samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-23 omassa puheenvuorossani kuvailla, nimenomaan siitä syystä, että me emme voi unohtaa näitä maaseutupaikkakuntien raideyhteyksiä, emme niitä välipysähdyksiä, mitkä jo pääradan varrella ovat, puhumattakaan niistä muista yhteyksistä, jotka sitten tuolta pääradoilta lähtevät eri suuntiin, ja kyllä se oma huoli on erityisesti näistä Suomen poikittaisliikenneyhteyksistä. Tässähän joitain vuosia sitten oli EU-vetoinen hanke, johon osallistuivat maakuntaliitot niin Suomesta, Ruotsista kuin Norjasta tästä Keskipohjolan alueelta, niin sanottu Keskipohjolan vihreä kuljetuskäytävä oli tämän hankkeen teema. Siihen käytettiin miljoonia euroja rahaa, ja sen keskeinen teema oli nimenomaan Norjan Trondheimista kulkevat kuljetukset aina tuonne Venäjän rajalle saakka, ja tässä nämä Suomen poikittaiset rautatieliikenneyhteydet kyllä tulivat aivan keskeisinä esiin ja nimenomaan tämä Haapamäen rata, joka on olennainen osa sitä. Siellä pitkän tähtäimen vision tulee olla radan sähköistäminen, koska sähköistäminen mahdollistaa sitten myös niin nämä nopeammat junat kuin uudemman kaluston toimimaan näille raideliikenneyhteyksille. Sitä ennen kuitenkin pitää avoimesti katsoa niitä uusia vaihtoehtoja.
Puhuja: Ari Torniainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-23 puhemies! Kuten jo omassa puheenvuorossani äsken totesin, niin tämä hallituksen esitys parantaa nimenomaan Tuusulan ja Siuntion kuntien asukkaiden joukkoliikennettä, mutta koska tässä keskustelussa on jo laajennettu koko Suomea koskevaan joukkoliikenteeseen erittäin tärkeään asiaan, että koko Suomesta puhutaan, kuten se yleensä pitää ottaa huomioon, niin tuo pääradan välityskyky on todellakin se iso kysymys eli se, miten siihen saadaan parannusta. Tosiasiassa, kun itsekin tuolta maakunnasta, Lappeenrannasta, junalla kuljen tänne Helsinkiin, yleensä se pullonkaula on nimenomaan joko tuossa Tikkurilan, Pasilan tai sitten tässä aivan Helsingin päärautatieaseman alueella. Siinä yleensä se matka hidastuu, ja toivon, että tätä asiaa halutaan parantaa, niin kuin nyt on myöskin lisätalousarvion kautta ja myöskin tässä budjetin täydennysesityksessä tehty, halutaan parantaa nimenomaan näitä kohtia, ne ovat tärkeitä. Silloin se pääradan välityskyky paranee. Kaiken kaikkiaan tuo raideliikenteen tulevaisuus tietysti keskusteluttaa hyvin paljon, ja siihen tulee panostaa. Meidän tulee panostaa myöskin siihen rautateiden peruskorjaukseen nimenomaan tuolla koko Suomessa. Edustaja Hoskonen nosti muun muassa tuon Karjalan radan kunnon ja kehittämisen. Itse haluan tuoda sieltä esille, että nyt parhaillaan suunnitellaan esimerkiksi Karjalan radan osuudella Luumäki—Imatra niin sanottua kaksoisraidetta ja se näyttää jäävän vain osittaiseksi kaksoisraiteeksi eli siihen tulee niitä ohituspaikkoja. Toivon, että kun tuo suunnittelu viedään ripeästi eteenpäin, päästään myöskin toteutukseen. Siellä todellakin odotetaan, että se toteutus
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-23 lähiliikenteeltä lopettaa, se tuotti sen, että tämmöinen kasvava alue lähes kokonaan hyytyi. Asuntojen hinnat laskivat, ja siellä oleva yhteisö lakkasi investoimasta siihen omaan alueeseensa, koska heiltä yhdellä ainoalla pienellä teolla vietiin elinvoima.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-23 puhemies! Täällä toinen allekirjoittaja ilmoittautuu ja on iloinen, että tähänkin aiheeseen on kuitenkin muutama keskustelija ilmoittautunut jo tässä vaiheessa. Työikäiset muistisairaat, jotka ovat suurin joukko, jota tämä lakialoite toteutuessaan sitten työelämässä osaltaan auttaisi, tuon 7 000 jäsenen muodossa sellainen porukka meillä työelämässä, johon ei olla oikeastaan näihin päiviin saakka osattu muuten reagoida kuin lähes melko suoralla irtisanomisella. Muistisairaat ovat monelle pelottava asia, kun tiedetään, että yleensä muistisairaus on parantumaton ja etenevä sairaus. Varsinkin työikäiset muistisairaat kärsivät palvelujen vähäisyydestä. Heille vertaistukea on vain ehkä isoimmilla paikkakunnilla. On hyvin tärkeätä lisätä ylipäätänsä tietoisuutta muistisairaitten työntekijöitten ja ihmisten olemassaolosta. Todellakin muistisairaus voi koskettaa vaikka 35-vuotiasta ihmistä. Kun työelämä päättyy, päättyy myös yhteys työterveyshuoltoon, ja tämä on yksi iso asia myös tässä työikäisten muistisairaitten kohdalla, koska harvoin tapahtuu niin, että julkisesta terveyskeskuksesta osattaisiin nykyisellään ottaa sitten koppia tämmöisestä muistisairaasta ihmisestä. Tämä on yksi semmoinen kohta, mistä meidän olisi myös hyvä keskustella, miten me pystyisimme
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Lisäys yhdenvertaisuuslain 15 §:n 2 momenttiin on tarpeen tietysti erityisesti työelämän näkökulmasta. Jos meillä olisi käytössä parhaat mahdolliset kohtuulliset mukautukset eli erilaiset fyysiset apuvälineet ja järjestelyt, saisimme yhä useamman osalliseksi työelämään. Mittakaavaa kuvaa hyvin se, että meillä on siis 7 000—8 000 työikäistä muistisairasta, mutta pitää muistaa, että suomalaisista jopa noin 2 miljoonalla on joku pitkäaikaissairaus, ja uskon, että tästä muutoksesta saattaisi olla hyötyä jopa muille kuin vain näille muistisairaille. Jos saamme mahdollisimman monen muistisairaan ja muunkin tästä ongelmasta kärsivän mukaan työelämään, on hyöty iso sekä heille itselleen että meille kaikille ja koko yhteiskunnalle. Fyysiset apuvälineet auttaisivat heistä monia: niitä, jotka ovat jo työelämässä, mutta etenkin myös niitä, jotka niiden turvin voisivat osallistua. Usko on vahva siihen, että meillä työttömistä isolla osalla on muistihäiriöitä, jotka tekevät työn hakemisesta vaikeampaa. Kun vielä muistetaan, että hallituksen työttömyyden hoidossa on paljon
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Ihmisten työkyky on elintärkeä paitsi ihmisen itsensä kannalta myös yhteiskunnan kannalta, sillä työkyvyttömyys tulee kiistatta kalliiksi. Rahallinen menetys Suomessa on yli 4 miljardia euroa vuosittain. Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyy vuosittain lähes 19 000 ihmistä, ja tällä hetkellä työkyvyttömyys-eläkettä saa lähes 170 000 ihmistä. Kaikkein huolestuttavinta on, että työkyvyttömyyseläkettä saavien alle 25‑vuotiaiden määrä on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti. 1,9 miljoonalla suomalaisella on sairaus tai vamma. Heistä 600 000 arvioi, että tämä haittaa heidän työllistymistään tai työssä jatkamistaan. Osatyökykyisten työssä jatkamisen isoimmat haasteet eivät kuitenkaan liity vain osatyökykyisyyteen vaan myös ennakkoluuloihin ja kielteisiin asenteisiin. Lisäksi osatyökykyisten työssä jatkamisen ratkaisut ja mahdollisuudet tunnetaan huonosti. Erittäin tärkeää työkyvyn ja työyhteisön kannalta on hyvä johtaminen ja työntekijöiden positiivinen tunne ja motivaatio työssä. Keskiössä on aktiivinen vuoropuhelu ja yhteistyö työnantajan, työntekijöiden ja työterveyshuollon välillä, mitä tämä lakialoite tämän mukauttamisen osalta tukee. Tehokkain ja kestävin keino valtiontalouden korjaamiseksi on työllisyysasteen merkittävä nousu.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa herra puhemies! Olen yksi tämän aloitteen allekirjoittajista ja kiitän edustaja Mäkisalo-Ropposta siitä, että hän sinnikkäästi näitä pieniä parannuksia jaksaa ajaa täällä ja kerätä meitä muitakin siihen innostumaan. Tämä pieni yhdenvertaisuuslakiin liittyvä muutos ja täydennys on kyllä tervetullut, ja
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Hyvässä yhteiskunnassa jokainen kansalainen voi olla osallinen ja kokea oman elämänsä ja elämäntehtävänsä merkitykselliseksi. Työ on osa tätä merkityksellistä elämää, ja siksi tämä lakialoite on tärkeä. On yksilön ja yhteiskunnan kannalta huono asia, jos ihminen joutuu jäämään liian aikaisin pois työstä sen takia, liian aikaisin pois työstä sen takia, ettei mukauttamistoimenpiteitä ole ymmärretty tai haluttu tehdä. Arvoisa puhemies! Asennevamma on kaikkein hankalin vamma. Meillä on yhteiskunnassa vielä paljon tarvetta muuttaa asenteita vammaisuutta ja vammaisia kohtaan. Vammaisten syrjiminen näkyy esimerkiksi siinä, ettei esteettömyyden ja palveluiden saavutettavuuden eteen vieläkään tehdä tarpeeksi. Lisäksi eri vammaisryhmiin suhtaudutaan yhteiskunnassa hyvin eri tavoin. Jos asenteet olisivat kunnossa, tätä lakialoitetta ei olisi tarvinnut tehdä, koska silloin yhdenvertaisuuslain nykyinen muotoilu riittäisi turvaamaan kaikkien oikeudet työolosuhteiden mukauttamiseen. Mutta näin ei ole, ja siksi toivon tämän lakialoitteen etenevän suotuisasti.
Puhuja: Hannakaisa Heikkinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Asia on kyllä hyvin pitkälti näin kuin tämän lakialoitteen ensimmäinen allekirjoittaja Mäkisalo-Ropponen toteaa, että asennevamma on vaikein vamma, ainakin se tulee hyvin kalliiksi, tämä vamma, tässä yhteiskunnassa. Itse taas koen, että senkin takia tämä lakialoitekeskustelu on jo itsessään tärkeä, että tuohon asennevammaan paras lääke on tieto. sitä kautta pystymme ennakkoluuloja ja pelkoja muun muassa muistisairauksia ja muita kognitiivista alentumaa aiheuttavia sairauksia kohtaan vähentämään, me teemme mahdolliseksi sen, että heillä, tämän vamman omaavilla, on parempi mahdollisuus jatkaa työelämässä. Tosiaan kun emme tiedä esimerkiksi juuri muistisairauksista riittävästi, niin silloin teemme päätöksiä luulojen ja pelkojen perusteella. Myös työnantaja tarvitsee tietoa ja tukea samalla tavoin, jotta hän pystyy tekemään sitten niitä oikeita ratkaisuja siellä työpaikalla, jotta esimerkiksi muistisairaan on siellä mahdollista pitempään jatkaa. Yhtä kaikki näissä asioissa minä toivon, että tämänkin kohdalla ymmärretään myös se, että esimerkiksi tämä muistisairaus koskettaa monia muitakin kuin pelkästään työnantajaa tai esimiestä ja työntekijää. Se koskettaa usein koko työyhteisöä ja sitten myös muistisairaan lähimmäisiä ja perhettä. Toivon, että tässä
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-23 puhemies! Työikäisten muistisairaiden tilanne on Suomessa edelleen heikko, kuten edustaja Heikkinenkin aiemmassa puheenvuorossaan totesi. Terveydenhuoltojärjestelmä ei heitä edelleenkään aina edes tunnista, sillä meillä on sellainen asenne tai väärä tieto siitä, että muistisairaudet olisivat vain ikäihmisten sairauksia.
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Hyvät kansanedustajakollegat! Tekemässäni, nyt käsittelyssä olevassa lakialoitteessa esitän muutettavaksi työtapaturma- ja ammattitautilain 121 §:ää sekä vakuutusoikeudesta annettua lakia. Kyseessä on niin kutsuttua vakuutuslääkärijärjestelmää koskeva lakialoite. Vakuutusyhtiöiden ja niiden käyttämien asiantuntijalääkäreiden mahdollisuus kiistää hoitavan lääkärin diagnoosi potilasta näkemättä haastaa laajasti kansalaisten oikeustajua. Saamani valtavan palautteen perusteella asiaan olisi saatava muutos, sillä kuten tuomarinohjeissakin lukee: "Mikä ei ole oikeus ja kohtuus, se ei saata olla lakikaan." Täällä eduskunnassa on tällä vuosituhannella tehty vakuutuslääkärien toiminnasta yli 60 valtiopäivätointa koko puoluekentän laajuudelta hallitus- ja oppositioasetelmaa katsomatta. Järjestelmään on vuosien saatossa tehty muutoksia ja tarkistuksia, jotka ovat parantaneet päätöksenteon läpinäkyvyyttä ja keventäneet prosessia. Keskeisin valuvika on silti pysynyt muuttumattomana: vakuutuslääkärien suhteeton valta kiistää hoitavien lääkärien löydökset. Arvoisa puhemies! Lakialoitteeni ensimmäinen esitys koskee vakuutuslääkärien asettamista niin kutsutun totuusvelvoitteen piiriin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että vakuutusyhtiöiden korvauspäätöksiin osallistuneiden asiantuntijalääkäreiden tulisi allekirjoittaa laatimansa lausunnot ja asiakirjat merkinnällä "minkä kunniani ja omantuntoni kautta vakuutan". Näin ei tällä hetkellä ole, vaikka terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain perusteella jokainen muu lääkäri joutuu näin toimimaan. Tällä muutoksella edistetään kansalaisten luottamusta oikeusjärjestelmään sekä korotetaan vakuutuslääkäreiden kynnystä venyttää tulkintojaan vakuutettujen työkyvystä. Toinen esitys koskee vakuutusyhtiöiden käänteistä todistustaakkaa. Käänteisessä todistustaakassa on kyse siitä, että korvaus- ja eläkepäätökset tehtäisiin lähtökohtaisesti vakuutetun hoitavan lääkärin lausunnon pohjalta. Vakuutusyhtiö voi vapautua korvauksen maksamisesta vain jos se kykenee todistamaan hoitavan lääkärin diagnoosin ja työkyvyn arvion olennaisilta osin virheelliseksi. Aloitteeni arvioitu vaikutus valtiontalouteen on selvästi positiivinen. Vakuutuslaitosten potilaille kuuluvien etuuksien maksaminen vähentää valtion, kuntien ja sairaanhoitopii-rien rasitteita terveydenhuollossa ja sosiaalitoimessa. Lisäksi se mahdollistaa oikea-aikaisen hoidon ja mikä tärkeintä kuntoutuksen aloittamisen työ- ja toimintakyvyn säilyttämiseksi sekä vähentää potilaiden muiden yhteiskunnallisten etuuksien tarvetta. Kuntoutuksen viivästyminen korvauskiistojen vuoksi on moninkertainen kansantalouden menetys. Esitän, että lakialoitteeni pohjalta ryhdytään lainmuutoksen valmisteluun, joka puuttuu tähän erittäin epäoikeudenmukaiseksi koettuun nykyjärjestelmään.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-23 Tällaisissa tilanteissa vallitsevaan epäselvyyteen on saatava loppu. Kyse on monesti ihmisen elämän ja toimeentulon kannalta valtavan suurista asioista. Jos korvausta ei saa, vaikeutuu elämä tuntuvasti — varsinkin kun hylkääviin päätöksiin ei saa edes kunnollisia perusteluja. Edustaja Edustaja Ronkaisen lakialoite on hyvä esimerkki siitä, kuinka ihmisten oikeudellista asemaa voitaisiin parantaa lisäämällä vakuutuslääkäreiden velvoitteita osallistua asian valmisteluun ja kirjata perusteltu arvio tapauksesta sekä velvoittamalla vakuutusyhtiöt antamaan näyttöä syistä, miksi päätös on hylkäävä. Syy-yhteyden arviointi tapaturmien ja ammattitautien ja tapaturmien tai sairauksien välillä on usein vaikeaa. Tästä syystä on perusteltua, että arviointi tehdään huolella ja vakuutuslääkärillä on enemmän vastuuta prosessissa suhteessa pieneen ihmiseen. Olisi myös reilu muutos, jos vakuutusyhtiöiden tulisi osoittaa selvästi virheellisiksi vakuutusoikeudessa korvausta puoltavat diagnoosit, Yksi käytännön ongelma ovat Kansaneläkelaitoksen käyttämien asiantuntijalääkäreiden pätevyyksien julkaisemiseen liittyvät käytännöt. Kela antaa tiedoksi kyllä lääkärien nimet, mutta sen henkilöstöhallinnon rekisteristä ei löydy tietoja asiantuntijalääkärien pätevyyksistä ainakaan kovinkaan helposti. Kelan työkykyyn liittyvät päätökset ovat ihmiselle usein isoja asioita, ja olisikin hyvä, jos päätöksenteko ja päättäjien pätevyyden esille tuominen olisi nykyistä avoimempaa. Jo 2015 tein kirjallisen kysymyksen yleisöpalautteen pohjalta tästä asiasta, ja ilmeisesti tämä
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-23 sekä edustaja Ronkaiselle että edustaja Lauslahdelle tästä erittäin tärkeästä lakialoitteesta ja tämän koko kokonaisuuden keskusteluun nostamisesta. Tulin tähän oikeastaan sen takia, että olen myös aloitteen allekirjoittaja, ja siitä syystä, että 90-luvun lopulla olin täällä eduskunnassa edustaja Toimi Kankaanniemen avustajana, ja siihen aikaan edustaja Kankaanniemi pyysi kansalaisilta kirjeitä siitä, miten he kokevat, että heitä on Kelan toimesta kohdeltu näissä erilaisissa sairauksiin liittyvissä ratkaisuissa. Tuo kirjeiden tulva täytti koko meidän huoneemme. Täällä virastoavustajat sanoivat, että näitä tulee ihan laatikkokaupalla, näitä kirjeitä. Mainitsen nyt yhden vain näistä. Se oli sellainen kirje, jossa henkilö kertoi työkyvyttömyydestään, jonka oli todennut seitsemän erikoislääkäriä Sitten kuitenkin Kelan päätös oli, että hän on työkykyinen, ja hänet passitettiin töihin. No, tämä henkilö sitten pääsi yhteen työpaikkaan kaupungin ja kunnan kokeilurahalla. Mutta hänen oltuaan siellä yhden tunnin hänet palautettiin takaisin kotiin taksikyydillä ja kirjallisella saatteella: "vaarallinen itselleen ja työyhteisölleen". Tämä oli vain jäävuoren huippu siitä todellisuudesta, jossa me elämme ja johon toivon, että tämä keskustelun kärki nyt kiinnittyisi, ja se on se, että nämä Kelan virtuaalilääkärit, jotka näkemättä henkilöä antavat näitä lausuntojaan, johtavat niin valtaisaan kuiluun kansalaisten oikeudentajun ja todellisuuden välillä, että toivon hartaasti, että tämä ja nämä aloitteet oikeasti johtaisivat valiokunnissa siihen, että syntyisi keskustelua, syntyisi ehkä se tilanne, jossa sitten hallitus ottaisi tämän asian omaksensa ja tästä valmisteltaisiin sellainen laki, joka tulisi sitten tänne eduskuntaan, ja saataisiin tähän muutos niin, että nämä Kelan virtuaalilääkärit voisivat aidosti kohdata, niin kuin täällä on todettu, kasvokkain nämä henkilöt, joista he näitä päätöksiä tekevät.
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Tilanne, jossa vakuutettu menettää hänelle kuuluvat etuudet vakuutuslääkärin arvion vuoksi, on aina raskas. Vakuutusyhtiöiden päätöksistä on mahdollista valittaa muutoksenhakulautakunnan ja vakuutusoikeuden kautta aina korkeimpaan oikeuteen asti. Lisäksi esimerkiksi kolarissa tapahtuneen vammautumisen korvauskiistat voidaan käsitellä käräjäoikeudessa ja siitä eteenpäin hovi- ja korkeimmassa oikeudessa. Valitusprosessi saattaa kuitenkin kestää jopa yli kymmenen vuotta ja merkitsee vakuutetulle taloudellisen epävarmuuden aikaa. Oikeustaistelu oman terveyden ja toimeentulon puolesta sairauden tai vammautumisen kohdatessa on ihmiselle äärimmäisen kuormittavaa. Vakuutettu joutuu myös epätasa-arvoiseen asemaan, sillä vakuutuslaitoksella on usein enemmän resursseja ja asiantuntemusta sekä lääketieteen että vakuutusoikeuden saralla. Lisäksi vakuutustoiminnassa on taloudellinen eturistiriita vakuutuslaitokselle työskentelevän asiantuntijalääkärin tehdessä arvioita, jotka voivat vaikuttaa vakuutuslaitoksen maksamiin etuisuuksiin. Vakuutusyhtiöt epäävät etuisuuksia erityisesti tapaturmaisten aivovammojen kohdalla. Selvistä kliinisistä oireista huolimatta aivovammat ovat lääketieteellisillä kuvantamismenetelmillä vaikeasti diagnosoitavia. Vakuutukset rasittavat oikeusjärjestelmää ja viivästyttävät oikean korvauksen ja avun saamista. Aivovammatapauksiin erikoistunut lakimies Vesa Laukkanen on asianajotoimessaan 15 vuoden aikana vienyt 138 aivovamma-asiaa lopulliseen päätökseen. Laukkasen mukaan aivovamma-asiat ovat joko sovinnolla tai oikeudessa menestyneet 97-prosenttisesti. Tämä kertoo siitä, että hoitavien lääkärien ammattitaito on erittäin hyvä mutta järjestelmässä on vikaa, jos korvauksia pitää vaatia oikeusteitse. Arvoisa puhemies! Se, mikä minut alun perin herätti tämän järjestelmän epäoikeudenmukaisuuteen, oli Saara Auvisen tapaus. Viime vuoden kesällä luin lehdestä nuoresta ratsastusyrittäjästä, joka sai keskivaikean aivovamman pudottuaan hevosen selästä. Jopa kymmenen eri neurologin tutkimusten perusteella Auvisen vamman haitta-asteeksi todettiin 11, mikä tarkoittaa vaikeaa toiminnan vajavuutta. Vakuutusyhtiö LähiTapiola pitää kuitenkin Auvista työkykyisenä ja vammautumisen haitta-astetta alle 2:na. On käsittämätöntä, miten vakuutuslääkäri voi lausunnollaan kävellä jopa yliopistollisen keskussairaalan neurologian ylilääkärin ylitse. Otettuani asiaan julkisesti kantaa sain ihmisiltä valtavan palauteryöpyn. Satoja sähköposteja, puheluita ja jopa kirjeitä, joihin ihmiset olivat liittäneet hoitavien lääkärien lausuntoja ja saamiaan hylkääviä korvauspäätöksiä
Puhuja: Sanna Lauslahti
Puolue: kok
Päivämäärä: 2017-11-23 Mietin näitä tarinoita, joita olen itsekin saanut lukuisia kymmeniä, ja jokaisen niiden takana on inhimillisesti aika kestämättömiäkin tilanteita. Eräs henkilö lähetti tässä tällä viikolla viestiä ja totesi, että kuin jäävuoren huippu. Näillä ihmisillä, jotka ovat meitä lähestyneet, on ollut mahdollisuus ja jaksamista meitä lähestyä, mutta epäilys on siitä, että todellakaan kaikki eivät edes jaksa meitä lähestyä saati edes jaksa lähteä ajamaan sitä omaa asiaansa muutoksenhakulautakuntiin tai sieltä sitten selvitys vakuutuslääkärijärjestelmän kehittämiseksi, ja tähän oli työryhmä. Osaan näistä asioista on tehty korjauksia, ja moni kohta vielä uupuu. Mutta melkeinpä ehdottaisin sitä, että tähän on syytä tehdä sellainen toimenpidelista — joka lähtee heti sieltä alkukartoituksesta, kun ihminen on joutunut onnettomuuteen tai muuhun vastaavaan tilanteeseen — siitä, mitä siinä kohdin pitää tehdä toisin, ja sieltä lähdetään purkamaan prosessinäkökulmasta, ihmisen näkökulmasta sitä, mitkä kohdat siinä prosessissa vaativat oikaisua ja korjausta. Täällä salissa on tullut jo monia konkreettisia esimerkkejä siitä, mutta nostan vielä yhden näkökulman, kun täällä on sivuttu myöskin lääkäreiden osaamista. Meillä on tehty selvitystä, jossa on todettu, että perustason lääkäreiden osalta, jotka tekevät näitä tulkintoja työ- ja toimintakyvystä, aika moni kokee, että ei ole riittävää riittävää tietoa siitä, millä tavalla arvioita tehdään. Tässä Risikon selvityksessä oli todettu, että pitäisi perustaa työryhmä, joka lähtisi valmistelemaan vakuutuslääketieteen yliopistollisen koulutusjakson perustamista, ja myöskin professuuria on esitetty, ja nämä toimet on vielä tekemättä. Toisaalta voi pohtia sitä, että nämä toimet ovat aika hidasvaikutteisia, niillä ei ratkaista mitenkään kovin nopeasti, pidemmällä tähtäimellä varmastikin tuovat pientä ratkaisua mutta eivät kylläkään ratkaise koko ongelmaa. Selvää on, että koko prosessi täytyy käydä läpi ja se tulee käydä avoimin mielin läpi, ei niin, että vaikka vakuutusyhtiöt lähtevät sanomaan, että tässä ei tarvitse tehdä mitään. Jokaisen pitää tässä ottaa vastuunsa, ja ennen kaikkea myöskin vakuutusyhtiöiden tulee
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-11-23 Ensinnäkin kiitos edustajille Ronkainen ja Lauslahti heidän lakialoitteistaan tapaturma- ja ammattitautilain 121 §:n ja vakuutusoikeudesta annetun lain muuttamisesta. Tätä keskustelua yhteiskunta tarvitsee, ja uskon, että jo näillä kahdella lakialoitteella on se positiivinen vaikutus, että vakuutusyhtiöillä ja meillä poliitikoilla ja toivottavasti hallituksessakin omantunnon kellot alkavat soimaan ja joitakin toimia ruvetaan tekemään. Minä toivon, että nämä lakialoitteet muuttuisivat todeksi ja että hallitus ottaisi tämän omalle työlistalleen ja lähtisi sitä edistämään. Molemmat olen itse allekirjoittanut. Ei voi olla niin, että oikeusasteissa joku asia voitetaan 97-prosenttisesti eivätkä vakuutusyhtiöt tee asialle mitään. Minä sanoisin, että kyseenalaistan tässä kohtaa lääkärinvalan. En lähde ketään lääkäriä osoittamaan, arvostan lääkärikuntaa itsekin heidän palveluitaan käyttämään joutuneena, ja kyllä siellä on osaavia ihmisiä. Mutta tämä kasvottomuus päätöksenteossa, kun sitä hakijaa ei kohdata kasvokkain, tekee päätöksenteosta epäuskottavaa. Kuten edustaja Järvinen sanoi, se on yksi asia, en keventääkseni enkä mitenkään vakuutuslääkäreitä arvostellakseni — sanon kuitenkin, että kun kysytään, mitä eroa on valelääkärillä ja vakuutuslääkärillä, niin se ero on siinä, että valelääkäri on nähnyt kuitenkin potilaan mutta vakuutuslääkäri ei häntä näe. Senpä takia valelääkärit ovatkin hyvin työssään menestyneet jopa vuosikausia, osatyökyvyttömyyseläke tulee vaihtoehdoksi. Kun me teemme nyt toisen asteen koulutusreformia, toivoisin, että meillä olisi niin ennakoivaa toimintaa täällä osa-aikaisen työkyvyttömyyden havaitsemisen rinnalla, että vakuutusyhtiöt maksaisivat osan työajasta tälle henkilölle palkkaa, niin että sitä työtaakkaa voidaan keventää lyhyemmällä työpäivällä, ja lopun tästä työajasta — kun on kysymys tuki- ja liikuntaelinsairauksista, jotka ovat ne yleisimmät työkyvyttömyyden aiheuttajat — nämä henkilöt voisivat olla siellä toisen asteen koulutusreformissa se voimavara, joka ottaisi työssäoppimisen omalle vastuulleen. Tätä palkkakustannusta kustantaisivat työnantaja ja sitten me yhteiskuntana tavallaan opetuksen momentilta, niin että me mahdollistaisimme sen toisen asteen koulutusreformin onnistumisen siellä työpaikoilla, koska ainakaan tällä hetkellä siellä pk-sektorin yrityksissä, 15—30 henkilöä, ei ole yhtään resursseja sen yrityksen näkökulmasta, että yrityksen näkökulmasta, että siitä tuottavasta työstä voitaisiin irrottaa joku, joka opettaa. Työnantajien pitäisi kyllä nähdä oma vastuunsa sen yrityksen ammattitaitoisen työvoiman edistämiseksi, mutta uskon, että jollakin tällaisella mallilla, että ihminen on vielä työelämässä eikä jättäydy pois sen osa-aikaisen työkyvyttömyyseläkkeen
Puhuja: Jari Ronkainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2017-11-23 Täällä on tänään käyty erittäin hyvää keskustelua asiasta. Muutama kohta, joihin minä haluan vielä ottaa kantaa: Elikkä täällä on puhuttu muutoksenhakulautakunnista. Itse kun olen niitä selvitellyt, minkälaisia ovat ne kokoonpanot, niin siellä lautakunnissa istuu henkilöitä, jotka ovat vakuutusyhtiöiden johtotehtävissä. Se minusta hieman kyseenalaistaa sitä, onko se puolueeton elin vai ei. Toinen asia on se — edustaja Järvinen puhui juridisista ja lääketieteellisistä perusteista — että kyllä minun käsittääkseni, jos henkilö menee hankemaan esimerkiksi sairauslomaa, se sairausloma myönnetään lääketieteellisin perustein. Vakuutusyhtiöt voivat tehdä päätökset juridisin perustein, mutta siinä vaiheessa viulut maksaa yhteiskunta. Elikkä eihän näitä ihmisiä voi heitteille jättää. No, kaiken kaikkiaan, arvoisa puhemies, minä haluan esittää kiitokseni edustaja Lauslahdelle hyvästä yhteistyöstä sekä tietysti kaikille 57:lle aloitteen allekirjoittajalle sekä muille aloitteen tukijoille ja myöskin keskusteluun osallistuneille. Allekirjoittaneissa kansanedustajia on koko puoluekentän laajuudelta, mikä kertoo siitä, että olemme yhteisellä asialla. Täällä kuulluista puheenvuoroista sekä kansalaispalautteen valtavasta määrästä on käynyt ilmi, kuinka merkittävästä asiasta on kyse. Toivon tosissani, että valiokunta ottaa tänään kuullut evästykset huomioon ja ryhtyy valmistelemaan lakimuutosta, jolla pääsemme yhdessä nykyistä parempaan lopputulemaan. Vakuutusyhtiöiden toimista kärsivät vakuutetut
Puhuja: Heli Järvinen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Koska nimeni mainittiin, haluan tarkentaa sitä, että puhutaan kahdesta eri asiasta, kun puhutaan sairauslomasta ja työkyvyttömyys-eläkkeestä. Otetaan nyt vaikka siivooja, joka loukkaa jalkansa, ei pysty tekemään sitä omaa siivoustyötään. On ilman muuta selvää, että hän silloin saa sairauslomaa. Mutta sitten, kun lähdetään pohtimaan hänen mahdollista työkyvyttömyyttään, puhutaan aivan eri asioista, ja etenkin jos hän toimii yksityisellä puolella — mutta myös julkisen puolen tehtävissä on näin — silloin pohditaan sitä, onko sellaisia työtehtäviä, joihin hän olisi vielä kykenevä jalkaongelmastaan huolimatta.
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-23 ihminen sairastuu, saa vaikka kolmen kuukauden sairauslomatodistuksen lääkäriltään ja vie sen töihin, ei työnantaja tietenkään voi ottaa sairaana olevaa töihin, mutta Kelan vakuutuslääkäri päättääkin, että tämä henkilö on täysin työkykyinen, eikä henkilölle makseta sairauspäivärahaa. Eli tämä koskettaa todellakin myös laajempaa joukkoa kuin vain niitä, jotka hakevat työkyvyttömyyseläkettä. Mielestäni on todella tärkeää, että sosiaali- ja terveysvaliokunta tutkii tämän asian perinpohjaisesti monelta eri kantilta. Tässä keskustelussa on tuotu esille esille eri näkökulmia. Myöskin tämä edustaja Järvisen 11 kohdan ongelma työkyvyttömyyden määrittelyssä on selkeästi meillä oleva asia, joka pitää sitten määritellä paremmin ja yksiselitteisesti.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2017-11-23 Tämä tarkoittaa sitä, että noin 700 000 henkilöä on tilanteessa, jossa he voivat vajota niin sanottuun tilastolliseen köyhyyteen, mikä tarkoittaa sitä, että heidän tulonsa on alle 60 prosenttia mediaanitulosta. Toimeentulon piirissä on tällä hetkellä 400 000 ihmistä ja niin sanottuja köyhiä noin 300 000 ja sitten näistä köyhistä vielä syrjäytyneisyyteen vajonneita on noin 100 000. Nämä tiedot ovat eilisestä Eduskunnan köyhyysryhmän järjestämästä seminaarista, jossa aiheena oli Suomi 100 vuotta — köyhyyden kehitys. Viimeiset 20 vuotta tuloerot ovat kasvaneet. Se tarkoittaa siis sitä, että kaikki eduskunnassa olevat ryhmät ovat omana aikanaan osallistuneet tämän ilmiön sallimiseen ja tapahtumiseen eli meillä kaikilla on poliittinen vastuu siitä, mitä Suomessa tapahtuu. Siis viimeiset 20 vuotta tuloerot ovat kasvaneet. Uusi ilmiö on se, että alueelliset erot, tuloerot kaupunkien sisällä tuloerot kaupunkien sisällä alueellisesti nyt kasvavat. Se on uusi ilmiö, että suurissa kaupungeissa on todella köyhiä kaupunginosia, joista voidaan nähdä, että siellä syrjäytyminen on erityinen ongelma. Arvoisa puhemies! Pienituloisten eläkeläisten toimeentuloa tulee parantaa hallituksen esitystä enemmän. Tällä hetkellä takuueläke on noin 760 euroa, ja tämän esityksen jälkeen se olisi hieman päälle 800 euroa. On arvioitu, että jos Suomessa tällainen perustulon tyyppinen järjestelmä tulisi, noin vähän yli 1 000 eurolla ihminen pystyisi Suomessa elämään sillä tavalla, että hän ei olisi tukien piirissä. En tiedä, pääsemmekö tässä asiassa koskaan eteenpäin, mutta se lisää meidän tuskaamme, että näiden erilaisten tilastotietojen saaminen on tänä päivänä huomattavasti helpompaa kuin aikaisemmin ja meidän on helppo seurata tätä köyhyyden kehittymistä myös. Tämä meidän esityksemme maksaisi noin 51 miljoonaa euroa, mutta se myös vähentäisi toimeentulotukimenoja ja myös lisäisi verotuottoja, jolloin kokonaisrasite olisi 38 miljoonaa euroa. Arvoisa puhemies! Oma äitini, 89-vuotias, teki ahkerasti töitä koko työelämänsä. Hänellä oli keskimäärin kolme kokoaikaista työtä kaiken aikaa. Silti hänen eläkkeensä on hieman alle 800 euroa. En usko, että tämä yhteiskuntamme siihen tuhoutuisi tai taloudellisesti murenisi tai joutuisi suureen taantumaan tai peräti köyhtyisi, jos näiden pieneläkkeiden määriä päättäisimme systemaattisesti nostaa, esimerkiksi asettaisimme jonkun ajatuksen, että viiden vuoden sisällä nostamme niitä tiettyyn tasoon. Uskon, että se olisi oikein. Suomi juhlii nyt 100:aa vuotta omaa aikaa, itsenäisyyttä, ja minusta voisi olla hyvä tällainen päätös tehdä. En tiedä, löytyykö siihen sitten eduskunnan enemmistöä, mutta jotenkin se tuntuisi oikealta, että ne ihmiset, jotka ovat rakentaneet tätä maata erityisesti sotien jälkeen erittäin vaikeissa olosuhteissa ja tilanteissa,
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Kiitos siitä, että tässä myöskin hallituspuolueen edustaja toteaa tämän eläkeläisten köyhyyden, todella surkean tilanteen ja sen, että se asia pitää korjata. Toivoisin, että puhuisimme myös muusta kuin takuueläkkeen korottamisesta, vaikka siis tämä aloite on erittäin kannatettava. Mutta ihan tällaisena ehdotuksena nyt sinne hallitusrintamaan: voisimmeko hyvin pikaisesti laatia toimenpideohjelman eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi ja eläkeläisten toimeentulon turvaamiseksi ja kiinnittää tässä toimenpideohjelmassa erityistä huomiota ikääntyneiden naisten ja pieniä työeläkkeitä saavien asemaan näiden takuueläkeläisten lisäksi ja tässä ohjelmassa, osana tätä kokonaisuutta, selvittäisimme vaihtoehdot tasokorotuksen tekemiseksi kansaneläkkeeseen ja verotuksen muuttamiseksi eläkkeensaajien asumistuen, palvelujen ja palvelumaksujen vaikutuksen heidän taloudelliseen tilanteeseensa? Toivoisin, että tällainen ohjelma päätettäisiin tehdä yhdessä kaikkien puolueitten kesken nyt mahdollisimman pikaisesti ja että saisimme sen jo vaikka ensi keväänä käsittelyyn ja näin ollen parantamaan pientä eläkettä saavien asemaa.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Kiitoksia edustaja Taavitsaiselle rakentavista sanoista. Kun hallitus on tällä kaudella tehnyt monia monia toimenpiteitä, joilla uusia työpaikkoja on saatu aidosti syntymään, ja olen kuullut oppositiosta ikävä kyllä kovin paljon vastustavia puheenvuoroja näitä toimenpiteitä vastaan, ymmärrän toki, että siinä on se politiikan jargoni takana, pitää vastustaa vaikka vastustamisen ilosta, mutta se vakava asia tässä on se, että tällainen köyhyyttä torjuvan ohjelman laadinta taikka toimintaohjelmien miettiminen — miten tälle asialle voitaisiin tehdä aidosti toimenpiteitä niin, että ihmisten asema paranisi — on aivan kannatettava ajatus. Mutta samaan syssyyn pitää sanoa ja samalla kertaa on tunnustettava se, että meidän pitäisi tänä päivänä Suomessa tehdä sellainen ohjelma, jolla tarkastetaan tämän yhteiskunnallisen keskittämisen ja yksiin paikkoihin keskittymisen todellinen kustannus. Eihän ole enää mitään järkeä tässä maassa, kun kaikki halutaan tänne pääkaupunkiseudulle ja jokainen järkevä ihminen tietää, että esimerkiksi vuokrat ovat tässä kaupungissa sillä tasolla, että esimerkiksi vaikka nyt nuori sairaanhoitaja tavallisella palkalla on suurin piirtein helisemässä niiden kulujen ja asumiskulujen ja muiden kustannusten kanssa. Nippa nappa sillä pienellä aloittelevan sairaanhoitajan palkalla pärjää — tai bussikuski, ja sama koskee jotain rakennusmiestä, ketä tahansa. jos me lähdemme torjumaan köyhyyttä jollakin ohjelmalla, niin meidän on pakko tunnustaa, että tämä suomalaisen yhteiskunnan kehittämissuunta on väärä. Tällä me aiheutamme sen, että suomalaiset ihmiset menettävät omistamiensa asuntojen arvon muualla Suomessa, kun sen sijaan täällä joutuu asumaan pienessä yksiössä, jota pidän kyllä
Puhuja: Satu Taavitsainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2017-11-23 Arvoisa puhemies! Kyllä, ehdottomasti olemme edustaja Hoskosen kanssa samalla linjalla tästä keskittämisestä. Minä itäsuomalaisena kansanedustajana toivon todella sitä, että enemmänkin hajautetaan ja tehdään vahvaa aluepolitiikkaa niin, että meillä on siellä Itä-Suomessa, Pohjois-Suomessa, ihan joka paikassa hyvä asua ja elää, tehdä työtä tai olla eläkkeellä. Tällä hetkellähän erityisesti moni eläkeläinen on huolissaan siitä tuolla meidän Itä-Suomessa, että asuntojen arvot alkavat alentua, kun väki vähenee, ja ei ole uusia tulijoita, kun ei ole työpaikkoja, jolloin eläkeläiset, jotka haluavat muuttaa vaikka keskustaan parempien palvelujen ääreen, eivät saa sitä omakotitaloaan maaseudulta myytyä ja ovat loukussa. Tämä liittyy eläkeläisköyhyyteen ja tähän takuu-eläkkeen nostamiseenkin niin, että he eivät pysty eläketuloillaan sitä omakotitaloa ja sen kustannuksia enää maksamaan erityisesti siinä tilanteessa, jos jäävät leskeksi yksinään. Mikäli tämä keskittämiskehitys Suomessa jatkuu, niin nämä ihmiset ovat todella tukalassa tilanteessa, kun jäävät loukkuun asuntojensa kanssa,
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 Kulttuurit ja kansat, jotka eivät ole pystyneet uudistumaan, ovat lopulta tuhoutuneet. Kun vanha tapa toimia menettää elinvoimansa ja merkityksensä, on tilalle hyväksyttävä uusia. Kulttuuri on jatkuvassa muutostilassa. Joidenkin tapakulttuurimme piirteiden toivoisin kuitenkin pitävän pintansa myös tulevaisuudessa. suomalaiset arvostamme rehellisyyttä, naisten ja miesten tasa-arvoa, vaatimattomuutta, sopimusten noudattamista, sovituista tapaamisajoista kiinni pitämistä sekä rauhallista keskustelua. Lopuksi, arvoisa puhemies: suomalaiseen kulttuuriin ei kuulu ruokailu lippalakki päässä. Puolustan perinteisiä ruokatapoja. — Kiitos.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Paljon kiitoksia myös edustaja Pauli Kiurulle tämän aloitteen ideasta, kiitos koko eduskunnalle siitä, että kovin helposti saimme yli sata allekirjoittajaa. Se kertoo siitä, että kulttuuri ansaitsee keskustelun tässä eduskunnassa useana päivänä mutta myös erityisesti tänään. Se kertoo myös sen, että kulttuurilla on valtava merkitys kaiken kaikkiaan. Sillä on merkitys itseisarvona, sillä on merkitys ihmisen henkisen hyvinvoinnin vahvistajana, terveyden vahvistajana, työllisyyden vahvistajana ja eri alueiden ja koko kansakunnan elinvoiman eteenpäinviejänä, talouden merkitys, puhumattakaan luovasta taloudesta ja sen kaikesta tulevaisuudesta. Puhemies! Kulttuuri myös ansaitsee rahoituksensa, ja tänä päivänä on tuskin koskaan liian myöhäistä muistuttaa siitä, että pienellä rahalla kulttuurilla saavutetaan hyvin paljon. Kun taidetta ja kulttuuria tuetaan, rakennamme tulevaisuutta. Olen, puhemies, usein käyttänyt sellaista vertausta, että jos valtion budjetti olisi rantapallo, niin kulttuurin budjetti olisi se pingispallo. Ja kaikki ymmärtävät sen, että vaikka koko pingispallo vedettäisiin rantapallosta ulos, se ei rantapalloa pelastaisi, vaan päinvastoin siitä lähtisi ilmat. Eli tämä on se syy, miksi meidän pitää pystyä myös vaikeina aikoinaan panostamaan nimenomaan kulttuuriin. Puhemies! Hyvin ajankohtaista tämä rahoitus onkin viitaten juuri tähän teattereiden valtionosuusuudistukseen — teatterien, museoiden ja orkestereiden — ja siellä on tämä iso huoli, Tampereen Työväen Teatteri, mikä tässä jo todettiin. Mikäli tämä 2 miljoonan rahoitusleikkaus toteutuisi, se olisi kulttuurikatastrofi, se olisi suuri alasajo koko kulttuurielämälle niin Tampereella, Pirkanmaalla kuin koko maassa. Toivon, että voimme yhteisen viestin antaa siitä, että tämä esitys on täysin väärin. Puhemies! Sen verran jatkan tästä vielä, että toivoisin toisena yhtenäisenä ajatuksena tästä keskustelusta kumpuavan sen, että me tarvitsemme uudistuksia, me tarvitsemme tätä valtionosuusuudistusta, mutta sitä ei voi hyvin tehdä ilman, että satsaamme jonkin verran lisää kulttuuriin. Näinä päivinä myös satsaukset kulttuuriin tulevat maksamaan itsensä monin verroin takaisin.
Puhuja: Mikko Alatalo
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Mutta äänilevyjen häipyessä suoratoiston maailmassa taiteilijoiden korvaukset eivät ole enää entiseen malliin ja suuret kansainväliset levy-yhtiöt konepopillaan hallitsevat myös radioaaltoja. Tarvitsisimme myös suomalaisia independent-taiteilijoita, jotka tuovat monipuolisemman genren musiikista. Myös elokuva-alalla on tällainen muutos tullut tämän digimaailman myötä, Netflixit, HBO:t ja niin edelleen. Sen takia me tarvitsemme paikallista kulttuuria, me tarvitsemme kirjastoja, museoita ja teattereita. Tuossa edustaja Viitanen toi esille myös Tampereen Työväen Teatterin aseman ja VOS-ryhmän ehdotuksen. Jos Työväen Teatteri menettää valtion tuestaan 2 miljoonaa ja kansallisnäyttämön asemansa, niin sen jälkeen meillä on vain Helsingissä näitä kansallisnäyttämöitä. Tämä on aluepoliittisesti minun mielestäni syrjivää. TTT työllistää vuodessa yli 400 ihmistä, ja se on sisäsuomalaisten helposti tavoitettavissa. Suomalaisten taiteilijoiden asema ei ole kovin häävi. Taitelija-allianssit ja ehkä myös jonkinlainen perustulo olisivat aiheellisia niinä vaikeina aikoina, kun tilauksia ei ole. Myös tekijänoikeustulot voisi olla mahdollista tulouttaa tekijän yritykselle, silloin raha lähtee kiertoon videoyrityksiltä eteenpäin. Se on satsaus tulevaisuuteen. Kaiken kaikkiaan luova ala, josta teimme tulevaisuusvaliokunnassa myös raportin viime kaudella, on merkittävä
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-03-07 aloitteen allekirjoittaneille. Kulttuurin merkitys on suuri, ja kulttuuri muotoutuu osana historiaamme ja voi myös muokata tulevaisuuttamme. Kulttuuri yhdistää meitä ja ilmentää aikaamme. Se muuttuu ajan myötä ja toisaalta antaa keinon käsitellä menneitä ja nykypäivän kipeitäkin asioita. Kulttuuri Suomessa on osa pohjoismaista ja eurooppalaista kulttuuripiiriä. Suomen luonto on myös keskeinen osa kansallista identiteettiä, ja luonnossa liikkumisen ja siihen vahvasti kuuluvan jokamiehenoikeuden toteutumisen voikin sanoa olevan myös tärkeä osa suomalaista kulttuuria. Tämä on asia, josta harvoin täällä eduskunnassa puhutaan, mutta tulevina vuosina varmasti osana moniakin lakeja tästäkin aiheesta käydään aina keskusteluja. Tämän toivoisin kaikkien muistavan, että jokaisella meistä, riippumatta siitä, missä asumme ja minkälaisista taustoista tulemme, on mahdollisuus luonnossa liikkumiseen ja ylipäätään kulttuuriin. Tällä hallituskaudella on tehty useita merkittäviä asioita kulttuurin edistämiseksi, ja kuten täällä on todettu, se on myös erittäin tärkeää. Vaikka rahat ovat pienet, toimenpiteillä voidaan saada paljon hyvää aikaiseksi. Luovat alat ovat tulevaisuuden ala, ja on erittäin hyvä, että hallitus on esimerkiksi käynnistänyt tuotantokannustimien hankkeen, av-alalle suunnatun tuotantokannustinjärjestelmän kehittämisen, ja tukenut taide- ja kulttuurialan työtä tekevien aseman vahvistamista. Mutta sitä on erittäin
Puhuja: Kimmo Kivelä
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-03-07 Tämä päivä, tämä meidän keskustelumme toivottavasti todistavat jostakin aivan muusta. Kahdessa johdantopuheenvuorossa tuli oikeastaan ilmi, että kun puhutaan kulttuurista, voidaan puhua melkein mistä tahansa. Kun sodan jälkeen 1948 kirkolliskokous hyväksyi uuden katekismuksen ja siinä lausuttiin jokunen sana myös kulttuurista, niin kerrotaan kahden savolaisukon kalareissullaan puhuneen, että on se nyt kumma, että katekismuksessakin puhutaan kulttuurista, jolloin toinen mies vähän suutahti siinä ja nykäisi perämoottorinsa käyntiin ja sanoi, että tämäkin on kulttuurin tuote. Eli kulttuuria on todellakin, niin kuin latinan sana ”cultura” tarkoittaa, kaikenlainen viljely. Jo kasvaminen ja kehittyminen. Olen myös niitä ihmisiä, jotka kantavat huolta taitelijoiden toimeentulosta. Niin monen taiteilijan leipä on pieninä palasina maailmalla ja tulevaisuus on epävarma ja vaikeasti hahmotettavaa ja ennakoitavaa. Mutta kyllä meidän on toisinpäin sanottava, että kyllä meillä on hienoja instituutioita. Meillä on käytettävissä veikkausvoittovarat, meillä on upea kansalaisliikkeenä syntynyt Suomen Kulttuurirahasto, ja tämä hallitus hallitusohjelmaa laatiessaan ei leikannut kulttuuribudjetista.
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-03-07 Nostan nyt esille yhden asian, mitä meidän pitää käsitellä, ja toivon myös Terholta vastausta. Kotimainen musiikkibisnes. Tällä hetkellä asia on niin, että on kolmen kerroksen väkeä. On meidän kärkihuiput, artistit ja muusikot. He tekevät töitä Sonylle, Universalille ja Warnerille. Sitten meillä on toinen kategoria: ne, jotka haluaisivat olla näitten palveluksessa, mutta todennäköisesti eivät koskaan pääse. Sitten meillä on kolmas kategoria, yli 90 prosenttia: ne kotimaiset muusikot ja artistit, jotka joutuvat tekemään omakustannelevyjä, koska levyfirmoja ei oikeastaan enää ole, ei isojakaan. Eli nämä pienet levyfirmat ovat menneet konkkaan tai ovat lopettaneet, koska isot jätit ovat tulleet ja vieneet tämän markkinaosuuden. Kysymys kuuluu: eikö olisi hyvä, että meillä olisi kotimaisia toimijoita, jotta nämä yli 90 prosenttia muusikoista ja artisteista saisivat tuotteitaan esille ja kaikki verorahat jäisivät kotimaahan? Tässä käy vähän samalla lailla kuin mahdollisesti tulevassa sotessa, että kansainväliset jyräävät kaiken alleen. Eli myös tämä rahoituskysymys on ollut ministeri Terholla, ja nyt odotan, että ministeri Lintilä vastaa, koska Terho vähän väisti tätä kysymystä vastauksessaan. On tärkeää suosia ja
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-03-07 herra puhemies! Minäkin kiitän tästä mahdollisuudesta keskustella kulttuurista edes yhden kerran vaalikauden aikana tässä koko joukolla. Se on todella hienoa. Toivoisin, että keskittyisimme nimenomaan siihen, miten voimme parantaa kulttuurin asemaa ja taiteen tekemisen edellytyksiä yhteiskunnassa. Eräs ajankohtainen kysymyshän on se, että VOS-uudistusta VOS-uudistusta ollaan paraikaa tekemässä. Näkemykseni on kyllä se, että jotta tämä valtionosuusuudistus voitaisiin viedä kunnialla maaliin, se edellyttäisi kyllä lisärahoitusta ja merkittävää sellaista, jotta saataisiin uusia vapaan kentän toimijoita VOS-rahoituksen piiriin. Tässä muistelin sitä, että viime kaudella me teimme sopimuksen siitä, että riippumatta siitä, ketkä ovat seuraavassa hallituksessa, seuraava hallitus tulee nostamaan kirjailijoiden lainakorvauksia pohjoismaiselle tasolle. Niin tehtiin tällä kaudella, ja tästä kiitän nykyistä hallitusta lämpimästi. Mutta ehdotukseni on se, että nyt tällä eduskuntakaudella me tekisimme samanlaisen parlamentaarisen sopimuksen siitä, että kun VOS-uudistus toteutetaan, niin riippumatta siitä, ketkä ovat seuraavassa hallituksessa, päätettäisiin lisärahoituksesta VOS-uudistuksen jalkauttamiseksi, koska nimenomaan taiteen perusrahoitus on paras tapa tukea suomalaista vapaata taidetta ja ammattimaisia taiteentekijöitä. Sen lisäksi toivoisin myöskin, ett ä hallitus tarkastelisi esimerkiksi Anne Bernerin työryhmän tällä kaudella tehdyn ”Luovat alat Suomen talouden ja työllisyyden vahvistajina” -selvityksen toimenpide-ehdotuksia, joista monet ovat todella hyviä. Faktahan on se, että Suomessa
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Kiitoksia ensinnäkin edustaja Pauli Kiurulle tästä keskustelualoitteesta ja myöskin puheenvuorosta, jossa hän osoitti, kuinka moninaisia lähestymistapoja tähän tärkeään aiheeseen on. Mutta keskeistä tietenkin, jos puhutaan suomalaisesta kulttuurista tai jos puhutaan luovista aloista Suomessa, on ymmärtää sitä, että elävää, monipuolista taidekenttää ja kulttuurielämää ei ole olemassa, ellei meillä ole taiteen tekijöitä ja kulttuurin tekijöitä, jotka pystyvät keskittymään täysipäiväisesti ja ammattimaisesti taiteen ja kulttuurin tekoon. Sosiaaliturvajärjestelmän epäkohdat saavat yleensä — ja aivan syystä — paljon huomiota tässä keskustelussa. Mutta sen lisäksi on kulttuuri- ja taidepoliittisesti äärimmäisen tärkeätä pohtia, miten me voimme kehittää taiteentekijöiden ansaintamalleja eli mahdollisuuksia tienata tekemällään taiteellisella työllä. Monet taiteilijathan elävät erittäin niukalla toimeentulolla, ja monet myöskin joutuvat tekemään muita töitä saadakseen elämiseen riittävän toimeentulon ja omat menot katettua. Ainakin kaksi ajankohtaista asiaa on tässä tärkeässä roolissa. Ensimmäinen on suomalainen apurahajärjestelmä. Tänään on julkaistu tietoja, joiden mukaan 70-luvulla apurahan taso oli lähellä keskimääräistä ansiotasoa mutta jo 80-luvulle tultaessa nämä selkeästi erkaantuivat toisistaan. Ja tänä vuonna, jos on apurahalla työskentelevä taiteentekijä, jolla on esimerkiksi alaikäinen lapsi, se tarkoittaa käytännössä, että ihminen elää köyhyysrajan alapuolella. Haluan siksi kysyä ministeriltä, onko hallituksella valmiutta nostaa taitelija-apurahojen tasoa.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-03-07 terveydelle hyvin laajat ja myönteiset vaikutukset, ja siitä on myös tieteellisiä tutkimuksia. Sen vuoksi kulttuurin toimijoiden ja taiteilijoiden toimeentulosta osaltaan on huolehdittava. Jos historiaa ajattelemme, kirjoitus- ja lukutaito osaltaan mahdollistivat ajassa elävän kulttuurin kehittymisen. Haluaisinkin nostaa esiin myös tämän päivän luku- ja kirjoitustaidon. Meidän nuorisomme näistä taidoista olisi huolehdittava paremmin. Kulttuuriperimässämme ovat vahvasti vaikuttaneet monet vahvasti kristityt henkilöt, merkkihenkilöt kuten Agricola, Chydenius, Snellman, Topelius ja Aurora Karamzin. He ovat He ovat luoneet itsenäisyydelle ja koko kulttuurille pohjaa. Haluaisinkin muistuttaa, että kristillinen kulttuuriperimä maassamme on vahva. Kristillisyys ja sen elementit ovat imeytyneet niin syvälle kulttuuriimme, etteivät monet, varsinkaan nuoret, tunnista sitä lainkaan. Tampere on vahva kulttuurikaupunki. Tampereen Työväen Teatteri, niin kuin täällä useampaan kertaan on mainittu, on yksi Suomen suurimmista teattereista ja ainut kansallisnäyttämö Helsingin ulkopuolella. Sen toiminta olisi turvattava. Tänä vuonna Tampereella on nostettu esiin sisällissodan tapahtumat ja Työväen Teatterissa pyörii musikaali Tytöt. Olisin halunnut lainata käsikirjoittaja ja ohjaaja Sirkku Peltolan sanoja merkityksestä: ”Historian tutkiminen, tunteminen ja tulkitseminen auttavat ihmistä irti itsekeskeisestä maailmankuvasta, jonka keskiössä vain minän hyvinvointi on elämisen arvo ja tekojen oikeutus. Historian tuntemuksen kautta ymmärrys outoa, muita ja uutta kohtaan väistämättä lisääntyy ja syventyy.”
Puhuja: Ulla Parviainen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-03-07 Arvoisa puhemies! Kuten täällä on todettu jo monta kertaa, taide ja kulttuuri ovat erittäin tärkeitä ihmiselle ja ihmisen kasvulle. Ne ovat jopa niin tärkeitä, että niitä voidaan pitää peruspalveluna, jonka pitäisi olla jokaisen saavutettavissa asuinpaikasta tai asemasta riippumatta. Minä tervehdin ilolla kaikkia niitä hankkeita, joilla mahdollistetaan koululaisten kulttuurielämysten saanti asuinpaikasta riippumatta. Taidelaitoskäyntejä rajoittavat matkakustannukset ja jossain määrin myös pääsylippujen hinnat, eikä kaikkialla ole ihan samassa määrin mahdollisuuttakaan käydä taidelaitoksissa. Rehtorit ja opettajat joutuvat laittamaan kaiken kekseliäisyytensä peliin etsiessään keinoja koulujen kulttuurisuunnitelman toteuttamiseen.