyhmille. Kolmanneksi valiokunta korostaa mainitsemiani suunnitelman epävarmuustekijöiden huomioon ottamista ja aktiivista seuraamista, samoin ympäristö- ja biodiversiteettivaikutusten seuraamista. Lopuksi valiokunta kannustaa selvittämään erityisesti vero- ja kannustinjärjestelmien uudistamista edistämään päästöjen vähentämistä. Pidän hyvänä sitä, että energia- ja ilmastostrategia ja taakanjaksosektoria koskeva KAISU-ilmastosuunnitelma muodostavat selkeän kokonaisuuden. Kysymys on jatkuvasta prosessista, jossa eduskunnalla on nyt uudenlainen, aikaisempaa suurempi rooli.