Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-02-28 Kuka muistaa, että Sipilän hallitus otti tavoitteekseen maisterikoulutettavien määrän vähentämisen 20 prosentilla? Tavoitteena oli säästää sitä kautta noin 50 miljoonaa, kun opiskelijoiden määrä vähenisi. Tavoite on täysin käsittämätön tilanteessa, jossa Suomen osaamistason kääntyminen laskuun on yksi suurimmista kansantalouttamme uhkaavista tekijöistä, ja tilanteessa, jossa työelämän murros vaatii työvoimalta yhä enemmän. Tavoite osoitti syvää ymmärtämättömyyttä koulutuksen merkityksestä taloudessa ja yhteiskunnassa, ja toivottavasti tämä tavoite on nyt haudattu sinne, minne muutkin hallituksen perumat esitykset. Arvoisa puhemies! Eduskunta kävi eilen keskustelun työn murroksesta. Selvää on, että työ ja työn tekemisen tavat muuttuvat robotisaation, automatisaation ja keinoälyn kehityksen seurauksena. Se, miten muutos tulee yhteiskuntaan ja työhön vaikuttamaan, on vielä osittain epäselvää. Selvää kuitenkin on, että koulutus ja osaaminen on paras keino valmistautua muutokseen. Koulutus ja osaaminen lisää ihmisten kykyä sopeutua muutokseen, selviytyä yhä haastavammassa työelämässä, omaksua uusia kykyjä ja ottaa ura ja elämä omaan hallintaansa. Herätään nyt todellisuuteen. Osaamisen ja koulutuksen tarve korostuu tulevaisuudessa. Koulutus on paras suoja työttömyydeltä, ja muut maat ovat ajamassa Suomen koulutustason ohi. On siis täysin nurinkurista ja ristiriitaista leikata koulutuksesta ja osaamisesta. Koulutusta ei tulisi nähdä vain menoeränä vaan inhimillisenä investointina. Suomen kaltaisella pienellä maalla ei ole juuri muuta merkittävää pääomaa kuin inhimillinen osaaminen ja koulutettu työvoima. Arvoisa puhemies! Yliopistolla nähdään paraikaa harvinainen lakko. Syynä on taistelu työehdoista, mutta taustalla on myös turhautuminen ja väsyminen korkeakoulutuksen ja tutkimuksen kohtaamiin leikkauksiin. Suomi on vaarassa menettää osaamista ja potentiaaliaan, jos lahjakkaat ihmiset eivät hakeudu tutkijanuralle, jos he eivät korkeakouluttaudu tai jos Suomi menettää osaamista aivovuodon kautta ulkomaille. Ongelmana ei tällä hetkellä ole kuitenkaan vain korkeakoulutuksen ja yliopistojen tilanne, vaan myös varhaiskasvatus, peruskoulu ja toinen aste kärvistelevät rahoitusvajauksen kanssa ja tarvitsevat remonttia. Vasemmistoliiton tavoitteena on, että jokainen peruskoulunsa päättänyt saa toisen asteen koulutuspaikan. Ilman peruskoulun jälkeistä tutkintoa ei nykyisillä työmarkkinoilla pärjää. Oppivelvollisuus tuleekin laajentaa toiselle asteelle. Näin julkisella vallalla olisi velvollisuus tarjota jokaiselle nuorelle koulutuspaikka. Samalla toteutuisi myös toisen asteen aito maksuttomuus. Vasemmiston mielestä lukion ja ammattikoulun tulee olla kaikille nuorille maksutonta. Arvoisa puhemies! Ammatillinen koulutus on tällä hetkellä suurissa ongelmissa rahoitusleikkausten vuoksi. Valtavat leikkaukset ovat johtaneet henkilöstön irtisanomisiin, lähiopetuksen vähentymiseen ja toimipisteiden lakkautuksiin. Erityisen vaikea tilanne on nyt, kun rahoitusta on leikattu ennen kuin reformi on astunut voimaan. Hallitus on kiivennyt takapuoli edellä puuhun, kun ensin toteutettiin rahoitusleikkaukset ja vasta sen jälkeen tuli voimaan reformi. Nurinkurinen järjestys on ajanut koulutuksenjärjestäjät erittäin tukalaan tilanteeseen. Arvoisa puhemies! Suomalainen koulutusjärjestelmä on monella tavalla hyvä ja laadukas, mutta silti koulutus on vahvasti periytyvää ja oppimiserot ovat kasvussa. Tämä on huolestuttava kehitys, jonka ääreen meidän on pakko pysähtyä. Koulutuksen eriytymisen estämiseksi täytyy ryhtyä toimiin kaikilla koulutustasoilla. Olennaisia ovat esimerkiksi seuraavat toimet: varhaiskasvatuksen osallistumisasteen nosto, subjektiivisen päivähoito-oikeuden palauttaminen ja varhaiskasvatuksen laadun parantaminen; peruskoulun opetusryhmien koon rajaaminen ja riittävät tukipalvelut opiskelijoille; koulujen alueellisen eriytymisen estäminen; oppivelvollisuuden ulottaminen toiselle asteelle ja toisen asteen aito maksuttomuus; opintotuen riittävä taso ja korkeakoulutuksen alueellinen saavutettavuus; alan vaihtamisen, lisä-, täydennys- ja jatkokoulutuksen joustava mahdollistaminen myös aikuisille alanvaihtajille. Arvoisa puhemies! Eriarvoisuuden ja koulutuksen periytymisen kannalta olennaista on myös lasten ja lapsiperheiden hyvinvointi ja eriarvoistumisen ehkäisy. Lapsiperheköyhyyden vähentäminen ja perheiden hyvinvoinnin tukeminen on avainasemassa myös koulutuksen eriarvoisuuden vähentämisessä.