Puhuja: Arto Satonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Sen verran totean edustaja Huhtasaaren puheenvuorosta, että yhdyn hänen puheenvuoroonsa siltä osin, että jos Suomellakin olisi yhtä paljon öljyä kuin Norjalla, tämän maan asioiden hoito olisi paljon helpompaa. Mutta valitettavasti ei ole, ja sen takia me joudumme ihan oikeasti pitämään kiinni suomalaisesta kilpailukyvystä. Haluan tässä alussa palata debattiin siltä osalta, että mitä silloin 2015 oikeasti tapahtui, ihan vain muistin virkistämiseksi: Silloinhan oli tilanne se, että suomalaisen työn kilpailukyky oli 15 prosenttia heikompi kuin mitä oli meidän pääkilpailijamaissa Ruotsissa ja Saksassa. Sitten uusi hallitus lähti sitä ongelmaa purkamaan ja aloitti siitä, että pidennetään työaikaa. Jos se asia olisi tehty työajan pidennyksellä — ja nyt en puhu siitä 24 tunnin pidennyksestä vaan 100 tunnin pidennyksestä — silloin se kilpailukyky olisi kerralla korjattu kunnolla. No, siinä ei sitten onnistuttu, ja SAK teki vastatarjouksen, jossa oli se, että osa niistä maksuista, jotka aiemmin maksoi työnantaja, siirrettiin työntekijöiden maksettavaksi. Tähän hallitus vastasi alentamalla palkansaajien verotusta, ja ne ovat nyt ne kuuluisat suuret veronalennukset, joista täällä sitten arvostellaan, että ne ovat eriarvoisuutta aiheuttaneet. Tästä oli kyse. Haluan vielä sanoa tästä lomaraha-asiasta, että on totta, että silloin kun tilanne oli niin vaikea julkisen talouden osalta, oli kyllä tavoite se, että työaikaa pidennetään myös julkisella sektorilla esimerkiksi niin, että olisi puututtu lomiin, jotka ovat julkisella sektorilla pidemmät kuin yksityisellä. Se ei työntekijäjärjestöille käynyt, ja he vastatarjouksena esittivät lomarahojen poistoa. Tämä oli se, miten se asia meni, ja eniten ihmettelen sitä, että SDP ei täällä vieläkään sitä myönnä, että SDP oli kikyn takana ja siten myös lomarahojen poistamisen takana. Vasemmistoliitto ei ole missään vaiheessa kannattanut kikyä, se on Se on ollut koko ajan väärässä, ja hyvä, että on edelleen samalla linjalla. Nimittäin ilman tätä kikyä ja näitä muita toimenpiteitä, joilla työn teettämistä ja työn tekemistä Suomessa on parannettu, meillä ei nyt olisi niitä 115 000:ta työpaikkaa eikä valtiontalous tasapainossa, ei todellakaan. puolet niistä työpaikoista, kuten meillä tutkimustieto on, johtuu suoraan niistä toimenpiteistä, mitä hallitus on tehnyt, joissa työnantajan riskin kohtuullistaminen ja samoin pienipalkkaisen työn kannattavuuden parantaminen suhteessa työttömyysturvaan on ollut aivan keskeistä. Arvoisa puhemies! Jatkosta toteaisin, että nythän me näemme, että talouskasvu on hidastumassa — tämän päivän ennuste on, että ensi vuonna puoleentoista prosenttiin ja että jatkossa pitkän aikavälin kasvuvauhti tulee olemaan prosentin luokkaa — ja samaan aikaan väestön ikärakenteen vuoksi meillä on kestävyysvaje 4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Tietysti työperäistä maahanmuuttoa edistämällä voidaan tätä tilannetta jonkun verran parantaa, mutta haaste on merkittävä. Hyvinvointiyhteiskunnan koulutus, sosiaaliturva ja sosiaali- ja terveyspalvelut pysyvät laadukkaina kaikille suomalaisille vain sillä, että työllisyysaste edelleen nousee. Se nykyinen ennuste, 73,3 prosenttia vuonna 2021, joka on selvästi korkeampi kuin hallituksen alkuperäinen tavoite, ei ole vielä riittävä, vaan meidän on tavoiteltava 80 Suomen vaihtoehtoja on mielestäni tällä hetkellä kaksi: Jatketaan työn linjalla eli huolehditaan kansainvälisestä kilpailukyvystä, lisätään paikallista sopimista, puretaan kannustinloukkuja uudistamalla sosiaaliturvaa, pidetään kiinni vastikkeellisuudesta, mutta otetaan entistä enemmän ihmisiä mukaan ja saadaan heitä työmarkkinoille. Se on se positiivinen kierre. Totta kai voidaan mennä sitten myös näivettymisen tietä kiristetään yritysten verotusta ja ennen kaikkea yksinyrittäjän yrittäjävähennys poistetaan, pidetään kiinni kaikista saavutetuista eduista, ovat ne sitten yritystukia tai työmarkkinakysymyksiä, ei anneta tilaa ulkomaiselle työvoimalle, luovutaan kannustimista työttömille, ja kaiken tämän seurauksena työllisyyskehitys tulee hiipumaan, hyvinvointipalveluita ja sosiaaliturvaa ei pystytä pidemmän päälle rahoittamaan, vaan sinne on tehtävä leikkauksia,