samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-24 Haluan kiittää valiokuntaa erinomaisesta keskustelusta. Kyse oli oikeastaan parhaasta keskustelusta, mitä tämän kahden vuoden aikana olen siellä päässyt käymään, missä pyrittiin ymmärtämään toisemme lähtökohtia, tulokulmia. Oli hyvin lähellä, että olisin jättänyt vastalauseen jättämättä. Huoli liittyy bioenergiaan, sen panostuksiin. Aidosti pelkään, että siinä veikkaamme väärää hevosta, mikä tulee kostautumaan meille jossain vaiheessa — puhumattakaan niistä asioista, miten se vaikuttaa meidän päästöihin pidemmällä aikavälillä. Mutta samaan aikaan haluan korostaa, että valiokunnassa kunnianhimon taso on noussut kohisten. Jos vertaamme siihen, millainen näkemys meillä oli energiapolitiikasta vuosi sitten, puhumattakaan kaksi vuotta sitten, niin on tultu kovasti eteenpäin. Tätä työtä on syytä jatkaa. Haluan tässä vaiheessa, kun keskustelu on vielä alkuvaiheessa, muistuttaa, miksi me näitä asioita käsittelemme. Kyse on päästöistä, jotka jouduttavat ilmastonmuutosta, joilla on takuuvarmasti suuria, arvaamattomia ja ikäviä seurauksia. Me leikimme niin vakavan asian kanssa, että kyse on ihan sivilisaation olemassaolon säilymisestä. Jos syntyy yllättävää kuivuutta alueilla, joilla ihmiset ovat riippuvaisia siitä, että tuotetaan ruokaa, syntyy rettelöintejä ja syntyy sotia. Ihmiset eivät jää paikoilleen kuolemaan, he lähtevät liikkeelle. Jos muistellaan, mitä kaksi vuotta sitten Euroopassa tapahtui, kun pari miljoonaa ihmistä tuli tänne,
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! On helppo jakaa se vakava huoli, mitä edustaja Vartia täällä toi puheenvuorossaan esille. Ilmastonmuutoksen torjuminen on meidän kaikkien yhteinen tehtävä, ja siinä mielessä olen erittäin tyytyväinen, että talousvaliokunta pystyi tuossa käsittelyssä ja mietinnössään pääsemään lähes yksimieliseen tulokseen. Siellä oli yksi vastalause, vihreiden vastalause, ja ja se on siinä mielessä harmi, että emme pystyneet yhdessä yhteistä linjaa ihan täysin nyt muodostamaan. Mutta tämä kertoo siitä, että kaikki suomalaiset puolueet kantavat huolta siitä, että me saamme pysäytettyä ilmastonmuutoksen ja että Suomi on mukana näissä talkoissa. Tämä hallituksen esityskin, ilmasto- ja energiapoliittinen strategia, lähtee siitä, että me kannamme vastuuta. Meidän tavoitteemme ovat erittäin kunnianhimoisia tässä. Kun katsoo tuota vihreiden vastalausetta, niin siellähän nostetaan esille erityisesti se, että meidän tavoitteemme pitäisi olla vielä kunnianhimoisempi päästöjen vähentämisessä. Siinä viitataan Sitran tekemään tutkimukseen, jossa todetaan, että Suomi voisi ottaa vuoden 90 tasoon verrattuna 60 prosentin vähentämistavoitteen. Tämä Sitran tutkimushan perustuu Climate Analyticsin selvitykseen, ja tämä nimenomainen yhteisö, joka on tämän selvityksen tehnyt, lähtee siitä, että me pystyisimme päästöjä vähentämään nimenomaan lisäämällä biomassan käyttöä. He esittävät, että biomassan käyttöä lisätään vielä enemmän kuin hallitus nyt esittää, ja samassa vastalauseessa vihreät taas vastustavat biomassan lisäämistä nykyisestä. Tässä on minusta aika iso ristiriita. Eli pitäisi esittää samalla keinot, realistiset keinot, eikä tehdä ristiriitaisia tavoitteita. Jos katsoo sitä sitä tutkimusta, mihin Sitra nojaa nämä tavoitteet ja mihin teidänkin vastalauseenne viittaa, niin 2030 te joutuisitte käyttämään 22 miljoonaa kuutiota nykytasoa enemmän ja hallituksen esitystä enemmän biomassaa ja hakkuita.
Puhuja: Joakim Strand
Puolue: r
Päivämäärä: 2017-05-24 selonteko kuuluu niihin papereihin, joiden osalta on helppo olla hallituksen kanssa pääosin hyvinkin samoilla linjoilla. Strategiassa on myös tunnistettu energiateknologiaan liittyvien innovaatioiden merkitys ja vientipotentiaali. Globaalit investoinnit voivat vuonna 2030 olla hyvinkin yli 1 000 miljardia euroa, ja tästä kakusta Suomella on hyvät mahdollisuudet napata hyvinkin iso pala, kuten tässä on moni hyvin todennut. Toivon todellakin, että tämä myös tunnistetaan ja tämä mahdollisuus ja potentiaali otetaan laajasti eri yhteyksissä ja reformeissa huomioon. Tästä kaupunkipolitiikasta tuli mieleen, että esimerkiksi Vaasan kaupungin yhdessä energiaklusterin yritysten kanssa luomassa energiakoulutusstrategiassa pyritään kasvattamaan mielenkiintoa energia-alaan ihan nuorista lapsista lähtien läpi koko koulutuspolun aina siihen, että esimerkiksi osa oikeustieteen opiskelijoistamme fokusoi energiajuridiikkaan. Myös kaikki infrainvestoinnit toteutetaan älykkäitä energiainnovaatioita draivaten. Arvoisat ministerit, onko energia- ja ilmastostrategian pohjalta mahdollisesti tekeillä myös kansallisella tasolla kokonaisvaltaisempaa ja syvällisempää alan investointien ja viennin edistämisen suunnitelmaa, vähän niin edustaja Skinnarikin kysyi, ottaen huomioon jopa satojen miljardien vientipotentiaalin? Lopuksi totean vain itse myös sen, että toivon todella, että Suomi aktiivisesti ajaisi Pohjoismaiden yhteisen energia- ja ilmastostrategian laatimista. Olisi kiva kuulla, jos arvoisilla ministereillä olisi tästä jotain sanottavaa, joko tahtotilasta muissa Pohjoismaissa tai
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 kertoikin — Vartia, Skinnari, Jaskari, Lohi ja Strand — siitä hengestä, millä talousvaliokunnassa tätä mietintöä tehtiin. Se oli minun mielestäni rakentava ja hyvä henki. Kyllä meillä oli valiokunnassa tarkoitus päästä sellaiseen ratkaisuun, että se olisi ollut yksimielinen. Minä koen kuitenkin, että tämä ilmasto- ja energiastrategia, minkä nyt valtioneuvosto on tehnyt, on jatkumo, tai oikeastaan itse asiassa sisällä siinä, mitä edellisellä vaalikaudella Vapaavuoren asettama parlamentaarinen energia- ja ilmastokomitea työsti: energia- ja ilmastopolitiikka 2050. Ja kun muistelen sen käsittelyä, niin kyllä Vapaavuori pari kertaa sanoi minullekin, että istuhan alas ja tehdään tämä yhdessä. Kyllä vähän samanlaisessa hengessä käsiteltiin tätä tuolla talousvaliokunnassakin. Lopputuloksena on kuitenkin se, että tähän on liitetty kymmenen pontta. valtioneuvoston strategia on itse asiassa hyvä, mutta jos tarkkaan lukee tämän meidän mietinnön, niin mehän otamme oikeastaan tässä mietinnössä kantaa sellaisiin asioihin, mitkä puuttuvat siitä strategiasta. Sitten me kerromme kuitenkin aika paljon omia mielipiteitä. Johtopäätöksenä itse ajattelen niin, että energia- ja ilmastostrategia, jonka valtioneuvosto on tehnyt, on hyvä, mutta me olemme halunneet valiokuntana kertoa siihen näkemyksiä, ja aika paljon niitä monipuolisia näkemyksiä. Kun ottaa huomioon, että kuitenkin meitä erilaisia puolueita istuu paljon siellä talousvaliokunnassa ja jokainen haluaa jättää sen peukalomerkkinsä tähän mietintöön, niin valmistui sitten kymmenen pontta.
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Ministeri Mykkänen mainitsi puheenvuorossaan, että vientistrategioita tehdessä ja viennin edistämisessä on suuri merkitys muun muassa sillä, miten Suomen pääkaupunki Helsinki linjaa energia-asioissa ja lämmittää. Tämä on erittäin kiva kuulla. Varmasti tunnette meidän viimeisimmän linjauksemme, jossa Helsinki haluaa irti Fennovoimasta, koska näemme sen riskinä meidän veronmaksajille. Helsingillä on Vantaan Energian vähemmistöosakkaana sijoituksia Fennovoimassa, ja näistä pyrimme nyt eroon. Toivottavasti myös muut kunnalliset energiayhtiöt seuraavat tässä viisaassa ratkaisussa. Arvoisa puhemies! Kun kuuntelee näitä kehuvia puheenvuoroja tähän hallituksen strategiaan liittyen, niin hetken ihmettelin, että olenko minä lukenut aivan väärän paperin. Kuten täällä on sanottu, ilmastonmuutos on meidän kaikkein suurin uhka, se on ongelma, jonka ratkaisemisessa meillä ei ole vaihtoehtoja. Meidän on pakko onnistua. Ja sen takia tätä strategiaa ei voi näin ylistää ja kiittää, jos tämän ongelman tunnistaa. Hallitus kaavailee metsien käytön niin suurta lisäämistä, että se on ongelma. Se on ristiriidassa meidän ilmastotavoitteiden kanssa. Useat tutkijat, viimeisimpänä ilmastopaneeli, ovat esittäneet paljon tutkimustietoa, että se osoittaa, että metsien lisääntynyt käyttö ei ole kestävällä pohjalla, päinvastoin se puolittaa meidän hiilinielun eikä siten auta meitä ilmastonmuutoksen torjunnassa. On minun mielestäni aika absurdia paukutella täällä henkseleitä päätöksellä luopua kivihiilestä, kun samaan aikaan edistetään turpeen käyttöä, jonka ilmastovaikutukset ovat jopa kivihiiltä pahempia.
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Vähän ihmettelin edustaja Modigin ulostuloa, kun edustaja Sarkkinen oli kuitenkin valiokunnassa mukana tässä yhteisessä mietinnössä. Itse en pystynyt olemaan sen ratkaisevassa käsittelyssä varajäsenenä paikalla, mutta täytyy sanoa, että erittäin hyvää työtä valiokunnassa on tehty. Täällä bioenergia on hyvin vahvasti mukana. Ehkä yhden tämmöisen miinuksen antaisin sen suhteen, että liikennepolttoaineitten osalta liikennebiokaasun lisäämistä ei mielestäni ole aivan tarpeeksi vahvasti otettu esille. Tässä strategiassa sähköautoilulla on kyllä hyvin vahva rooli, mutta kuitenkin täytyy muistaa se, että liikennebiokaasun tuotanto maatiloilla kumminkin johtaisi parempiin elinkaarivaikutuksiin kuin sähköautoilu. Jos ajatellaan sitä, että meillä on sitä biomassaa siellä joka tapauksessa, on lantaa, on olkia, suojavyöhykenurmia, järvien kasvillisuutta ynnä muuta, niin ne joka tapauksessa mätänisivät siellä luonnossa ja tuottaisivat sitä kautta kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä hallituksen esityksestä minun mielestäni puuttuu semmoinen visio, millä tavalla nämä esitetyt 50 000 biokaasuautoa saavat sitten polttoaineensa. Täällähän on tämä muna—kana-ongelma, elikkä meillä ei ole kaasuautoja, koska ei ole investoitu näihin tankkauspisteisiin, ja ei investoida tankkauspisteisiin, jos ei saada kaasuautojen myyntiä käyntiin. Kristillisdemokraatit on useissa esityksissä tuonut esille sen, että biokaasuautojen verotukseen pitäisi tulla muutoksia. Mutta näyttää siltä, että ne eivät kuitenkaan etene. Näitä samansuuntaisia esityksiä on tullut Biokaasuyhdistykseltä heidän lausunnossaan, kuten muun muassa käyttövoimaveron poisto tai sen alentaminen ja vähäpäästöisyyden huomiointi ajoneuvoverossa ja autoverossa. Olisinkin kysynyt arvoisalta ministeriltä, tai vaikka molemmilta täällä istuvilta: eivätkö nämä muutokset kuitenkin näihin ajoneuvoveroihin olisi välttämättömiä, jotta saataisiin tämä muna—kana-ongelma poikki?
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-24 todetaan, että hallituksen energialinjauksen mukainen erittäin voimakas metsäpohjaisen energian käyttö sisältää sekä poliittisen, oikeudellisen että ilmasto- ja biodiversiteettiriskin. Eli myös Sitra kritisoi tätä voimakasta painotusta bioenergiaan. Mutta, arvoisa puhemies, pidän hyvänä sitä, että ministeri Tiilikainen lähti siitä, mistä pitääkin lähteä, eli Pariisin ilmastosopimuksesta. Toivoisin kuitenkin, että hallitus ottaisi vakavasti Pariisin ilmastosopimukseen myös sisältyvän tunnustuksen siitä, että ne päästövähennystavoitteet, mitä maailman valtiot — EU ja Suomi mukaan lukien — ovat Pariisin sopimuksen yhteydessä antaneet, eivät riitä siihen, että ilmastonmuutos rajoitetaan alle 2 asteen, saati 1,5 asteen tuntumaan, mikä tarkoittaa sitä, että meidän kaikkien on tiukennettava ilmastotavoitteitamme. Tästä hallitus toistaiseksi on lähinnä vaiennut. Ministeri Mykkänen puhui aivan oikein siitä, että on huomattava vientipotentiaali. Nyt talousvaliokunta mietinnössään, joka on tätä hallituksen selontekoa parempi,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 asiassa on edetty erittäin hyvään lopputulokseen. Talousvaliokunnan mietintö oli lähes yksimielinen, ja kuten edustaja Skinnari kuvasi, erittäin hyvää yhteistyötä teimme. Siitä kiitos minunkin puolestani kaikille valiokunnan jäsenille. Suomi elää tällä hetkellä etsikkoaikaa. Me emme koskaan Suomen historian aikana ole saaneet tällaista valtavaa, rikasta raaka-ainevarastoa käyttöömme kuin Suomella metsät tänä päivänä ovat. Puheet siitä, että me tekisimme jotakin vahinkoa Suomen metsille, eivät pidä paikkaansa. Sellaisia tutkijoita löytyy tästä maasta, jotka ovat sitä mieltä, että tässä maassa ei saisi yhtään kalikkaakaan kaataa se on heti tuho. Niitä tutkijoita löytyy aina yksi junanvaunullinen milloin vain mihin asiaan tahansa. Niitä dosentteja kyllä löytyy. Mutta se tärkeä huomio pitää tehdä, että Suomen metsien käyttö on ollut kestävällä pohjalla ja meillä on valtavan hieno järjestelmä. Olkoon kyseessä metsien hakkuu, metsäteollisuus, kemian tuotanto, metalliteollisuus — kaikki me osaamme. Ja tähän vihreiden pelotteluun: katsokaa teidän kivihiilipolitiikkaanne täällä Helsingissä ja oppikaa sitten jotakin tästä uusiutuvasta energiasta.
Puhuja: Susanna Huovinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-24 ilmastokeskustelua saanut tässä talossa seurata lähes toistakymmentä vuotta, voi kyllä sanoa, että tässä suhteessa on tapahtunut edistystä, ja tämä herättää tietenkin toivoa, että me poliittiset päätöksentekijätkin tunnistamme tämän uhkan. Haluaisin kuitenkin, puhemies, kysyä nyt ministereiltä vielä ehkä täsmennystä bioenergiaan ja myös ydinvoimaan liittyvistä poliittisista ja taloudellisista riskeistä. Näihin te, ministerit, ette noissa lyhyissä puheenvuoroissanne ymmärrettävästi ottaneet kovin paljon kantaa. Bioenergiaan liittyvät riskit on mainittu monien valiokuntien lausunnoissa ja myös tuossa talousvaliokunnan mietinnössä ansiokkaalla tavalla, mutta ydinvoiman taloudellisia ja ympäristövaikutuksia tuossa strategiassa ainakaan ei ole käyty läpi. Voisitteko vielä palata näihin?
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-24 Osittain henkilöautoliikennettä voidaan korvata taajamissa kävelyllä ja pyöräilyllä, ja tämän osalta strategia pyrkiikin 30 prosentin kasvuun, mikä on hyvä linjaus. Ympäristövaliokunnassa kiinnitimme huomiota siihen, että pyöräilyn osalta konkreettisia toimenpiteitä strategiassa ei esitetty, tietysti
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 Ministeri Tiilikainen toi esille, että vahvasti tutkimukseen panostetaan, mutta täytyy sanoa, että hallituksen toimet, se, että Luonnonvarakeskuksen tutkimusrahoitusta on leikattu voimakkaasti, puhuvat aivan toista, ja Akatemian osalta tälle sektorille ei ole vielä avattu ainoaakaan tutkimusta, mikä tukisi hallituksen biotalouteen liittyviä hankkeita. Mutta haluaisin rohkaista hallitusta siihen, ja tämänkin selonteon osalta meiltä puuttuu se, kuinka me luomme niitä referenssejä, joita me myymme maailmalle. Meillä on innovaatioita, niin
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 Tämän takia tarvitaan puurakentamista tukevia konkreettisia toimia, jotta puun osuus rakentamisessa saadaan käännettyä selvään kasvuun. Rakennusluvissa ja kaavamääräyksissä on huomioitava nykyistä paremmin puurakentaminen, erityisesti hirsirakentaminen, sillä hyvin salvostettu ja terveellä tavalla rakennettu hirsitalo sitoo hiilen itseensä parisataa vuotta. Arvoisa puhemies! Tämä takia minä kehotan hyvää hallitusta edelleen ponnistelemaan
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-24 Tunnistetaan tämä talouden muuttamisen massiivinen tarve, jotta me voimme pelastaa ihmiskunnalle hyvinvoinnin ja taloudellisen toimeliaisuuden ilman, että ilmaston lämpeneminen muuttaa tuhoisasti meidän elinolosuhteita niin, että talousjärjestelmä romahtaa. Mutta sitten sen päälle ei tehdä mitään. Tämä on niin peesaajan nysväily-, puuhastelustrategia, jossa tehdään se minimi, mitä EU edellyttää, mutta ei oikeastaan yhtään mitään sen päälle. Ja se ainoa, mikä tehdään sen päälle, on haitallista — eli se, että lisätään jättimäisesti metsien hakkuita tavalla, josta tutkijat sanovat yksimielisesti, kuten ilmastopaneelin selvityksestä ilmenee, että nämä jättihakkuut
Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2017-05-24 erittäin rohkeana ja edelläkävijänä koko Euroopassa. Eli kyllä suhtautuminen oli täysin päinvastainen kuin kerroitte. Edustaja Skinnari kysyi, voiko Valtion kehitysyhtiötä käyttää tämän strategian taloudellisessa tukemisessa. Valtion kehitysyhtiön kautta voidaan tukea hallituksen strategioita. Se toimii yhteiskunnan aktiivisen uudistamisen välineenä, sillä tavalla sen käyttö on mahdollista, mutta toki aina tapauskohtaisesti tehdään ratkaisut tähän liittyen. Edustaja Myllykoski puhui riskirahastoista. Me olemme kartoittaneet hyvin tarkasti meidän rahastotilanteita, mitkä ovat niitä pullonkaulakohtia yritystoiminnassa, ja on pyritty niitä täyttämään, niihin hakemaan elementtejä. Meillä on tällä hetkellä muun muassa pari rahastoa valmisteilla, joilla pyritään tätä riskirahaosuutta tuomaan
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-05-24 siitä, mistä ihmisille ruokaa ja vettä riittää tällä rajallisella maapallolla. Erittäin hyvä. No, vastaus siihen, mistä ilmastonmuutos johtuu: se johtuu massiivisesta fossiilisten energialähteitten käyttämisestä, joka jatkuu ja kasvaa tänä päivänä maailmanlaajuisesti. Silloin kysymyksenasettelu ja vastauksen etsiminen ja ratkaisut lähtevät siitä, että emme voi valita pelkästään, mikä nyt sattuisi olemaan kullekin mieluinen toimenpide, vaan tarvitsemme kaikkia keinoja päästöjen nopeaksi alentamiseksi, ja fossiilisista eroon. Edustaja Skinnari puhui hyvin tästä, että ei riitä pelkästään hallituksen ja eduskunnan tahto vaan kaupunkien sitoutuminen on äärimmäisen tärkeää. Se on erittäin tärkeää esimerkiksi silloin, kun hiilestä lähdetään eroon, jolloin tarvitaan poliittista ohjausta. Valitettavasti kehitys viime vuonna meni hieman vikasuuntaan. Mutta sitten täällä kysyttiin tästä pohjoismaisesta yhteistyöstä. Se on todella semmoinen asia, mitä meidän kannattaa tehdä. Itse asiassa, kun heitin tuon tavoitteen, että Suomi voisi olla ilmastoneutraali vuonna 2045, juuri samansisältöinen tavoite on Ruotsilla, ja uskon, että Norjalla ei mitään ongelmia ole liittyä tähän näin. Eli tarvitsemme tätä tavoitteenasetantaa ja sitten niitä konkreettisia toimia esimerkiksi liikenteessä, älykkäässä sähköverkossa. Sitten tähän biokaasun lisäykseen ja liikennekäyttöön: kärkihankkeilla tuetaan biokaasuhankkeita ja myös energiatuilla, eli se on lähdössä liikenteeseen, hyvä näin. täällä tuli sitten joiltain muilta edustajilta kuin valiokunnan jäseniltä niitä kommentteja, että on unohdettu tiede. Te, hyvät edustajat, jotka äsken viittasitte ilmastopaneeliin, viittaatte kyllä ilmastopaneeliin aivan väärin. En nähnyt teitä kuuntelemassa ilmastopaneelin esitystä eilen, itse olin siellä. Olen käynyt tutkijayhteisön kanssa tiivistä vuoropuhelua koko tämän ministeriaikani. Ei meillä ilmastopaneelin kanssa ole ristiriitaa. — Ja näistä poliittisista riskeistä, mitä liittyy bioenergiaan: en tiedä, mihin viittaatte poliittisten riskien kohdalla. — Mutta että veikattaisiin väärää hevosta tai pantaisiin vastakkain esimerkiksi sähköinen liikenne ja biopolttonesteet: ne tukevat toisiaan. Mitä nopeammin sähköinen liikenne etenee,
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-05-24 noin 300 miljardin euron puhtaan energian markkinasta. Kyllähän tässä se olennaisin kysymys loppujen lopuksi on se, että me tarvitsemme myynti- ja markkinointikapasiteettia suomalaisyrityksiin nykyistä enemmän. Tämä on keskiössä Business Finland -uudistuksessa, jossa Finpro ja Tekes yhdistyvät, ja tarkoitus on, että yksikään Tekes-hanke ei enää pääty siihen, että on olemassa maailman paras härpäke, joka toimii Otaniemessä, vaan se päättyy siihen, että se on viety sinne loppuasiakkaalle vaikka Dubaihin tai Myanmariin. Siitä tietysti Lintilä vastaa tarkemmin. Itse ulkoministeriön osalta olen läpiviemässä sitä, että suurlähettiläät ottavat maajohtajan roolin viennin edistämisen käytännön työssä, vahvistamme sen työn osuutta meidän edustustoverkon panoksissa — tämä on tietysti pitkäjänteistä kulttuurin muutosta, mutta pari askelta Tanskaa kiinni. Helmikuussa lanseerasimme niin sanotun kehitysmaainvestointien kansallinen tuki -instrumentin, jossa vaikkapa aaltoenergiahanke johonkin köyhään kehitysmaahan voi saada 50 prosenttia tukirahaa, toisen puolen korkotukiluottoa, ja tätä kautta nyt on vireillä jo kymmeniä hankkeita tämän ensimmäisen kierroksen kautta. Finnfundin resursseja on kasvatettu, ja Finnfundin rahoittamana avattiin vaikkapa Itä-Afrikan suurin tuulipuisto, ja juuri aivan hiljattain 20 prosenttia Kenian energiantuotantoon lisäystä ilman fossiilisia, näyteikkuna koko Afrikalle, ja siellä myöskin suomalaisilla laitetoimittajilla, järjestelmätoimittajilla on osansa, niin kuin Finnfundin hankkeissa pääasiassa aina. Toinen puoli on tietysti sitten se, että tarvitaan niitä edelläkävijämarkkinoita, referenssimarkkinoita, joihin täällä moni on viitannut, niin edustaja Modig kuin moni muukin. Tässä suhteessa todella on ratkaisevaa, että esimerkiksi Helsingissä siirtyminen aidosti kivihiilestä pois tapahtuu nopeasti, ja tässä suhteessa eivät aiemmat hallitukset ole asettaneet selvää tavoitetta mutta tämä hallitus on, ja on tärkeätä, että me menemme siinä nopeasti eteenpäin.
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-05-24 herra puhemies! Muutamaan kysymykseen ottaisin mielelläni kantaa. Pohjoismaisesta yhteistyöstä vastaavana ministerinä olen aktiivisesti käynyt Pohjoismaiden ministerineuvostossa keskustelua siitä, miten voimme painottaa energian ja liikenteen osalta yhteistyötä. Näissä merkeissä liikenne- ja/tai energiaministerit olivat koolla helmikuussa Suomessa, ja jatkamme nyt yhteydenpitoa syksyllä. Tässä välissä virkamiehet jatkavat tätä valmistelua. Alkuviikosta pohjoismaiset pääministerit tapaavat ja pohjoismaiset yhteistyöministerit vielä juhannuksen alla. Meidän aiheinamme ovat digitaalinen sisämarkkina, energiaan liittyvä yhteistyö ja sitten nimenomaan biopolttoaineiden osalta yhteisen markkinan löytäminen. Liikennepolitiikan näkökulmasta haluamme myöskin olla aktiivisia suhteessa omistajaohjaukseen ja myöskin asettaa entistä tarkempia, laajamittaisempia kriteereitä sen suhteen, miten valtion omistamat yhtiöt voivat monipuolisemmin vastata yhteiskunnan haasteisiin. Maanantaina kastetaan Suomen ensimmäinen sähköinen lautta, ja se lähtee liikennöimään. Näitä erilaisia vaatimuksia, tavoitteita liikennepolitiikan näkökulmasta haluamme tiukemmin asettaa tulevaisuudessa. Parlamentaarinen ryhmä tekee parhaillaan töitä, ja se ottanee kantaa sitten liikenteen verotukseen. Myöskin siitä näkökulmasta palaamme varmasti tähän keskusteluun ennen budjettiriihtä, kun parlamentaarinen ryhmä antaa väliaikaraporttinsa. Pyöräilyn ja kävelyn osalta olemme tässä strategiassa asettaneet tavoitteeksi 30 prosentilla suoritteiden noston. se ei tapahdu ilman panostuksia, ja näin ollen olemme perustaneet liikenne- ja viestintäministeriöön kävelyn ja pyöräilyn edistämishankkeen, joka on vuosille 18—22. Se käynnistyy nyt 20.6. pyöreän pöydän keskustelulla, jossa ovat laajasti kaikki osapuolet mukana, ja kartoitamme, mitkä ovat ne toimenpiteet, joita voimme käyttää
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa herra puhemies! Energia- ja ilmastostrategia on todella monipuolinen esitys erilaisista toimista ja mahdollisuuksista, mitä voimme ilmastonmuutoksen torjumiseksi tehdä. Se todella julkaistiin viime syksynä, ja minusta tämä talousvaliokunnan lausunto tuo sitä tähän aikaan, koska tämä energiamurros ja muutos alalla ovat niin suuria, että todella sitä täytyy päivittää kaiken aikaa. Sitraan tässä on jo muutaman kerran viitattu. Sitra on myös koonnut 15 pohjoismaista ilmastoratkaisua, jotka ottamalla käyttöön maailma voisi vähentää päästöjä 4 gigatonnilla vuoteen 2030 mennessä. Se on yhtä paljon kuin EU-maat yhteensä tuottavat päästöjä tällä hetkellä.
Puhuja: Martti Mölsä
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 muissakin tilaisuuksissa olen koettanut saada selville asiantuntijoilta sitä, miksi Suomessa näitä CHP-laitoksia tavallaan ajetaan alas ja vastaavasti Keski-Euroopassa rakennetaan — parhaan hyötysuhteen omaavia laitoksia, joilla parhaassa tilanteessa hyöty-suhde on jopa 95 prosenttia. Syiksi on esitetty sähkön alhaista hintaa johtuen liuskekaasusta ja Suomen verotuskäytäntöä taikka sitten kaukolämpöä ja rakennusenergiatehokkuutta.
Puhuja: Kari Uotila
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Hieman ihmettelen tuota ministeri Tiilikaisen vastakarvaa siitä, että ei haluta millään tavalla analysoida niitä riskejä, mitä liian voimakas heittäytyminen biotalouden ja biopolttoaineiden, bioenergian varaan voi merkitä. En tarkoita tällä pelkästään nielujen riittävyyttä tai sitten ainespuun joutumista biopolttoainekäyttöön, mutta myös niitä poliittisia riskejä, joita esimerkiksi uuden säätely-ympäristön osalta voi eteemme tulla. Ministeri Berner viittasi tuohon parlamentaariseen liikenneryhmäänkin, ja kun liikenteelle on asetettu niin kunnianhimoinen tavoite ja siinä varmasti polttoaineteknologia ja polttoaineiden käyttö tulevat
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-24 On hienoa, että täällä on jo kiinnitetty huomiota kävelyn ja pyöräilyn merkitykseen, ja oli upeaa kuulla, että nyt on lähdössä käyntiin parlamentaarinen työ asian edistämiseksi. Kaupunkiympäristöt ovat merkittävässä roolissa ilmastopäästöjen vähentämiseksi, ja niissä ympäristöissä myös kävelyllä ja pyöräilyllä on varmasti suurin lisäyspotentiaali. Muutamaan asiaan, joita ympäristövaliokunnan kuulemisen aikana nousi esiin, haluaisin kiinnittää huomiota, ja yksi niistä oli osaaminen. Nyt kun uusiutuva energia, esimerkiksi
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-24 puhemies! Kuten talousvaliokuntakin toteaa, kehittyvä energiateknologia mahdollistaa Suomelle myös uusia vientituotteita ja työpaikkoja. Esimerkiksi suomalaisten aurinkoteknologiayritysten mahdollisuudet ulkomailla ovat moninkertaiset kotimarkkinoihin verrattuna. Globaalia kysyntää on myös jätteitä hyödyntäville kiertotalouden ratkaisuille, teollisuuden ja kiinteistöjen älykkäille energiansäästöratkaisuille, jakamistalouteen liittyville kuluttajapalveluille ja tekoälyyn liittyvälle osaamiselle. Erinomainen esimerkki suomalaisesta cleantech-osaamisesta on fotoniikka, jolla on sovellutusalueita muun muassa aurinkokennoissa, energiaa säästävissä led-valoissa ja itseohjautuvissa autoissa sekä modernissa sisäviljelyssä. Suomessa on kansainvälisestikin merkittävä fotoniikan osaamiskeskittymä, jota nyt kannattaisi vahvistaa. Onko ministeriössä oivallettu fotoniikan alan kasvavat vientimahdollisuudet?
Puhuja: Ville Niinistö
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-24 tuoda näitä konkreettisia esimerkkejä siitä, mitä pitäisi tehdä enemmän: Jos verrataan Ruotsiin ja Norjaan, nämä maat ovat edelläkävijöitä monissa asioissa: Norja sähköautoilussa ja Ruotsi modernin uusiutuvan energian käyttöönotossa ja joukkoliikenneinvestoinneissa. Eli nyt tarvitaan investointeja joukkoliikenteeseen, sähköautoinfraan. Haluan kuulla, mitä teette siinä lisää. Ympäristölle haitallisten verotukien poistaminen: iso remontti, jos verotuksella ohjataan taloutta puhtaaseen suuntaan sen sijaan, että pidetään yllä vanhaa elinkeinorakennetta. Sen lisäksi pitäisi miettiä huutokauppajärjestelmän voimakkaampaa vauhdinottoa ja uusiutuvan energian nopeampaa käyttöönottoa, vihreillä se on kaksi kertaa nopeampaa kuin hallituksen mallissa. Eli koska huutokauppajärjestelmä tulee käyttöön, ja voidaanko sen kokoa kasvattaa? Tuulivoimahankkeita on jonossa jo kymmenen kertaa enemmän kuin te suunnittelette uusituvan energian huutokaupan kooksi.
Puhuja: Mirja Vehkaperä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 niitä edistetään tässä strategiassa erittäin voimakkaasti. Meillä potentiaalia on erityisesti aurinko-, tuuli- ja biopohjaisten energiamuotojen edistämisessä, jossa kiertotalous on keskiössä, se, että lietteet, lannat, jätteet ja puunkäytön sivutuotteet pistetään energiaksi.
Puhuja: Tiina Elovaara
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 Toisin keskusteluun hieman arktista ulottuvuutta. Haluaisinkin kysyä ministereiltä: Onko valtioneuvoston energia- ja ilmastostrategiassa ajateltu hyödyntää tätä Suomen kahden vuoden arktisten maiden puheenjohtajuutta? Katsoisin, että meillä olisi kykyä ja vahvuuksia edistää erityisesti ympäristöteknologiaan liittyvää kansainvälistä kauppaa ja omaa vientiämme, erityisesti mitä tulee Venäjän mustaan hiileen. Tiedän, että sanktiot rajoittavat jonkin verran EU-rahoituslaitosten toimintaa myös tältä osin.
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Talousvaliokunta on todella nyt laatinut mietinnön, joka on pääosin hyvä ja jossa on tunnustettu hallituksen strategiaan liittyviä ongelmia. Me emme eduskunnassa nyt voi muuttaa hallituksen strategiaa, vaan käsittelemme nyt nimenomaan mietintöä ja sen ponsia. Valiokunnan mietinnössä nostetaan esiin myös täällä keskustelussa olleita ongelmia liittyen bioenergian käyttöön liittyviin riskeihin, liittyen kunnianhimon tasoon ja liittyen liikenteen sähköistämisen tarpeeseen sekä muita kysymyksiä ja puutteita, mitä on noussut esiin ja mitä hallituksen strategiassa on. Toivottavasti hallitus huomioi valiokunnan esiin nostamat asiat ja kehittää politiikkaa eteenpäin. Toivottavasti kaikki täällä lukevat tämän valiokunnan mietinnön. Arvoisa puhemies! Minä haluaisin kysyä ministeriltä: pidättekö te huolta siitä, että hallituksen metsäpolitiikkaa sovitetaan yhteen vastaamaan tutkijoiden väittämiä ja tutkijoiden lopputuloksia sillä tavalla, että päästöt saadaan nettovähentymään jo ennen vuotta 2030? Kyllä tutkijapuolelta on nyt voimakas huoli siitä, että hallituksen metsäpolitiikka ei ole Pariisin ilmastosopimuksen mukaista.
Puhuja: Mari-Leena Talvitie
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-24 ja energian loppukäytöstä on rakennuksilla, jopa 38 prosenttia. Strategian osalta linjaukset ovat kannatettavia ja kauaskantoisia. Puhutaan muun muassa energiatehokkuuden parantamisesta korjausrakentamisessa, edistetään puurakentamista ja parannetaan rakentamisen materiaalitehokkuutta. Mutta näihin alueiden käyttöä koskeviin linjauksiin: Kuten tässä jo edellä on ollut puhetta, kaupunkipolitiikalla ja kuntien, kaupunkien ja valtion välisillä sopimuksilla on hyvin merkittävä rooli. Kysyisinkin ministereiltä:
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 Nollaenergiatason rakennuksien ja puurakentamisen yhtälö on kuitenkin hankala, sillä puurakennuksesta ei kannata tehdä hengittämätöntä pulloa. Ristiriita uhkaa julkisen puurakentamisen kehitystä. Asiaan liittyen koulujen ja päiväkotien sisäilmaongelmat ovat räjähtäneet käsiimme kalliin laskun kera.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 Todellakin energia- ja ilmastostrategia on tärkeä ja tämä talousvaliokunnan mietintö on onnistunut. Ensinnäkin, hajautettu energiantuotanto on tärkeää paitsi ilmastosyistä myös huoltovarmuuden kannalta. Toiseksi, Suomella on myös vientimahdollisuuksia todellakin uusiutuvan energian innovaatioiden alalla. Mitä liikenteeseen tulee, niin totta kai nämä vaihtoehtoiset polttoaineet ja niiden käytön edistäminen on tärkeää nimenomaan ilmastosyistä. Bundesrat Saksassa on suositellut, että polttomoottoreita käyttävien autojen valmistaminen lopetetaan vuoteen 2030 mennessä. Silti toisin esille biokaasun merkityksen Suomen maaseudulle, ja hyvä, jos sitä tulevaisuudessa tuetaan. Itse asiassa sähköautomarkkinat ovat siirtymässä todellakin teknologian kokeiluvaiheesta ihan laajempaan käyttöön.
Puhuja: Antero Vartia
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-24 ja meillä ei ole niihin varaa. Olen itse aikoinaan puhunut bioenergian käytön puolesta, ja Greenpeace on puhunut sen puolesta. Mutta uusimman tiedon valossa ne lisäävät ilmastopäästöjä, koska ne nielut kutistuvat. Jos nielut kutistuvat, se tarkoittaa päästöjen kasvamista, ja se riski Suomen kannalta on se, että jos esimerkiksi regulaatio EU:ssa muuttuu tiukemmaksi, kun nämä asiat tunnustetaan laajemmin, Suomi saattaa olla pulassa. Kun on 15 sekuntia aikaa, haluaisin tuoda myös esille 4. ponnen:
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 Nyt meillä on metsienhoitotoimenpiteiden takia metsämaata enemmän kuin koskaan, metsien kasvu 105 miljoonaa mottia. Ja jos hoidamme ne metsien rästit kuntoon, harvennushakkuut ajallaan, meillä on 135—145 miljoonaa mottia vuodessa metsien kasvu. Kasvaako hiilinielu teidän mielestänne vai eikö kasva? Minun matematiikka sanoo, että kasvaa. Kyllähän voi aina kauhu-skenaarioita viljellä ja vaikka mitä, mutta luvut ovat nämä. Ne eivät muutu siitä miksikään, vaikka me volttia heittäisimme. Toinen juttu, tämä kivihiilen käyttö. Maailmassa lisääntyy kivihiilen käyttö sen verran kuin Suomi käyttää
Puhuja: Silvia Modig
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Edustaja Hoskonen, se aikaväli on nimenomaan se ongelma, juuri se, mistä edustaja Vartia täällä puhui. Ymmärtäkää jotakin, keskusta leikkaa koulutuksesta niin iloisesti, teillä ei ole minkäänlaista kunnioitusta tutkimustyötä kohtaan. — No niin, tsot tsot tsot tsot tsot tso. Te, ministeri Tiilikainen, väititte minun lainanneen väärin ilmastopaneelia. Tässä on se kannanotto mustaa valkoisella. Täällä lukee, että "hakkuiden ja puunkorjuun lisääminen pienentää Suomen metsien hiilinielua ja metsien hiilivarastoa vähintään vuosikymmeniksi eteenpäin". Tämä on se ongelma, mistä me olemme puhuneet. Tähän pienentymiseen näinä vuosikymmeninä meillä ei ole varaa. Se itse pihvi, se riski, mistä teidän kehumanne mietintökin puhuu,
Puhuja: Harri Jaskari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-24 kuuntelee keskustelua, niin pääosin tämä on hyvin rakentavaa ja hyvin selkeätä ja eteenpäinvievää. Se on ihan samanlainen kuin aidosti tämä strategia ja myöskin tämä mietintö, koska se on hyvin konkreettinen tällä hetkellä. Me teemme konkreettisia keinoja, joissa me menemme menemme eteenpäin, ja toivoisin, että me kävisimme keskustelua siitä konkretiasta, koska jos me tätäkin toteutamme, me olemme päässeet huomattavasti asioissa eteenpäin ja varmasti olemme tehneet merkittävästi sitä omaa roolia. Hyvä, jos me pystymme vielä toimimaan sillä lailla, että me olemme myöskin sellaisia tuotteita ja palveluita, konsepteja tehneet, että se on vientipuolen mahdollista tehdä. Mutta yksi kysymys arvoisille ministereille:
Puhuja: Mauri Pekkarinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 verrattuna tilanteeseen, jossa niitä ei lisätä." Siis ilman muuta, jos hakkuita ei lisätä, hiilinielu ja hiilivarasto metsissä kasvaisivat nopeammin kuin silloin, jos hakkuita jonkun verran lisätään, mutta näitten lisättyjen hakkuitten jälkeenkin metsien hiilivarasto kasvaa erittäin merkittävästi vielä niillä lukemilla, mitä nyt on päätetty. Juttelin asiasta kahden professorin kanssa, joiden nimet ovat siinä paperissa, mikä eilen julkistettiin, professori Airaksisen ja professori Seppälän.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-05-24 edustajia siitä, että emme olleet eilisessä ilmastopaneelin tilaisuudessa. Ympäristövaliokunta ainakin on kuullut, ja uskon, että muutkin valiokunnat ovat kuulleet, eri vaiheissa ilmastopaneelin edustajia. Jo heti Pariisin kokouksen jälkeen ilmastopaneelin puheenjohtaja, professori Ollikainen toi esille sen, että nykyiset hakkuun lisäyssuunnitelmat pienentävät Suomen metsien hiilinielua useiksi vuosikymmeniksi. Täällä on mainittu myös eilinen Helsingin Sanomat. Siinä kerrotaan myös, että eurooppalaisten tiedeakatemioiden yhteistyöjärjestö on päätynyt samaan tulokseen eli siihen, että niin sanottuun biotalouteen sisältyy erittäin suuria riskejä ilmaston kannalta. Toisin sanoen kyllä edelleen minun johtopäätökseni on se, että sekä ilmaston että talouden
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 niin se on innovaatio. Ei sitä viedä, vaan se myydään, luovutaan omistajuudesta, kun se viedään ulkomaille. Pitää olla tuotantolaitos, jossa sitä valmistetaan, tai kyvykkäitä projekteja sen ympärille, jotta se tuote voidaan tuotteistaa ulkomaille. Tästä on kysymys, että meiltä puuttuu se Tekesin rahoituksen jälkeinen kasvurahasto, josta voivat pompata nämä suomalaiset innovaatiot ja Tekesin rahoittamat asiat. Sen takia olen toivonut, että vaikkapa meidän ison Senaatti-kiinteistöjen omaisuusmassaa käytettäisiin velan vakuutena, jolloin se ei ole valtionvelkaa, ja tästä muodostettaisiin riskirahasto, jossa voitaisiin ottaa riskejä niin, että nämä innovaatiot Tekesin jälkeen voisivat tulla tuotannolliseen toimintaan ja muodostaa Suomessa teollisia työpaikkoja.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 Tämä on aiheuttanut juuri sen vastustuksen, kun kaikki halutaan tänne etelään siirtää eikä nähdä sitä mahdollisuutta, että voidaanhan sitä teollisuutta harjoittaa muuallakin. Kuten tiedätte, arvoisat kollegat, pääosa Suomen metsäteollisuudesta on takuulla tämän kaupungin ja tämän maakunnan ulkopuolella — aivan ylivoimainen enemmistö. Minkä tautta me emme anna sitä mahdollisuutta, että maakunnissa tapahtuisi positiivista kasvua, vaan teemme kaikenlaisia keinotekoisia esteitä sille? Milloin ilmastopaneelin kommenttia ja milloin mitäkin härpäkettä keksitään, ettei näitä saisi käyttää.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 Suomi Arktisen neuvoston puheenjohtajamaana voi nostaa esille ja näin edistää tärkeitä ympäristöasioita, se on totta. Mutta kysymykseni liittyy sähköautoihin ja tulevaisuuteen. Miltä näyttää lähitulevaisuus? Tuleeko sähköautojen määrä lisääntymään totaalisesti?
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-05-24 Seuraavat kymmenen vuotta me vielä maksamme tuulivoimatukea semmoisen yli 200 miljoonaa käytännössä nousevan summan, vuosittain. Kumulatiivisesti tällä nykyjärjestelmällä tulemme tukeneeksi tuulivoimaa ehkä noin 3 miljardilla eurolla. Siis veronmaksajien rahaa poltetaan tuulivoimaan ulkomaisille sijoittajille noin 3 miljardia euroa. Nyt kysyn hallitukselta:
Puhuja: Ville Vähämäki
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 Cleantech on monesti nykyään ohjelmistoja, joilla optimoidaan sähkön, lämmön tai vaikka paineilman käyttöä. Tämä täytyy muistaa. Se ei ole enää pelkkiä tuotteita. Uusiutuvien käytön lisääminen on hyvä. Kotimaisten biopolttoaineitten käytön lisääminen on hyvä. Meidän täytyy kuitenkin kasvattaa hiilinieluja. Sinne voidaan löytää jotain muuta, elikkä vaikkapa heikkokasvuisille aloille voidaan käyttää lentotuhkausta. Tämä täytyy tutkia.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-24 puhemies! Muistan, kun lähetekeskustelussa hämmästelin sitä, että pääministerin suulla on sanottu, että hiilivoimasta luovutaan ja siihen tehdään oikein laki. Ja kun katsoo sitä varsinaista selontekoa, niin näinhän ei ole, vaan siellä on aikamoinen osuus yhä edelleenkin hiilivoimaa vuodelle 2030. Että ollaan nyt rehellisiä siitä, että hiilivoimasta ei olla luopumassa. Toisena ajatteluna: Kun kuuntelin ministeri Tiilikaista, joka toteaa, että puuta ei tietenkään käytetä suoraan vaan se on jätettä tai sivutuotetta tai jotain muuta, niin eikö olisi rehellisempää puhua, että meillä on kiertotaloutta, joka on ilmastonmuutoksen torjunnassa ja uusiutuvan energian käytössä se laaja käsite, josta sitten puu, silloin kun se on käytetty jo kaksi, kolme tai neljä kertaa, on osa, jolla voidaan myöskin tuottaa energiaa?
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 edustaja Paatero myös sanoi minusta hyvin, että kiertotaloudestahan tässä on kysymys. Keskeinen tavoitehan meillä on energiantuotannossa nimenomaan jätteistä ja tähteistä ja puun käytön sivuvirroista käyttää sitten energiaa. Yhdestä en ottaisi Ruotsista mallia. Nimittäin siellä on tällainen käsite kuin energiskog, eli siellä kasvatetaan metsää ihan energiatarpeisiin. Siihen en usko, että me kuitenkaan täällä Suomessa lähdemme. Tämä on erikoinen keskustelu, koska täällä joutuu toistamaan näitä samoja asioita. Mutta toistetaan nyt sitten vielä, että kyllä metsäteollisuus pitää siitä arvonmuodostuksesta huolen. Eivät ne kyllä energiaksi arvokasta puuainesta laita, vaan nimenomaan niihin arvokkaisiin tuotteisiin.
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-05-24 hakkuiden ja puunkorjuun lisääminen pienentää Suomen metsien hiilinielua ja metsien hiilivarastoa vähintään vuosikymmeniksi eteenpäin verrattuna tilanteeseen, jossa niitä ei lisätä. Tästä on kyllä nyt annettu täällä aivan erilaista todistusta vihreiden puheenvuoroissa. On harmi, että edustajat Niinistö ja Kari lähtivät pois täältä eivätkä vastaa siitä, mitä he täällä aikaisemmin puhuivat. Mutta haluan nostaa esille myös pari talousvaliokunnan mietinnöstä esiin tullutta aika, voi sanoa, törmäkkääkin pontta, joissa nostetaan erityisesti esiin pari asiaa. Toinen niistä on
Puhuja: Kaj Turunen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-05-24 tätä. Hän sanoi, että Suomi ei tee mitään sen jälkeen, mitä EU vaatii. Mutta täytyy nyt ottaa huomioon esimerkiksi tämä taakanjako, mikä on EU:ssa tehty. Päästökaupan ulkopuolisten päästöjen vähentämisen taakanjako Suomella on 39 prosenttia vuoteen 30 mennessä. Puola, joka saastuttaa paljon enemmän kuin Suomi: 7 prosenttia. Pitäisikö meidän miettiä tätä jakoa, ehkä keskittyä siihen enemmän kuin siihen, että nostettaisiin vielä Suomen prosenttia, joka on jo nyt tapissa, 39 prosenttia? Siinä
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Asumiseen, liikkumiseen ja ruokailuun liittyvät uudet innovatiiviset tuotteet, palvelut ja kuluttajalähtöiset ratkaisut ovat jääneet tässä keskustelussa kovin vähäiselle osalle. Esimerkiksi ympäristöystävällisen ja joukkoruokailun edistämisellä voidaan tukea merkittävästi energia- ja ilmastostrategian tavoitteita. Ruokajärjestelmän osuus kulutuksen ilmastovaikutuksista on yhtä suuri kuin liikenteen ja asumisen, joten ilmastomyönteisen ruuan suosiminen on tärkeää ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta. Hyvin harvoin puhutaan tästä näkökulmasta. Liikkumiseen, asumiseen ja ruokaan liittyvät innovaatiot osoittavat, että vaikka teknologian kehittäminen on tärkeää,
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-05-24 biolaitoksia ja suunnitteilla olevia biolaitoksia — otetaan Äänekoski vielä mukaan siihen, kartonkitehtaat, sahateollisuus, mitä kaikkea siellä on — niin minä olen lukenut semmoisen asiantuntijalausunnon, että meidän puunkasvu ei riitä siellä Itä-Suomessa enää korvaamaan sitä puumäärää, mikä tarvitaan niiden tuotantolaitosten ylläpitämiseen. Kyllä minä siinä vaiheessa rupean olemaan huolissani, että minkälaisen ympäristön me jätämme tuleville lapsillemme
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2017-05-24 Tämä kokonaisuus ei synny yhden toimenpiteen kautta, ja on juuri niin, niin kuin tätä keskusteluakin olemme käyneet, että meillä on lyhyen tähtäimen tavoitteet, joissa uusiutuvat polttoaineet, biokaasu ovat hyvin keskeisessä roolissa, mutta pitkällä tähtäimellä meidän on saatava liikenteen sähköistyminen ei ainoastaan henkilöliikenteessä vaan myöskin joukkoliikenteen äärellä. Liikenteen osalta kysymys on kuitenkin laajemmasta kokonaisuudesta. Kysymys on meidän tottumuksistamme. Kysymys on joukkoliikenteen kehittämisestä. Kysymys on siitä, millä tavalla me huolehdimme palvelullistumisesta ja miten me mahdollistamme myös liikenteen jakamistalouden kehittymistä. Tämä kaikki tulee edellyttämään sitä, että meillä on avoimuutta tehdä myös rohkeita ja rakenteellisia uudistuksia paitsi liikenteen lainsäädännön näkökulmasta myöskin sen suhteen, miten liikenteen verotus‑ ja maksupolitiikkaa tulevaisuudessa tullaan kehittämään. Tällä hetkellä lähdemme monessakin asiassa takamatkalta. Suomessa on alle tuhat täysin sähkökäyttöistä autoa käytössä, ja niiden määrä lisääntyy kovin hitaasti. Tehtävää meillä siis on, ja on juuri niin, niin kuin täällä salissa on käyty sitä keskustelua, että se ei ole pelkästään mahdollista sillä, että me laadimme raskaita tukijärjestelmiä, meidän pitää löytää kokonaisvaltaisia ja holistisia ratkaisuja liikenteen päästöjen vähentämiseksi. Meillä työskentelee parlamentaarinen työryhmä, joka hyvin aktiivisesti ja vakavastikin tekee töitä näiden kysymysten äärellä. Meillä on tavoitteena, että me saamme väliraportin aikaiseksi elokuun puolessavälissä, jotta me pääsemme nimenomaan vielä tämän vuoden budjettiriihessä tekemään konkreettisia valintoja ja päätöksiä sen osalta, miten ja millä toimilla voimme edistää liikenteen päästöjen vähentämistä, miten me hyödynnämme liikennejärjestelmän energiatehokkuutta, miten me edistämme ajoneuvojen energiatehokkuutta ja miten me hyödynnämme siihen liittyvää teknologian kehitystä ja innovaatioita.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Ehkä summaan siihen, että se edelläkävijämarkkinoiden luominen Suomeen, josta täällä on tänään pääosin puhuttu, on aivan ratkaisevaa todella niille vientiponnisteluille myös. Tässä suhteessa ehkä se pääkiistanaihe koskee sitä, missä määrin Suomen suuret kaupungit esimerkiksi lämpenevät biomassalla, missä määrin eivät. Itse uskon, että sinänsä kehitys tulee viemään enemmän siihen, että me hyödynnämme hukkalämpöjä, energiansäästöä. Mielenkiintoista esimerkiksi, että vaikkapa Espoossa Lippulaivan iso kauppakeskus aikoo ruveta energiaomavaraiseksi remontin jälkeen, tehdään toistasataa 300 metrin syvyistä lämpöpumppua, jotka hoitavat pääosan tästä. Mitä jos tämä skaalataan koko kaupunkiseudun tasolle? Miten se muuttaa meidän lämpömarkkinan? Nämä ovat niitä kysymyksiä, joihin onneksi talousvaliokunta ja myöskin muut täällä kiinnittävät huomiota, ja niihin meidän täytyy yhdessä tehdä lisääkin töitä, jotta me olemme siinä paitsi tekniikaltamme myöskin referensseiltämme edelläkävijöitä Euroopassa ja ratkomme niitä ongelmia, joiden kanssa muutkin painivat. Tältä osin tarvitaan tietysti jonkun verran tukia, jotta se kivihiilestä luopuminen, joka kyllä on tapahtumassa, toteutuisi. Toisin kuin tässä muutamat sanoivat, 2030 ei ole tarkoitus normaalioloissa kivihiiltä Suomessa polttaa, ja siihen tarvitaan mahdollisuus, ettei se liikaa maksa silloinkaan, kun joudutaan polttamalla osa energiasta tuottamaan. Samalla sitten edustaja Zyskowicz huolehti tuulituesta. Tässä sinänsä tämä hallitushan on muuttamassa täysin sen filosofian, josta tämä vanha miljardituki syntyi, eli jatkossa tehdään teknologianeutraaleja huutokauppoja, joissa siis tuen osuus tulee olemaan joka tapauksessa murto-osa vanhasta. Edustaja Myllykoski otti hyvin esiin — onko sitten minun sokea pisteeni tai ei — asiana tämän rahoituksen ja rahastomallin. Sinänsä itse ajattelisin niin, että Senaatin vakuusmassa toki aina on taustalla silloin, kun esimerkiksi valtio tekee sijoituksia Teollisuussijoituksen kautta, Finnfundin kautta tai muutoin. Esimerkiksi oman ministeriöni hallinnonalalla tämän vaalikauden aikana 530 miljoonaa euroa sijoitusmuotoista
Puhuja: Kimmo Tiilikainen
Päivämäärä: 2017-05-24 Arvoisa puhemies! Vielä muutama kommentti: Varapuhemies Pekkarinen tiivisti aika paljon äsken sanomalla, että vaikka Suomessa metsien hakkuut lisääntyvät, niin metsien hiilivarasto kasvaa joka ikinen vuosi. Meillä nielu voi hieman supistua, mutta silti se on kymmenien miljoonien tonnien suuruinen hiilinielu. Ja toistan vielä: Suomen hallitus tavoittelee suunnilleen samantasoista metsien kasvun hyödyntämisastetta kuin Ruotsi tekee — tämän suuremmasta asiasta ei nyt ole kyse. Edustaja Hassi, te jos kuka tunnette ja osaatte tekniikkaa ja tiedätte myös, että pelkästään sähkö ei kaikkea ratkaise. Aurinko ja tuuli etenevät maailmalla huimaa vauhtia juuri näissä tarjouskilpailuissa, mihin ministeri Mykkänen viittasi, mutta Suomessa sähkön osuus on noin 30 prosenttia kokonaisenergiankulutuksesta. Meillä on erittäin suuri tarve tuottaa kaukolämpöä, pitää suomalaisten kodit lämpiminä. Mitkä ovat ne ratkaisut? Geoterminen lämpö, teollisuuden hukkalämmöt kyllä, mutta joudumme polttamaan jotain kiinteää polttoainetta, ja hiilestä on päästävä eroon. Siihen tarvitaan jotain muuta, toivottavasti kestävällä tavalla tuotettua biomassaa. Kiertotalous ja biotalous eivät ole millään tavalla vastakkaisia. Kiertotaloutta tarvitaan osana biotaloutta, osana uusiutumattomien luonnonvarojen hyödyntämistä. Toistan vielä kertaalleen, että Suomen bioenergia tulee metsäteollisuuden sivutuotteista, kuten purut, kuoret ja teollisuuden jäteliemet, ja toisaalta metsänhoidon ja hakkuitten sivutuotteista, kuten pieniläpimittainen puu, oksat ja hakkuutähteet. Edustaja Mölsä vielä otti tämän tärkeän asian esille, että miten turvaamme tämän CHP:n. Kyllä se alhainen sähkön hinta on nimenomaan se, joka panee miettimään, että tuotetaanko pelkkää lämpöä vai energiatehokkaasti sekä sähköä että lämpöä. Hallitus aikoo tuoda tähän elementtejä, joilla varmistetaan tämä energiatehokas yhdistetty sähkön- ja lämmöntuotanto myös tulevaisuudessa. Suuri kiitos valiokunnalle ja eduskunnalle asian käsittelystä.