Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-10-23 Arvoisa puhemies! Politiikassa huomio keskittyy usein päivänpolitiikan kysymyksiin. Yhtä välttämätöntä on keskustella myöskin siitä, mihin olemme matkalla ja miten voimme varautua siihen etukäteen. Tähän meillä nyt on tänään mahdollisuus. Tulevaisuusselontekojen tehtävänä on nostaa esiin päätöksenteon kannalta tärkeitä tulevaisuuden huomiota vaativia asioita. Valtioneuvoston tulevaisuusselonteon ensimmäinen osa tehtiin vuonna 2017. Nyt selonteon toisen osan tavoitteena on tunnistaa työhön liittyviä toivottavia tulevaisuuksia, päätöksentekotarpeita sekä yhteiskunnallisia kysymyksiä. Tämän selonteon valmisteluun on osallistunut lukuisia yhteiskuntamme eri toimijoita. Pidin neljässä eri yliopistossa keskustelutilaisuuden osana tämän selonteon valmistelua. Keskustelimme Suomen seuraavan sadan vuoden haasteista yliopistojen omien painopisteiden näkökulmasta. Helsingissä oli koko päivän kestänyt tilaisuus, johon oli kutsuttu useita kymmeniä kansalaisjärjestöjä sekä tutkijoita. Työn muutos johtuu maailman muuttumisesta. Erityisesti teknologian kehitys muuttaa sitä, miten, missä ja millaista työtä teemme. Tätä muutosta ei pysäytetä, eikä sen tuomaan epävarmuuteen voi vastata pitämällä kiinni vanhoista rakenteista. Sen sijaan vastuullamme on huolehtia, että rakenteet muuttuvat niin, että kaikki pysyvät muutoksessa mukana. Esimerkkinä selonteossa ehdotetaan, että ajatuksiamme työkyvystä on monipuolistettava. Osaaminen ja motivaatio on nähtävä työkyvyn tärkeänä osa-alueena samalla tavalla kuin terveys. Selonteossa esitetyt ratkaisut työn murrokseen kurottavat yli vaalikausien. Ne liittyvät erityisesti alustatalouden ja tekoälyn haltuunottoon, sosiaaliturvan uudistamiseen ja työn merkityksellisyyden vahvistamiseen sekä laaja-alaisen, joustavan, läpi ihmisen elämän jatkuvan osaamisen rakentamiseen. Arvoisa puhemies! Osaaminen on työn muutoksessa keskiössä. Muutokset työn kysynnässä ja osaajatarpeissa ovat nopeita. Tämä vaalikausi on oiva esimerkki tästä: meillä on nyt osaajapulaa niin Kainuussa, Lapissa kuin Uudellamaallakin. Riittävän osaamisen varmistamiseen tarvitaan oppimis-, yhteistyö- ja elämänhallintataitojen opettamista kaikilla koulutusasteilla. Elinikäistä oppimista ja työuran aikaista osaamisen uudistamista on kehitettävä kokonaisuutena. Siinä on huomioitava ihmisen erilaiset elämäntilanteet, työsuhteet ja koulutustarpeet. Osaamisen karttuminen ja oppiminen on nähtävä myös yhteisöjen ja yritysten asiana. Kyse on koko yhteiskunnan asiasta. Ne valtiot menestyvät, jotka osaavat hyödyntää ihmisten osaamisen mahdollisimman laajasti. Selonteossa ehdotetaan esimerkiksi erilaisia osaamistilejä ja koulutussetelejä jatkuvan oppimisen tueksi. Selonteossa ideoidaan, että opiskelijoiden suhteen korkeakouluihin on jatkossa säilyttävä läpi työelämän. Mahdollisuudet jatkuvaan oppimiseen paranevat, kun korkeakoulujen digitaalinen opetustarjonta paranee. Lisäksi alumnitoimintaa on kehitettävä nykyisestä. Korkeakouluilla on avainasema myös alueellisten tarpeiden huomioimisessa — työpaikkojen ja oppilaitosten alueellista verkostoyhteistyötä tulee vahvistaa edelleen. Arvoisa puhemies! Ratkaisussa korostuvat siis jatkuva oppiminen ja toimeentulon murrokseen vastaaminen. Työn murros on globaali kysymys. Sen ytimessä ovat muuttoliike ja työperäinen maahanmuutto. Kaikki esitetyt ratkaisut tukevat kestävän kehityksen Agenda 2030:n päämääriä. Paljon on kestävän kehityksen saralla jo tehty. Ehkä merkittävin edistysaskel on kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen ensi vuoden budjettiehdotukseen. Se on kansainvälisestikin merkittävä ja uusi avaus. Kestävän kehityksen edistymisen raportointi eduskunnalle on otettu keskeiseksi osaksi hallituksen vuosikertomusta. Olemme parhaillaan hallituksessa luomassa hyvinvointimittareita vaihtoehdoiksi bkt:n rinnalle, mistä varmasti tulevat hallitukset hyötyvät. Kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumus on kansallinen kestävän kehityksen strategia ja samalla konkreettinen työkalu. Tavoitteellinen ja mitattava toimenpidesitoumus on hyvä työkalu esimerkiksi yritykselle toiminnan kehittämiseksi. Sitoumuksia on saatu lähes 1 000 kaikilta yhteiskunnan sektoreilta. Olen myös itse täyttänyt sitoumuksen. Tapasin vasta Espanjan pääministerin Madridissa, ja hän oli kuullut Suomen Agenda 2030:n toimeenpanosta ja erityisesti tästä yhteiskuntasitoumuksesta, ja he olivat kiinnostuneita seuraamaan Suomen esimerkkiä ja pyysivät tästä lisää informaatiota. Arvoisa puhemies! Selonteon visio lähtee siitä, miten Suomi selviää työn murroksessa. Tämä tarjoaa eduskunnalle tilaisuuden keskustella siitä, jaammeko kaikki tämän vision. Vision mukaan niin yrittäjä, vuokra- ja alustatyöntekijä kuin ansiotyössä oleva pitävät sosiaaliturvaamme oikeudenmukaisena ja kattavana. He myös kokevat saavansa tukea yhteiskunnaltamme, kun he sitä tarvitsevat. Visiossa ihmisten työ- ja toimintakyvystä huolehditaan työsuhteen muodosta riippumatta. Visiossa Suomeen luodaan kaikki yhteiskuntaryhmät kattava ja laadukas elinikäisen oppimisen järjestelmä, joka tunnetaan kansainvälisesti samanlaisena menestystarinana kuin suomalainen peruskoulu. Jokaisella on mahdollisuus hankkia riittävä toimeentulo, kehittyä ja kokea olevansa merkityksellinen osa yhteiskuntaa. Kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti eri ryhmien välisiä sosiaalisia eroja tasoitetaan, työtä arvostetaan ja sitä myös mitataan monipuolisen yhteiskunnallisen merkityksensä kautta. Arvoisa puhemies! Pitkän aikavälin päätöksenteon kehittäminen on yhä tärkeämpää maailmassa, jossa riskit lisääntyvät ja ilmiöt monimutkaistuvat. Nykyisillä sukupolvilla on kenties suurempi mahdollisuus kuin koskaan vaikuttaa tulevien sukupolvien elinolosuhteisiin. Ylisukupolvinen ajattelu on tulevaisuustyön ja kestävän kehityksen ytimessä. Työn murrokseen vastaamiseksi on tehty jo töitä. Hallituksen linjaus sosiaaliturvan kokonaisuudistuksesta, perustulokokeilu, kansallinen tekoälyohjelma ja eri koulutusasteiden uudistukset ovat hyviä esimerkkejä, joita selonteko on osaltaan tukenut. Hallitus on kautensa aikana tehnyt myös lukuisia työllisyyttä ja yrittäjyyttä edistäviä päätöksiä, joilla pyritään vastaamaan työn muutoksen ja osaajapulaan. Hyvinvointiyhteiskunnan säilyttäminen vaatii näihin kysymyksiin vastaamista ja nykyistä korkeampaa työllisyysastetta. Kaikki päätökset eivät ole helppoja. Selonteossa todetaan: ”Suomalaisessa työmarkkinajärjestelmässä on paljon osia, mutta vähän liikkuvia osia.” Uudistamista Uudistamista edelleen riittää, jotta tuemme työllisyyttä ja vastaamme nykypäivän työelämän tarpeisiin. Työn murroksen ratkaisujen lisäksi selonteossa esitellään pitkän aikavälin päätöksentekoa. Isoihin murroksiin ja reformeihin liittyvää kehityskulkua ei voida suunnitella erityisen pitkälle yksityiskohtaisesti. Sen sijaan voimme määrittää asiaan liittyviä arvoja ja laajoja tavoitteita ja suunnistaa tavoitteiden toteutumista kohti oppimalla ja kokeilemalla.