samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Edustaja Pekkarinen muistaa aivan oikein, ja minä arvostan suuresti niitä strategisia ohjelmakokonaisuuksia, joita aikoinaan luotiin, ja olin itsekin mukana, kuten hyvin muistatte, muun muassa aluekeskusohjelmassa ja sen seuraajassa. Kyllä silloin osattiin tehdä strategisemmin asioita. En sano, että se malli on tulevaisuuden malli, mutta edelleenkin tässä hallitusohjelmassa valittiin tietyt asiat ja suljettiin samalla pois tietyt tulevaisuuden asiat. mukana esimerkiksi kyberteknologiat, tekoäly, digitalisaatio, jotka ovat globaaleja kokonaisuuksia? Ei niistä Suomi päätä yksin. Tarkoitan tällä sitä, että meidän olisi pitänyt paljon laajemmin pohjoismaalaisittain ja eurooppalaisittain katsoa näitä kokonaisuuksia eikä sulkea ovia ja ikkunoita siten, että me teemme suljettuja hankekokonaisuuksia, jotka sitä paitsi päättyvät nyt kesken kauden. Eihän siinä ole mitään järkeä, ei niissä ole jatkuvuutta!
Puhuja: Teuvo Hakkarainen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Mitä me saamme tälle maapalloparalle tehtyä sillä promillella? Esimerkkiä voidaan näyttää, ja sitä on alettu näyttämään. Nyt hyökätään yksityisautoilun kimppuun. Meillä polttoaineesta raskas liikenne käyttää noin 70 prosenttia, ainakin lähes, ja 30 prosenttia jää yksityisautoilulle. Ja liikenteen päästöt ovat noin 20—25 prosenttia. No, nyt tämän 30 prosentin, joka aiheuttaa jonkin verran päästöjä, kimppuun hyökätään oikein raskaammalla kädellä. Se tarkoittaa sitä, että maaseutu tyhjenee, ja sen laskun maksavat maaseudulla olevat ihmiset, ja ratikkaliikenne täällä ilmasto muutu yhtään sen kummemmaksi, ja rahat jäävät kotimaahan. Tämä on myös taloudenhoitoa. Kannattaa kuunnella joskus ihan maalaisjärkeä eikä vasemmistolaisia ajatuksia, niissä on vastaus joka asiaan. Lenin aloitti, tai mikä Marx se oli: vastaus joka asiaan, mutta missään päin maailmaa se ei toiminut, ei vieläkään toimi, katsokaa vaikka Venezuelaa. Sitten vielä: Täällä on puhuttu syntyvyydestä, on kauhisteltu sitä, kun väestö vanhenee ja lapsia ei tule. Minulla oli kunnia kesällä käydä lestadiolaisten seuroissa, ja siellä on paljon lapsia. Käykää katsomassa, ei tarvitse tulla lestadiolaiseksi. Mutta kun kun katselee sitä menoa, niin siellä osataan tehdä lapsia, ei ole ongelmia. Ja vielä semmoinen juttu: he eivät mene kortistoon, eivät ole tukien varassa. Mistähän tämä johtuu, että täällä puhutaan niin kauniita juttuja joka asiasta mutta mikään ei käytännössä toimi? Ulkoministeri käyttää monesti Raamattua, siteeraa sitä, minä nyt siteeraan kanssa. Sananlaskuissa sanotaan näin: ”Laiska, mene muurahaisen tykö ja katso sen menoa ja viisastu.” Aika hyvä neuvo myös näihin kysymyksiin. Sitten vielä, arvoisa rouva puhemies, eläkeläisiin: Minä osaan tätä suomalaista laskutikkua käyttää, en kreikkalaista, se antaa semmoisen ihmeellisen tuloksen. Me olemme puhuneet täällä hallitsemattomasta maahanmuutosta, ja niistä kustannuksista on kysytty muun muassa Mattilalta, mutta vastausta ei ole saatu. Arvio on 1 miljardista 3 miljardiin, laitan viivan keskelle: 2 miljardia vuodessa. Meillä on 500 000 pieneläkeläistä. Jos tämä jaetaan niille 500 000:lle, voidaan nostaa eläkkeitä sadallaviidelläkympillä kuukaudessa, normaalilla laskutikulla laskettuna. Perussuomalaisilla on vastaus myös tähän. Hoidetaan tämä homma kuntoon, lopetetaan höpötys. — Arvoisa puhemies, kiitoksia.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa rouva puhemies! Palaisin nyt tuohon aikaisempaan keskusteluuni sen verran, että muutama asia siinä jäi hieman kesken. Jatkan tästä keskeisiä ajatuksiani koskien Suomen kehitysyhteistyötä. Valitettavasti tämän hallituksen yksi suurimpia epäkohtia on juuri kehitysyhteistyön leikkaukset. Tämä hallitus tulee jäämään historiaan hallituksena, joka leikkasi Suomen kehitysyhteistyön lilliputtisarjaan ja joka aliarvosti maailmanluokan kehitysyhteistyön rakenteet ja tekijät kiittämällä heitä 40 prosentin leikkauksella heidän määrärahoihinsa. Nämä leikkaukset ovat saaneet aikaan sen, että kansalaisjärjestöt ovat joutuneet sulkemaan kokonaisia maakohteita, jättämään kesken projektit ja hankkeet, joilla joilla on rakennettu pysyvää muutosta kehitysmaissa ja parannettu kaikkein haavoittuneimpien kansojen asemaa. Tämä on tällaiselle hyvinvointivaltiolle kuin Suomi kyllä todella vastuutonta toimintaa. Tätä ei voi missään tilanteessa hyväksyä, ja uskon, että kun aikanaan historiaa kirjoitetaan, niin tämä asia tullaan mainitsemaan erityisesti. Samaan aikaan hallitus on lisännyt rahoitusta Finnfundille finanssisijoituksia varten kehitysyhteistyömaihin. Tämä on selkeästi tämän hallituksen painopiste: otetaan tätä valkokauluskehitysyhteistyötä, kasvatetaan sitä näiden järjestöjen tekemän kehitysyhteistyön kustannuksella. Tässä talousarvioesityksessä ihmetyttää se, vaikka oli luvattu, puhuttu, annettu uskoa, että hallitus ei unohda, kun talous paranee, kehitysyhteistyöjärjestöjä, niin euroakaan ei tullut lisää. Olisi ollut psykologisestikin viisasta ottaa vaikka siitä Finnfundin 10 miljoonasta 2 miljoonaa tai 3 miljoonaa tai puolet ja antaa se järjestöille, jotta olisi ollut jonkinlainen oikeudenmukaisuus tässä rahanjaossa. Näin ei valitettavasti käynyt. Sitten oikeudenhoidon alaa: Oikeudenhoidon voimakas uudistaminen ja oikeusistuimien vähentäminen on johtamassa Suomessa oikeusturvan heikkenemiseen, niin laadulliseen heikkenemiseen kuin kielellisten oikeuksien heikkenemiseen. Tämä tila lähentelee minusta perusoikeuksien Tämä yhtälö on erittäin — tästä ei voi sanoa edes haastava — tämä tilanne on itseään jalkaan ampuva. Me joudumme väkisin lisäämään näitä resursseja, koska kaikki asiat puuroutuvat tuolla. Me olemme saaneet jo vaikka kuinka monta huomautusta tästä, että asioiden käsittely kestää liian kauan. No, tästä enemmän sitten varsinaisen pääluokan puheenvuorossani. Arvoisa rouva puhemies! Hienoa on ollut se, että on saanut huomata, että monessa asiassa semmoinen pitkäjänteinen uudistamistyö tuo yleensä tuloksia sitten, kun sitä tehdään systemaattisesti ja viedään eteenpäin, mutta oikeuslaitos on sellainen laitos, jonka kohdalla kaikissa mahdollisissa taloudellisissa tilanteissa
Puhuja: Toimi Kankaanniemi
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Tuossa taannoin käytiin keskustelua työn ja työttömän kohtaamisesta. Meillä on siinä todella vakavia ongelmia. On ehkä 260 000 työtöntä ja kymmeniätuhansia avoimia työpaikkoja. Jossakin on järjestelmä pahasti vialla. Miksi ne eivät kohtaa? Helppoja ratkaisuja ei tietysti siihen ole, se on aivan selvää. Työpaikat ovat usein aivan muualla kuin nämä työttömät, ja silloin tarvittaisiin muuttoa, ja muuttoon usein liittyy ihmisillä suuria ongelmia: asuntokysymykset, perheen toisen puolison tilanne, lapset, ja sitten tämä yhteiskunnan rakenteiden johdosta tapahtunut kustannusten raju nousu. Monella paikkakunnalla tuolla etäämmällä, jos panee asuntonsa myyntiin, siitä ei saa juuri minkäänlaista hintaa — hyvä jos saa aina edes yhden tarjouksen. jos sitten sattuu olemaan velkaa, niin siinä on aika tavalla kiinni, ja jos taas sen saa jollakin hinnalla myytyä, niin sitten uudelta paikkakunnalta, jossa niitä työpaikkoja olisi, asunnon hankkimisen hinta joko vuokraamalla tai varsinkin ostamalla tulee kohtuuttoman korkeaksi, siihen ei ole varaa. Velkamäärä nousee valtavan suureksi. Tämä on yksi iso ongelma. Mutta sitten meillä on myös työvoimaan liittyvä iso kysymys tämä nuorten tilanne. Meillä on peruskoulun päättäneistä noin 15 prosenttia niiden osuus, jotka joko eivät hakeudu toisen asteen opintoihin tai keskeyttävät ne. Mitä heidän kanssaan pitäisi tehdä? Sosiaalidemokraatit ovat esittäneet oppivelvollisuusiän nostamista. Se on yksi mahdollisuus. En kuitenkaan näe, että on mahdollista, että näitä nuoria, joilla ehkä se into opiskella ei ole kovin korkea, pantaisiin koulumuotoiseen opiskeluun pakosta. Se on aika rankka malli. Mutta kun he ovat alaikäisiä, alle 18-vuotiaita, siis oppivelvollisuuden päättymisen jälkeen, niin näkisin, että on kyllä mahdollista ajatella niin, että heillä olisi jokin velvoite. Oppivelvollisuus on laissa määrätty velvollisuus, ja taas sitten miehillä aikuisiässä, täysi-ikäisenä, tulee eteen asevelvollisuus. Sekin on pakollinen velvollisuus. Miksi ei 16—17-vuotiaille voitaisi panna opiskeluvelvoitetta, niin että nämä nuoret, jotka jäävät nyt opiskelun ulkopuolelle, otettaisiin tällä tavalla kiinni ja heidän edellytettäisiin opiskelevan? Sen opiskelun pitäisi olla työlähtöistä, hyvin lähellä työelämää, ja siinä ehkä pitäisi antaa opetusta esimerkiksi ihan tavallisen talouden, perheen ja yksilön talousasioihin, yhteiskunnan toimintaan, vähän liikuntaa ja ehkä jotakin kieltä, kielen oppiminen olisi tärkeää, ja mahdollisesti matematiikkaa, tämäntyyppisiä aineita, jotka ovat elämässä välttämättömiä, ja sitten myös työhön tutustumista, työssä olemista. Tämän velvoitteen me voisimme kyllä mielestäni säätää näille alaikäisille, jotka ovat käytännössä lapsia. valitettavasti aika pitkälti heitteillä. Onko meillä varaa pitää 15 prosenttia ikäluokasta näin ulkopuolella tämän yhteiskunnan järjestelmän? Se on iso kysymys, ja toivon, että hallitus ja tuleva hallitus ja eduskunta
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Tämä tarkoittaa tekoja, joilla turvataan ihmisarvoisen elämän edellytykset: riittävä toimeentulo, tarvittavat palvelut ja mahdollisuus kehittää itseään ja parantaa omaa asemaansa yhteiskunnassa. Yhteiskuntaa on rakennettava siten, että jokaisesta lapsesta voi tulla mitä tahansa, siten, että jokaisella ikääntyvällä on turvallinen olo arjessa, siten, että oma tulevaisuus ei ole menetetty, vaikka elämässä tulee vastoinkäymisiä, kuten työttömyyttä tai sairautta. On meidän tehtävämme rakentaa yhteiskunta, joka kantaa jokaista, aivan jokaista. Tämän ajatuksen varaan sosiaalidemokraattinen puolue on rakentanut politiikkansa ja vaihtoehtonsa. Tämä on polkumme myös tulevaisuuteen. Jotta Suomi voi menestyä kansakuntana huomennakin, on yhteiskunnan oltava sellainen, että jokainen voi omien kykyjensä mukaan kouluttautua, työllistyä ja osallistua yhteisen tulevaisuuden rakentamiseen taustasta ja varallisuudesta riippumatta. Arvoisa puhemies! Hallitus on koko kautensa ajan tehnyt politiikkaa, joka on murentanut suomalaisten välistä tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta. Hallitus on toimillaan ja talouspoliittisilla päätöksillään kasvattanut hyvinvointi- ja tuloeroja. Se on ollut avokätinen hyväosaisille ja kova köyhille. Se on leikannut eläkeläisiltä, opiskelijoilta, lapsiperheiltä, työttömiltä ja pienituloisilta palkansaajilta. Se on rajannut joidenkin lasten oikeutta varhaiskasvatukseen ja ajanut nuoremme kaltevalle ja viettävälle tielle koulutukseen kohdistuvilla leikkauksilla. Nyt käsittelyssä oleva ensi vuoden talousarvio ei ole poikkeus. Samalla kun hallitus on yhtäältä leikannut tavallisten ihmisten toimeentulosta ja palveluista, korottanut asiakasmaksuja ja ajanut monen elämän epävarmuuteen ja toivottomuuteen, on se toisaalta jakanut vahvoille ja vauraille lisää avokätisten verohelpotusten kautta. Arvoisa puhemies! Hallituksen linja on epäviisas. Se on tunkkainen tuulahdus menneisyydestä. Leikkausten sijaan nyt tarvitaan rohkeutta ja päätöksiä, jotka vahvistavat ihmisten välistä tasa-arvoa, luovat edellytyksiä kestävälle työllisyyden kasvulle ja jotka tarttuvat riittävällä vakavuudella ihmiskunnan suurimpaan tulevaisuuden haasteeseen, ilmaston lämpenemiseen ja luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen. Nämä ovat asioita, joihin SDP esittää vaihtoehtobudjetissaan konkreettisia tekoja, tässä ja nyt. Meille on tärkeää, että jokaisella on oikeus ihmisarvoiseen elämään, että jokaisesta lapsesta voi tulla mitä tahansa ja että tulevillakin sukupolvilla on maapallo, jolla voi elää. Mikä hallitukselle on tärkeää? Sitä moni suomalainen tänään kysyy, ja aivan syystä.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 murehtimaan tätä liturgiaa, mitä edustaja Marin tässä esitti. Ensinnäkin, mitä tulee veropolitiikkaan, meillä on edelleen raippaverot voimassa, meillä on edelleen solidaarisuusverot voimassa, joilla suurituloiset osallistuvat. Me olemme pienituloisten verotusta merkittävästi keventäneet. Tässäkin talousarvioehdotuksessa on eläketulovähennys, on perusvähennys, on taulukkovähennystä pienituloisille. Kun ihminen työllistyy — kun on tullut 110 000 uutta työllistä — niin sen perheen tilanne paranee tuhannella eurolla. Työttömällä on kymmenen kertaa suurempi riski syrjäytyä kuin työllistyneellä. Minusta kerrankin on Suomessa saatu konkreettisia tuloksia, on pelastettu suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa. Ei politiikka ole koskaan täydellistä,
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Ei tämä ole mitään liturgiaa. Tämä on se todellisuus, missä todella moni suomalainen valitettavasti tällä hetkellä elää. Nämä hallituksen leikkaukset ovat kohdistuneet erittäin kovasti samoihin ihmisryh-miin: Opiskelijoilta on viety lähes satanen toimeentulosta. Eläkeläisten toimeentulosta on nipistetty monella tavalla, korottamalla asiakasmaksuja, vähentämällä toisaalta
Puhuja: Markus Lohi
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 tavallaan unohtui kokonaan, annettiin vain se toinen puoli. On varmasti niin, että meillä on aivan liian paljon ihmisiä, joilla ei mene riittävän hyvin tänä päivänä, mutta jos ajatellaan tilannetta, mistä lähdimme ja mikä oli viime vaalikaudella, niin minusta kun niitä vertaa, niin tällä vaalikaudella ei kyllä kuitenkaan voi sanoa, että tämä politiikka on ollut epäoikeudenmukaista. Jos viime vaalikaudella syntyi 100 000 työtöntä lisää, nyt on syntynyt 115 000 työllistä lisää. Minusta tämä lisää kuitenkin hyvinvointia, ja tutkimustenkaan mukaan,
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 Minusta edustaja Marin ei puhunut mitään liturgiaa vaan ihan oikeata asiaa. Jos mietitään sitä, että tämän hallituksen aikana kaikkia etuisuuksia on viety, 300 miljoonaa euroa poikkeen eläkeläisiltä ja muilta vähävaraisilta ihmisiltä jäädyttämällä jäädyttämällä indeksikorotuksia, ja samanaikaisesti on annettu miljardi euroa verovähennyksiä, niin jos mietitään sitä inhimillistä puolta, että jos olisi päätetty vain 700 miljoonaa tehdä näitä veronkevennyksiä ja olisi annettu se 300 miljoonaa köyhille ja vähävaraisille, niin silloin näitä jäädytyksiä ei olisi tarvinnut tehdä. Kyllä tässä on ollut ihan arvovalintakysymys oikeistolla, että kuinka köyhiä kyykytetään.
Puhuja: Mats Löfström
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-17 Enligt de senaste tillgängliga skatteuppgifterna betalar Åland över 0,62 procent av alla skatter som uppbärs av staten men erhåller enligt nuvarande system endast 0,45 procent tillbaka i form av en klumpsumma. Sedan nuvarande system trädde i kraft år 1995 har den åländska befolkningsmängden procentuellt vuxit dubbelt så snabbt som hela landets. Den snabba befolkningsutvecklingen på Åland är en stark grund för att höja klumpsumman. Finlands EU-medlemskap samt bolagisering av statliga affärsverksamheter är också en grund för att se över avräkningen. Systemet har ändå inte korrigerats, och som en följd av detta är det svårt att få klumpsumman att räcka till för att täcka de offentliga utgifterna. Ärade talman! Därför har vi på Åland redan länge arbetat för att klumpsumman skulle höjas för att motsvara dagens verklighet och så att den täcker kostnaderna för en växande befolkning. Den offentliga ekonomin måste utvecklas i takt med den privata. Åland vill växa, skapa nya företag och vara med och utveckla ekonomin, men för det krävs rättvisa förutsättningar. Om Åland inte skulle ha en hög sysselsättning på över 80 procent och en arbetslöshet på mindre än 4 procent skulle Åland i dag vara i stor ekonomisk kris. Av den anledningen föreslår jag i en budgetmotion undertecknad av svenska riksdagsgruppens alla ledamöter att staten höjer avräkningen, klumpsumman, till Åland från 0,45 procent till 0,48 procent, så att den motsvarar och finansierar självstyrelsen enligt den befolkning Åland har i dag, inte den Åland hade år 1995. För Åland vill fortsätta växa, och därför behövs ett ekonomiskt självstyrelsesystem som också är mer flexibelt och där den ökande befolkning som betalar skatt till staten också betyder ökade återbetalningar till Åland. Arvoisa rouva puhemies! Nykyinen taloudellinen järjestelmä valtion ja Ahvenanmaan itsehallinnon välillä perustuu siihen, että kaikki Ahvenanmaalla maksavat valtionverot valtiolle aivan kuten kaikki muutkin. Ahvenanmaa saa näiden verojen osalta sitten takaisin 0,45 prosenttia valtion kaikista verotuloista. Ongelman ydin on se, että tasoitusprosenttia ei ole tarkistettu sen jälkeen, kun kyseinen järjestelmä tuli voimaan yli 20 vuotta sitten. Ahvenanmaa on hyvä veronmaksaja, sillä työllisyys on hyvä, yli 80 prosenttia, ja työttömyys alle 4 prosenttia. Viimeisimmät saatavissa olevat veroluvut osoittavat, että Ahvenanmaa maksaa yli 0,62 prosenttia valtion välittömistä veroista mutta saa vain 0,45 prosenttia Järjestelmän voimaantulon jälkeen Ahvenanmaan väestömäärä on kasvanut 16 prosentilla, kun taas koko maan väestö on kasvanut 8 prosentilla. On erittäin ilahduttavaa, että koko maan talouden kasvun seurauksena myös könttäsumman osuus kasvaa talousarvioesityksessä. Könttäsumman taso ei kuitenkaan riitä kattamaan muun muassa nopeasta väestönkasvusta aiheutuneita kustannuksia, sillä järjestelmän rakenteesta johtuen Ahvenanmaa saa saman könttäsumman riippumatta maakunnan maksujen suuruudesta tai siitä, onko asukkaita 10 000 tai 100 000. Siksi Ahvenanmaalla on jo pitkään tehty töitä sen eteen, että könttäsumma säädettäisiin vastaamaan nykyistä todellisuutta.
Puhuja: Jukka Kopra
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-17 Vuoden 2008 romahduksen jälkeen meni kuitenkin aivan liian pitkään, että pääsimme taas kärryille mukaan. Hallitus on nyt tehnyt oikeanlaisia toimia, purkanut sääntelyä, helpottanut työllistämistä, parantanut kilpailukykyä eri toimin, alentanut tuloveroa ja niin edelleen. Nämä kaikki ovat toimia, joiden yhteisvaikutuksesta olemme talouskasvussa nyt mukana. Voi sanoa, että hallitus on saanut paljon aikaan. Ei koko kunnia kuulu pelkästään hallitukselle kuitenkaan. Voimme kiittää myös kilpailukykysopimusta ja niitä toimijoita, jotka edistivät sen syntymistä. Suuri kiitos kuuluu myös suomalaisille palkansaajille, suomalaisille yrityksille, työttömille ja myös eläkeläisille, jotka kaikki ovat joutuneet kantamaan kortensa kekoon, ja moni venymään aika lailla. Yhdessä on suosta noustu. On jo ennusteita talouskasvun hidastumisesta. Positiivinen talouskehitys saadaan jatkumaan, mikäli jatkamme tällä hallituksen uudistusten, norminpurun ja kilpailukykyä parantavien toimien tiellä. Pitää lisätä paikallista sopimista. Työllisyysaste pitää saada yli 75 prosentin ja korkeammaksikin. Ihmiset on saatava töihin ja sosiaaliturvajärjestelmää muutettava siten, että työnteko on aina joutenoloa kannattavampaa. Sosiaaliturvan on oltava vastikkeellista.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 verotuet, jotka sisältävät dieselpolttoaineen alemman verokannan pois lukien henkilöautojen käyttövoimaveron, työkoneissa käytetyn kevyen polttoöljyn alemman verokannan ja turpeen alemman verokannan, ovat tukea fossiiliselle energialle verotuen muodossa miljardin 50 miljoonan verran, kun taas uusiutuvan energian tuet, jotka sisältävät TEMin energiatuen, uusiutuvan energian syöttötariffin, sähköisen liikenteen ja biokaasun liikennekäytön, infrastruktuurin edistämisen ja uusiutuvan energian preemiotuen, ovat luokkaa 350 miljoonaa. Elikkä toden totta kolminkertaisesti saavat tukea nämä fossiiliset energiamuodot. Ja sitten toinen, mikä täällä nousi esiin, oli lentovero, jonka edustaja Lohi nosti esiin. Hän suuntasi kysymyksensä vasemmistolle, mutta koska vihreätkin kannattavat lentoveroa ja otin sen myös omassa puheessani esiin, niin haluan siitä sanoa sen, että ei suinkaan Suomi olisi ensimmäinen maa eikä ainoa maa, jos lentoveron ottaisimme käyttöön, niin kuin valtaosa suomalaisista haluaa, että lentolipussa maksettaisiin myös ilmastoperusteisesti. Lentovero on yleisnimi palkkioista ja viranomaismaksuista, joita lentomatkustaja joutuu maksamaan lentolippunsa päälle, ja tällainen on käytössä nykyään yli 30 maassa. Ruotsi on varmasti tutuin, ja se on nimenomaan tällainen ilmastoperusteinen, mutta on joukko muita maita, kuten Australia, Itävalta, Jamaika, Meksiko, Kuuba, Sri Lanka, Thaimaa, Iso-Britannia, missä tällainen lentovero on käytössä. Mutta tietysti olisi tärkeää, että tätä lentoveroa nimenomaan ilmastoperusteisesti kehitettäisiin. Edustaja Lohi oli myös huolissaan, miten käy Lapin matkailun, jos lentovero otetaan käyttöön. Minä olen huolissani, miten käy Lapin matkailun, miten käy Lapin talvien, jollemme ota ilmastonmuutosta tosissaan.
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Lastensuojelun tila on Suomessa edelleen asia, joka herättää huolta, ja eriarvoisuutta lapsiperheissä ovat lisänneet erityisesti viimeaikaiset etuusleikkaukset ja varhaiskasvatuksen heikentäminen. Lastensuojeluilmoitusten määrä kunnissa on ollut kasvussa, ja samalla sosiaalityöntekijöitä ei ole ollut riittävän paljon. Siksi SDP on omassa vaihtoehtobudjetissaan esittänyt lisäresursseja myös lastensuojeluun. Samalla on huomioitava, että vanhushuolto on myös yksi 2020-luvun tärkeimpiä kysymyksiä. Ennustan, että ensi kaudella eduskunta tulee keskustelemaan vanhustenhuollosta ennätyksellisen paljon. Kunnissa on jouduttu säästöpaineiden alla kohtuuttomaan tilanteeseen, ja samalla kun ikäihmisten osuus väestöstä kasvaa, vanhuspalveluissa taistellaan niinkin oleellisista asioista kuin henkilöstön riittävyydestä. Vanhustenhuollossa työskentelevien osaamistasosta on huolehdittava, ja siksi ei ole hyväksyttävää politiikkaa, että vanhuspalvelulain säädöksiä kevennetään. Jos hoitohenkilöstön osaamistason vaatimuksia lasketaan, niin on selvää, että hoidon laatu ja asiakasturvallisuus myöskin heikkenevät. Asiakasmaksukattoja on yhdenmukaistettava ja kohtuullistettava siten, ettei yksikään pienituloinen tai paljon sairastava joudu tinkimään omasta terveydenhoidostaan. Myös vastaanottomaksut terveyskeskuksen lääkärin ja hoitajan vastaanotolla tulisi poistaa. Tutkimusten mukaan valinta lääkkeiden ja ruuan välillä on valitettavasti tällä hetkellä aivan liian monen yli 75-vuotiaan suomalaisen arkea, kyseisessä ikäluokassa hoivaköyhyysaste on nimittäin 26 prosenttia. On myös todettava, että vuonna 2016 lähes 400 000 sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksua päätyi ulosottoon. Liian korkeat asiakasmaksut ovat merkittävä eriarvoistumisen tekijä.
Puhuja: Aino-Kaisa Pekonen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Edustaja Lohi oli täällä aikaisemmin huolissaan vasemmistoliiton kannasta liittyen lentoveroon, mutta haluan Lohelle todeta, että ei tarvitse olla huolissaan. Moni suomalainen on samaa mieltä vasemmistoliiton kanssa lentoverosta ja kannattaa sitä. Pikemminkin voisi kysyä, miksi lentoliikenteen pitäisi olla aliverotettua, niin kuin se nyt on. Jos verrataan lentämistä esimerkiksi autoiluun, niin autoilu on kuitenkin monin paikoin pakollista Suomessa mutta lentäminen hyvin harvoin sitä on. Parasta olisi tietenkin, että lentoliikenteelle säädettäisiin globaalisti vero tai maksu, mutta sitä odotellessa Suomen olisi kuitenkin hyvä valmistella oma mallinsa. Fiksu lentomaksu perustuisi päästöihin, ei pelkkiin kilometreihin, sillä silloin tulisi taloudellinen kannustin kehittää energiatehokkaampia lentokoneita, ympäristöystävällisempiä polttoaineita ja lentää myöskin ilmaston kannalta suotuisammalla korkeudella. Edustaja Mikkonen täällä jo totesikin hyvin, että lentovero ei ole mikään kummajainen vaan käytössä useissa maissa jo tälläkin hetkellä. Ja kyllä, minäkin olisin enemmän huolissani ilmastosta ja Lapin valkeista hangista, jotta niistä vielä tulevaisuudessakin olisi matkailijoille ja meille suomalaisille iloa. iloa. Edustaja Hoskoselle haluan todeta tuosta tuhannen lääkärin ajatuksesta, mistä muun muassa sosiaalidemokraatit ovat puhuneet, ja itsekin sitä kannatan lämpimästi: Se maksaa, mutta mitä maksaa sote-uudistus? Sitä ei tiedä tällä hetkellä kukaan, mitä se tulee suomalaisille maksamaan, mitä asiakkaat joutuvat maksamaan tulevaisuudessa lääkärikäynnistä. Takuulla on halvempaa hoitaa oikea-aikaisesti perusterveydenhuollossa nämä ihmiset, ja se on myöskin inhimillistä ihmisten kannalta. Ihmisten pitää päästä hoitoon jonoista, ja se maksaa, ja siitä meidän pitää olla myöskin valmis maksamaan. Ehkä tässä kysymys onkin siitä, halutaanko hoitaa
Puhuja: Kristiina Salonen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Onpa näköalatonta ja surullista tulevaisuudenkuvaa ja politiikkaa, jos täällä edustaja Hoskonen toteaa, että mitä maksaa, jos meidän sairaat hoidetaan. Hoitamattomuus on kallista. Se, että hoitoon tullaan liian myöhään, on kallista. Se tälle yhteiskunnalle maksaa, ei se, että ihmiset hoidetaan ajoissa. Edustaja Hoskonen laskeskeli, että kymmenen lääkäriä kymmenessä vuodessa on 1,2 miljardia. Totesin puheenvuorossani myöskin, että Kuntaliiton kuntatalouden apulaisjohtaja on laskenut, että teidän sote-uudistuksenne maksaisi kymmenessä vuodessa 10 miljardia euroa, siis kymmenkertaisen määrän. Ja te täällä olette syyttämässä meitä siitä, että olemme ajamassa valtiotalouden perikatoon sillä, että esitämme tuhatta lääkäriä lisää, jotta ihmiset pääsisivät hoitoon. Lyhytnäköistä. Mielelläni minä kuulisin nyt sitten edustaja Hoskoselta, millä näitä säästöjä aiotaan tehdä. Paljastakaa suunnitelmanne. Onko suunnitelmanne se, että ihmisiä ei hoideta, vai onko suunnitelmanne se, että asiakasmaksuja nostetaan lisää ja niin, että sitten vain osalla ihmisistä on varaa itseään hoidattaa? Jossainhan täytyy piillä jonkunnäköinen suunnitelma, jos asiantuntijoiden mukaan kustannukset sote-uudistuksesta ovat näin isot ja samanaikaisesti kuitenkin virallisissa tavoitteissa sote-uudistuksesta pitäisi syntyä säästöjä. No, mitä tulee sitten pienituloisuuteen ja eriarvoistumiseen, niin eläkeläisistä minä olen huolissani. Eläketurvakeskuksen mukaan lähes kolmasosa eläkkeensaajista elää virallisen köyhyysrajan alapuolella. Näistä minimieläkkeen varassa elää yli satatuhatta. Pienet paikkaukset eivät enää auta, ja kun on myöskin nostettu sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuja, heikennetty lääkekorvauksia, Kelan matkakorvauksia, nämä eläkeläiset ovat todella tiukassa tilanteessa. Indeksitarkistukset ovat jääneet tekemättä kansaneläkkeeseen ja takuueläkkeeseen. Sen vuoksi pienituloisten eläkeläisten toimeentuloa on parannettava siten, että kansaneläkkeen ja työeläkkeen yhteensovitusta korotetaan ja myöskin takuueläkettä korotetaan vielä tästä hallituksen korottamastakin. Lisäksi palveluasumisen maksujen perusteita on yhdenmukaistettava selkeiksi, jotta ihmiset tietävät heidän maksunsa perusteet.
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-17 Todellakin, meidän pitää uudistaa. Ei se riitä, mikä sosiaali- ja terveydenhuollossa on pelannut 40 vuotta. Maailma on muuttunut, ja esimerkiksi terveydenhuollon osalta digitekniikka, älyteknologia, kaikki tämä tulee. Sille me emme mahda mitään. Jos me nyt heitämme tämän tuhannen lääkärin esimerkin: Todella 10 000 euroa per kuukausi per lääkäri ovat kustannukset: sotu, palkat ynnä muut korvaukset — aika lähelle menee 10 000:ta euroa per lääkäri per kuukausi. Ja siitä kun laskee tuhat lääkäriä, niin aika lähelle 120:tä miljoonaa pääsee vuodessa. Se ei ratkaise tätä ongelmaa. Meidän on pakko uudistaa terveydenhuoltoa. Se on jakautunut jo nyt niin rankasti kahtia, että meillä on ne, jotka eivät pääse hoitoon, ja ne, joille kaikki taataan. Kyllä tämä kansakunta pitää saattaa hoitojen piiriin, niin että kaikki sinne pääsevät silloin, kun tarvitaan.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 Ikäihmisten hoidon ja hoivan taso ei ainakaan Suomessa ole niin korkealla tasolla kuin edustaja Hoskonen kenties antoi puheenvuorossaan ymmärtää. Kotihoidon tilanne on esimerkiksi monin paikoin katastrofaalinen, ja kotona on ihmisiä, joiden oikea asumispaikka ei ole enää koti. On epäinhimillistä, että tälläkin hetkellä on Suomessa lukuisia muistisairaita, yksin asuvia ihmisiä, jotka eivät muista syödä tai juoda tai jotka eivät tiedä, mitä vessassa tehdään tai miten puhelinta käytetään. Ja kuitenkin he ovat siellä kotona, yksin. Olen samaa mieltä edustaja Salosen kanssa siitä, että ensi kaudella tässä salissa puhutaan ikäihmisten hoidosta ja palveluista paljon, koska olemme semmoisessa taitekohdassa, että näin emme voi jatkaa. Kotihoidon ihannointi on mennyt yhteiskunnassamme aivan liian pitkälle. Me hoemme mantraa, jonka mukaan kaikkien ikäihmisten paras paikka on oma koti, ja se ei pidä enää paikkaansa siinä vaiheessa, kun esimerkiksi muistisairaus on edennyt tiettyyn vaiheeseen. Me tarvitsemme lisää yhteisökoteja, joissa muistisairaat saavat 24 tuntia vuorokaudessa hoitoa ja hoivaa. Mutta me emme tarvitse niitä perinteisiä laitoshoitopaikkoja, joissa on samassa huoneessa neljästä kuuteen ikäihmistä. Me tarvitsemme kodinomaista hoitoa ja hoivaa. Ja sitten vielä — edustaja Hoskonen nyt lähti jo täältä pois — olisin hänelle lähettänyt sellaisia terveisiä, että hänen kannattaisi lukea nyt Savon Sanomista vastaukseni hänen kirjoitukseensa, jossa hän luuli tietävänsä, mitä SDP on sanonut metsähakkuista. Edustaja Hoskonen on kyllä meidän sanomamme ymmärtänyt nyt jollain tavalla väärin. Me olemme sanoneet, että metsähakkuita voi nostaa, kunhan samalla
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa herra puhemies! Niin, me emme halua sellaista laitoshoitoa, että se olisi epäinhimillistä ja siellä olisi lukuisia ihmisiä samassa huoneessa hoidossa, mutta me haluamme kuitenkin niitä laitoshoivapaikkoja. Elikkä pitää olla paikka olemassa, kun ihminen on huonossa kunnossa, ja jos ei se ole se terveyskeskuksen vuodeosasto, niin sille vuodeosastolle pitää löytyä sitten korvike. Sanomme sitten millä nimellä tahansa sitä paikkaa, mutta vuodepaikka on löydyttävä, ja ne leikkaukset, joita on tehty vuosien ja vuosien ajan — koko ajan on vähennetty hoivapaikkoja — ovat kohtuuttomia. Kyllä minä näen, että me emme voi jättää tulevaisuuteen emmekä seuraavalle kaudelle keskustelua vanhustenhoidosta, vaan sen aika on nyt. Sen aika oli jo viime kaudella, kun teimme vanhuslakia. Eli silloin on puhuttu ja nyt puhutaan edelleen, ja minä kyllä kaipaisin ihan oikeasti niitä toimia. toimia. Kun täällä keskustelussa joku mainitsi näin, että työttömyyttä pahempaa on vain sota, niin kyllä minä ajattelisin niin, että sotakin on hirveä asia, ei se tähän asiaan mielestäni kuulu, mutta työttömyyttä pahempi voi olla vain sairaus. Kun ihminen tulee niin kipeäksi, että hän ei saa hoitoa, hän ei saa apua, hän sairastuu, niin silloin kun on voimat poissa ja ihminen on sairaana, niin tilanne on huono. Siihen katsoen näkisin, että kyllä terveydenhuollon pitää vastata siellä perustasolla siihen, kun ihminen on sairas, että hän pääsee heti hoitoon, ja perussuomalaiset ovat esittäneet, että esimerkiksi ikäihmisten kohdalla hoitotakuuta ei tulisi olla ollenkaan, vaan heti kun ihminen on sairas, niin välittömästi kohdataan ikäihminen kuin hän menisi akuuttihoitoon. Eli nopea vastaanotto ja nopeat täsmätoimet, koska päivän parinkin vuodelepo ikäihmiselle aiheuttaa sen, että hän on entistä huonommassa kunnossa. Kannan erittäin suurta huolta tutkimusrahojen riittävyydestä ja haluan kiittää ja nostaa esille suomalaisen tutkimustyön ja sen, miten taidokkaasti meillä tehdään esimerkiksi syöpätutkimusta ja yhä useampi pahalaatuinen ja huonoennusteinen syöpä pystytään parantamaan. Toivon, että me ymmärrämme sen, me näemme sen ja me kohdistamme sinne resursseja. Se ei ole enää toivotonta, kun sairastuu tai saa sen pahan diagnoosin, vaan siitäkin voi toipua, ja me näemme sen merkityksen, että tuemme ja kannustamme tutkijoita, annamme heille kaiken mahdollisen alustan toimia, opiskella, harjoitella, tutkia Suomessa, ja sitä tulee
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 herra puhemies! Ajattelin, että en enää osallistu tähän keskusteluun, mutta en voinut olla osallistumatta, kun kuuntelin edustaja Hoskosen puheenvuoron, jossa hän viittasi sosiaalidemokraattien panostukseen perusterveydenhuoltoon. Me kaikki kannatamme ja tuemme sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta, ja meidän tavoitteenamme on ennen kaikkea ollut se, että ihmiset pääsisivät nykyistä nopeammin ja oikea-aikaisemmin hoitoon ja saisivat sitä hoitoa, mitä he tarvitsisivat. Tähänhän hallitus on nyt ottanut yhdeksi työkalukseen ja vastaukseksi valinnanvapauden, on haettu nimenomaan valinnanvapauden kautta lisää resursseja yksityisiltä palveluntuottajilta. Me sosiaalidemokraatit näemme asian vähän eri tavalla. Me olemme halunneet puuttua asiaan jo heti välittömästi ja halunneet panostaa nimenomaan lääkäri—hoitaja-pariin ja siihen ensivastehoitoon, että ihmiset pääsevät entistä nopeammin ja entistä joustavammin lääkärin tai hoitajan vastaanotolle, jota kautta sitten ihmiset myös tiukemman hoitotakuun myötä saavat sitä tarvittavaa hoitoa, mitä he tarvitsevat. Nyt tämän hallituskauden aikana hallitus on heikentänyt kaikkein vaikeimmassa asemassa olevien ihmisten sosiaaliturvaa ja sitä kautta vaikeuttanut myös terveyspalveluiden piiriin pääsemistä. Tämä on aiheuttanut muun muassa sen, että kun on tehty indeksileikkauksia ja sosiaali- ja terveydenhuollon maksuja on korotettu, niin ihmiset pääsevät entistä vaikeammin lääkäriin niin taloudellisista syistä kuin muutenkin, ja kun he eivät hae apua, niin käytännössä tilanteet ovat voineet tulla entistä vaikeammiksi. Nämä hoitojaksot ovat saattaneet olla pitkiä ja vaikeita, ja tämä on tuonut tietysti inhimillistä vaikeutta, mutta tämä on vaikuttanut myös taloudellisesti siten, että ihmisillä, joilla on ollut taloudellisesti vaikeaa päästä hoitoon, nämä hoidot tulevatkin entistä kalliimmiksi, koska he eivät pääse ajoissa, ja sitä kautta he sitten ovat entistä kalliimpien ja vaativampien hoitojen parissa. Tätä on konkretisoinut hyvin myös se, että meillä on tällä hetkellä sosiaali- ja terveydenhuollon maksuja ulosotossa noin 400 000 kappaletta. Se kertoo osittain tästä, mutta se kertoo myös siitä, että ihmiset ovat eriarvoisessa asemassa sen suhteen, kenellä on mahdollisuutta saada terveydenhoitoa ja kenellä ei, ja useimmiten se käytännössä tarkoittaa, että pienituloinen, sairas
Puhuja: Ritva Elomaa
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Täällä on aivan aiheesta nostettu esille pienituloisten eläkeläisten tilanne tänä päivänä, ja täytyy sanoa, että hallitus ei ole tehnyt heidän eteensä kovinkaan paljon. Tällä hallituskaudella ei ole todella tehty, eikä kovin paljon edelliselläkään. Jos ajatellaan, koska eläkeläisten ahdinko on alkanut, niin taitettu indeksi tuli 1996, ja siitä eteenpäin pikkuhiljaa eläkkeet ovat jääneet tuloihin, palkkatulolaisiin, jälkeen jatkuvasti. Tämän hetken pieneläkeläisellä on tosiaan vaikeuksia maksaa jokapäiväinen arjen meno: ruoka, lääkkeet, pakolliset menot. Se on aivan mahdotonta tällä hetkellä, ja siksi he tarvitsisivat paljon toimenpiteitä, jotta he tästä ahdingosta pääsisivät. Perussuomalaiset ovat esittäneet muun muassa omaishoidon verottomuutta ja lääkkeiden omavastuun poistamista pienituloisilta eläkeläisiltä, ja samoin pitäisi nyt todella kiinnittää huomiota indeksiin ja eläkkeisiin, koska se ostovoima siellä lisääntyisi ja se kaikki raha jäisi kiertämään kuitenkin Suomeen. Sitten muutama sana ilmastonmuutoksesta, joka on todella tärkeää, ja ihmettelen, kun ei siihen paneuduta enemmän. Me olemme EU:ssa ainakin toistaiseksi vielä. Sieltä Brysselistä lähdetään kerran kuukaudessa suurella arsenaalilla — rekoilla, lentokoneilla, yksityisautoilla, junilla — Strasbourgiin.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Jatkan vähän tästä Sipilän hallituksen köyhyyttä lisäävästä politiikasta. Jos vertaa viime vaalikauteen, niin viime vaalikaudella hallitusohjelmaan kirjattiin se, että hallituksen tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja eriarvoisuutta ja terveyseroja. Kun sitten taas katsoo Sipilän hallituksen hallitusohjelmaa, niin siinä köyhyys mainitaan kerran, ja siinäkin ulkopolitiikan yhteydessä. Sipilän hallitus ei ole ottanut köyhyyden vähentämistä tavoitteekseen, eikä se ole sitä myöskään saanut. Päinvastoin, on menty aivan väärään suuntaan. Tässä on hyvin puhuttu edeltävissä puheenvuoroissa ikääntyneiden, eläkeläisten asemasta. Eräs asia, joka on tässä kohtaa syytä ottaa esiin, on se, että lääkekorvauksiin tehdyt leikkaukset, samoin matkakorvauksiin tehdyt leikkaukset, asiakasmaksujen korotukset ovat kaikki heikentäneet eläkeläisten, ikääntyneiden, paljon sairastavien asemaa. Ja miksi nämä kaikki leikkaukset, kansaneläkeindeksin leikkaukset ja nämä edellä mainitut kohdistuvat samoihin ihmisryhmiin? Sen vuoksi, että hallitus nimenomaan jättää tekemättä vaikutusarvioinnit. Jos tehtäisiin vaikutusarviointia, silloin havaittaisiin, että on jo leikattu köyhiltä eläkeläisiltä, on jo leikattu paljon sairastavilta. Mutta tässä on tämmöinen asenneongelma selvästikin hallituksella ollut, että ei oikeastaan välitetä, ja sitä kuvastaa se, että köyhyys puuttuu hallitusohjelmasta. Sitä ei todellakaan ole pidetty hallituksessa korkeana prioriteettina, että köyhyyttä vähennettäisiin, eikä siinä sitten onnistutakaan. Toinen, minkä haluaisin ottaa tässä esille, on se, että alueellinen eriarvoisuus on varmasti Suomessa kasvanut. Kuten toin edellä jo esille, kaupungeissa köyhyyttä on lisännyt se, että asumistukea on heikennetty, kun taas haja-asutusalueilla ihmisten asema on todellakin vaikeutunut sen vuoksi, että lääke- ja matkakorvauksia on leikattu, ja se iskee nimenomaan sellaisiin paljon sairastaviin köyhiin, pienituloisiin ihmisiin, jotka asuvat kaukana kasvukeskusten ja kaupunkien keskusten ulkopuolella. vihreät olemme ehdottaneet vaihtoehtobudjetissamme, että palvelu-, matka- ja lääkemaksut yhdistettäisiin yhdeksi maksukatoksi. Tämä auttaisi kaikkein pienituloisimpia sen vuoksi, että alkuvuodesta maksukatto tulisi nopeammin vastaan, ja tämän jälkeen nämä erilaiset palvelut, joita paljon sairastavat joutuvat käyttämään, olisivat maksuttomia. Me sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenet olemme odottaneet kuin kuuta nousevaa sitä, että hallitus toisi vihdoin asiakasmaksulain eduskunnan käsittelyyn.
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-17 nimenomaan tästä. Kun otetaan huomioon, että hallitus on vähentänyt kuntien valtionosuuksia ja sitten tiukentanut verotulojen saantia, tulot ovat pienentyneet ja kunnat ovat lähteneet hakemaan säästöjä myös vanhusten hoivapalveluista ja nimenomaan kotihoidosta. Tällä hetkellä, kun katsoo sitä tilannetta, siellä hoitajat ovat niin tiukassa työrytmissä, että he eivät kerkeä paljon vanhukselle antamaan sitä hoivaa, ainoastaan jakavat lääkkeet lyhyen periaatteen ohjelmalla tekevät tehtävät siellä paikan päällä. Kun näillä vanhuksilla on hoitosuunnitelmat, mitenkä siellä pitäisi toimia, niin nämä eivät vastaa niitä hoitosuunnitelmia alkuunsakaan. Sen takia olisi erittäin tärkeätä, että hallitukselta olisi löytynyt panostuksia myös tähän vanhusten hoivatyöhön ja siihen, että kotipalvelu
Puhuja: Eva Biaudet
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies, ärade talman! Edustaja Hoskonen edustaa ehkä tällaista porttiteoriaa. Hänen säästönsä terveydenhuoltomenoista perustuvat siihen, että yritetään tehdä vaikeaksi ja monimutkaiseksi terveydenhuoltoon pääsy. Minä kyllä kannatan enemmän sosiaalidemokraattien piirissä esitettyä ajatusta, että mahdollisimman varhain päästään terveydenhoitajalle tai lääkäriin, jotta voitaisiin estää, että tulee vielä sairaammaksi tai kroonistuu tai jotain muuta. Meillä on maahanmuuttopolitiikassa vähän samanlainen politiikka kuin terveydenhuollossa, että yritetään pelotella ihmisiä pois ja luullaan, että se jotenkin ratkaisee ongelmat. Mielenterveys on ehkä kuitenkin kaikkein eniten joutunut sote-uudistuksessa varjoon. Me tarvitsemme nyt kansallisen pitkän ajan ohjelman, jossa nimenomaan tehdään ja otetaan välittömiä panostuksia myöskin tähän varhaiseen puuttumiseen ja riittävä määrä psykiatrisia sairaanhoitajia myöskin terveyskeskukseen, siihen ensimmäiseen kosketukseen. Myös tietenkin oppilashuollossa on tarpeen turvata se, että sielläkin on riittävästi asiantuntijoita tukemassa nuorten kehitystä, niin että että ongelmat eivät pahene. Mielenterveysongelmathan ovat sellaisia, että varmaan jokainen jossain kohtaa elämässään tarvitsee jonkin näköistä tukea. Siinä mielessä ehkä tällainen vahva jako mielenterveysongelmaisiin ja ei-mielenterveysongelmaisiin on tosi jyrkkä.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-17 puhemies! Haluan vielä tuoda näkemystä ja ajatusta ikäihmisten tuleviin palvelutarpeisiin ja yleensäkin elämään, koska kyse ei ole vain palveluista vaan siitä, että jokaisella on oikeus hyvään ikääntymiseen ja hyvään vanhuuteen. Tämän seurauksena sosiaalidemokraatit viime hallituskaudella vastasivat vanhuspalvelulain valmistelusta eduskuntaan, ja täällä eduskunnassa se myös hyväksyttiin, ja tavoitteena oli nimenomaan nähdä vähän laajemmalti ja pitempikantoisesti ikäihmisten elämisen tarpeet ja palveluiden tarpeet. ja palveluiden tarpeet. Siinä yhtenä teemana oli osallisuus ja yhteisöllisyys ja toimintakyky, ja sitä kautta sitten tuotaisiin ikäihmisen elämänkokonaisuus paremmin meille kaikille nähtäväksi, niin että osaisimme sitten myös kehittää palveluita ja ympäristöä sen mukaisesti, että ikäihmisillä olisi entistä kauemmin mahdollisuus asua kotona. Mutta kuten täällä on tänään todettu, tästä kotona asumisesta on tullut semmoinen ajatus, että joka ainut ikäihminen ja vanhus haluaa asua kotona. Totta kai ensisijaisesti niin, mutta meillä on nyt entistä enemmän tullut tietoisuuteen se, että meillä on suuri joukko ihmisiä, jotka eivät halua asua kotona ja jotka eivät pystyisi asumaan kotona, joidenka paikka ei ole siellä enää. Meidän suuri haaste on se, että meidän on saatava rakennettua yhteisöllisiä taloyhteisöjä ja yhteisökoteja, ryhmäkoteja, kaavoituksellisesti sellaista ympäristöä, että ihmiset voivat esteettömästi liikkua ja sitä kautta osallistua ja tuoda itselleen päivittäiseen arkeen hyvinvointia. Meidän tulee kehittää myös omaishoitoa tässä rinnalla. Nyt valitettavasti suuntaus on se, että omaishoitoa kyllä kehitetään mutta omaishoitajien juridinen asema on tällä hetkellä edelleen se, että he ovat laittomassa tilassa. Jos he tekevät omaishoitosopimuksen, niin käytännössä heidät on sidottu kotiin huolehtimaan läheisestään, mutta kunnilla ei ole juridista vastuuta tukea omaishoitajaa ja omaishoitoperhettä näissä tilanteissa, minkä takia omaishoitajien ensisijainen, voisiko sanoa, tavoite on omaishoitajien juridisen aseman vahvistaminen, jotta he voivat osaltaan olla tukemassa ikäihmisen asumista kotona.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa herra puhemies! Kaksi kiitosta hallitukselle. Viime hallituskaudellahan poistettiin pääsykokeet ammatilliseen koulutukseen pyrkiviltä opiskelijoilta, ja sehän osoittautui todella huonoksi päätökseksi, ja on erittäin hyvä asia, että opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen on päättänyt antaa asetuksia palauttaa pääsykokeet ammattiopiskelijoille. Eli lähihoitaja- ja turvallisuusala muun muassa ovat niitä aloja, joihin pääsykokeet tulevat takaisin. Tämä on erittäin tärkeää, koska tällä tavalla juuri pystymme parantamaan potilasturvallisuutta myös siellä ja alalle saadaan sellaisia tekijöitä ja osaajia, jotka oikeasti sinne haluavat ja jotka sinne soveltuvat. Sen sijaan meillä on edelleen kehitettävää SORA-lainsäädännössä — toivoisin, että ministeri kiinnittäisi huomiota siihen ja tekisi asialle vielä paljon — jonka perusteella voidaan sitten opiskeluoikeus keskeyttää, jos käy niin, että havaitaan, että opiskelijalla on vaikkapa huumeiden, lääkkeiden tai päihteiden väärinkäyttöä. Niihin tilanteisiin pitäisi pystyä puuttumaan puuttumaan sitten reippaasti, että mitään vakavuuksia siellä ei sitten tapahtuisi harjoittelussa eikä niin poispäin. Mutta tämä on kiitoksen arvoinen asia. Tammikuussa on ainakin lehdistössä olleitten tietojen mukaan mahdollisesti jo tulossa voimaan tämä ministerin asetus. Toinen asia, josta haluan mainita, on saattohoito. Mehän saimme tälle vuodelle lisäresursseja, ja olisikin kiva kuulla nyt, nyt, mitenkä täällä Suomessa on kehitetty saattohoitoa, kun sinne se miljoona annettiin. Perussuomalaisethan ovat tehneet lakialoitteen siitä, että tarvitsemme saattohoitolain. Siis olemme esittäneet saattohoitolakia, ja siitä on aloite, ja toivoisin kyllä, että eduskunta ja hallitus, niin tämä kuin myös tuleva, olisivat korvat auki ja olisi inhimillisyyttä ja ymmärrystä sen eteen, että mikäli me emme saa terveydenhuoltoa kuntoon ja palveluja sujuviksi ja siinäkään vaiheessa, kun tarvitaan saattohoitoa, hoivapaikkaa ei ole, niin onhan se sitten lainsäädännöllä mahdollistettava. Ja pidän erittäin tärkeänä, että kuulisimme ihmisten ääniä ja saisimme saattohoitoasian myös Suomessa kuntoon.
Puhuja: Outi Alanko-Kahiluoto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa puhemies! Aina työssäkäyntikään ei nosta ihmistä köyhyydestä. On valitettavaa, että Suomessa niiden ihmisten määrä, jotka työssä käymisestään huolimatta joutuvat elämään köyhyydessä, on kasvamassa. Tämä koskee erityisesti siis ihmisiä, jotka ovat epätyypillisessä työsuhteessa, itsensä työllistäjiä, pätkätyöntekijöitä, vuokratyöntekijöitä ja muita epäsäännöllistä työtä tekeviä ihmisiä. Meidän pitäisi keskustella enemmän myös siitä, että eläkeläisköyhyys tulee Suomessa kasvamaan sen vuoksi, että yhä useampi ihminen elättää itsensä epätyypillisessä työsuhteessa, kun erilaiset pätkä‑ ja osa-aikatyöt yleistyvät eikä alustatalouden kautta tehdyssä työssä välttämättä kerry minkäänlaista sosiaaliturvaa. Tämän vuoksi pidän erittäin harmillisena ja valitettavana sitä, että vaikka hallitus lupasi tuoda eduskunnalle lakiesityksen yhdistelmäturvasta, joka olisi parantanut näiden väliinputoajien asemaa, niin tämä lakiesitys ilmeisesti nyt sitten kaatui tämän viimeisen vuoden aikana eikä se ole etenemässä. Tätä pidän yhtenä erittäin valitettavana asiana. Toinen tämmöinen työssä käyvien joukko, joka helposti jää köyhyyteen, on yksinhuoltajaperheet elikkä ne perheet, joissa on vain yksi perhettä elättävä huoltaja. Näissä lapsiperheissä on erittäin korkea köyhyysriski. Itse olen ollut murheissani muun muassa näistä leikkauksista, joita hallitus on suunnannut lapsiperheitä kohtaan. Esimerkiksi sitä, että erityisesti työttömien perheiden lapsilta vietiin oikeus pysyvään hoitopaikkaan, pysyvään päiväkotiryhmään ja pysyviin kavereihin, pidin aika moraalittomana politiikkana hallitukselta.
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-17 Arvoisa herra puhemies! En ehkä vielä olisi niin pessimistinen sen suhteen, että ihan lopullinen päätös olisi tehty siitä, että kaikenlainen köyhyys tulee lisääntymään. Veikkaisinpa, että seuraavan hallituksen ihan keskeisimpiä asioita on tämän perusturvan tason määrittely, mikä on se taso, jolla selvitään ja millä alueilla ympäri Suomea. Suomea. Perustulokokeilu on tuonut paljon hyvää näkemystä tähän ja paljastaa sen puutteita, mihin pitää löytää vastauksia. Sosiaaliturvan kokonaisuudistus tulee varmasti olemaan sellainen keskeinen vaaliteemakin, että millä ehdoilla sitä viedään eteenpäin. Mutta en nyt ehkä pelottelisi kaikkia eläkkeelle jääviä, että heidän elämänsä tulee vajoamaan syvään köyhyyteen. Kyllä tässä vielä on mahdollisuuksia tähänkin asiaan puuttua.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-18 erillisvalintoja, joissa hakijoita voitaisiin hyväksyä opiskelijoiksi esimerkiksi hakemusten saapumisjärjestyksessä, mikäli heidän osaamisensa vain ylittää tietyn minimitason, jota ei toki ole laissa erikseen määritelty. Perussuomalaisten mielestä sen sijaan tulisi aina pyrkiä valitsemaan soveltuvimmat hakijat tietyn hakemusten lähettämistä rajoittavan ajan jälkeen. Muutoin tilanteesta voisi tulla ongelmallinen hakijoiden yhdenvertaisuuden kannalta, ja tämä huoli nousi esille myös asiantuntijakuulemisissa. Asiaan tuleekin puuttua jatkossa, jotta hakijoiden yhdenvertaisuus toteutuu. Teimme asiasta ensimmäisessä käsittelyssä pykälämuutosehdotuksen, mutta se valitettavasti kaatui äänestyksessä, joten, arvoisa puhemies, teen nyt tähän aiheeseen liittyvän lausumaehdotuksen, joka sisältyy myös vastalauseeseemme. Se kuuluu seuraavasti: ”Eduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy toimiin korkeakoulujen kansallista erillisvalintaa koskevien säännösten tarkistamiseksi siten, että yhdenvertaisuus toteutuu valinnoissa.”