samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Rami Lehto
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-18 Näen, että hallituksen esitys sisältää voimassa olevaan lakiin verrattuna uuden ongelman. Kun muutettua irtisanomisperustetta aletaan yrityksissä soveltaa, säädökset eivät anna riittävästi tulkintalinjaa, vaan se on haettava tuomioistuimista. Tämä vie aikaa useita vuosia ja johtaa suuriin oikeudenkäyntikuluihin. Tämä rasittaa pitkään sekä työnantajia että työntekijöitä. Lisäksi katson, että tällainen kehitys vaikuttaa työllisyyteen kielteisesti, sillä oikeudenkäyntiprosessien pelossa ei välttämättä uskalleta rekrytoida uutta työvoimaa. Epätarkka lainsäädäntö siirtää myös lainsäädäntövaltaa tietoisesti eduskunnalta tuomioistuimille, mikä ei ole mielestämme hyväksyttävää. Me perussuomalaiset epäilemme myös irtisanomissuojan heikentämisen työllisyysvaikutuksia. Hallituksen esityksessäkin todetaan, ettei voimassa olevan tutkimustiedon perusteella voida luotettavasti arvioida irtisanomissuojan heikentämisen työllisyysvaikutuksia. Siksi nähdään, että hallituksen tulee ryhtyä välittömästi toimenpiteisiin, joilla parannetaan pienien yrityksien työllistämismahdollisuuksia ilman irtisanomissuojan heikennyksiä, esimerkiksi perussuomalaisten vaihtoehtobudjetissa olevalla kannustavalla yritysveromallin käyttöönotolla. Edellä olevan perusteella kannatan edustaja Mäkisalo-Ropposen tekemää hylkäysehdotusta, jollainen samanlainen meillä oli perussuomalaisten vastalauseessa 2. Samalla teen vastalauseen 2 mukaisen lausumaehdotuksen, joka kuuluu seuraavanlaisesti: ”Eduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy toimenpiteisiin, joilla parannetaan pienien yrityksien työllistämisedellytyksiä irtisanomissuojaa heikentämättä. Ja samalla kun uudistuksia tehdään, niin hallitus varmistaa, etteivät hallituksen esitykset johda siihen, että pienet työnantajat ja niiden työntekijät joutuvat usean vuoden mittaiseen epävarmaan tilaan sen johdosta, että lakien epämääräisiin säädöksiin joudutaan hakemaan
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-12-18 esittämämme kannustavan yritysveromallin. Lakiuudistusten on myös oltava sellaisia, ettei niistä johtuva oikeustila ole tulkinnallinen ja epävarmuutta aiheuttava, kuten tässä nyt valitettavasti saattaa käydä. Sen näemme jatkossa, mitä käytännössä oikeuskäytäntö osoittaa. Tässä siis tuli
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 Ehkä vielä kaikkein surullisinta on, että hallitus itsekin on sitä mieltä, että tällä ei ole työllisyysvaikutuksia. Sen jälkeen seuraa kysymys, että miksi tällaista tehdään. No, viesti tuli jostakin muualta, missä tällaista lakia halutaan, koska se tuntuisi kivalta, että voitaisiin irtisanoa ja sitten ehkä ottaa uusia työntekijöitä. Ensin puhuttiin pienistä yrityksistä, sitten raja oli alta 20 henkilöä. Sen jälkeen se muuttui alta kymmenen hengen yrityksiin. Nyt lakiesitykseen on kirjoitettu, että pienten yritysten koko pitää huomioida oikeuskäytännössä. Näin on tehty, kuulkaa, kymmenet vuodet. Aikaisemminkin on siinä kohtaa, kun on tullut kiistanalaisia tilanteita, huomioitu erilaiset yrityksien tilanteet näissä oikeustapauksissa,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 Valiokunnassa oli vahva kannatus sille, että näin voitaisiin tehdä, mutta myös kysymyksiä jäi. Kysyn teiltä, että kun ihminen niin sanotusti omasta syystään joutuu irtisanotuksi, onko erityyppisillä irtisanomisilla — koeajalla, varsinaisessa vakituisessa työsuhteessa tai esimerkiksi sellaisessa tilanteessa, jossa hän itse lähtee — samanlainen moitittavuus. Tässä tapauksessa hallitus on ratkaissut tämän moitittavuuden niin, että kaikkein moitittavinta karenssiajan pituuden näkökulmasta on näistä kolmesta esimerkistä tilanne, jossa henkilö lähtee itse, sillä heidän karenssiaikansa irtisanoutumisen jälkeen on jatkossakin 90 päivää. Asia kävi ilmi valiokunnassa, ja meillä oli kyllä tahtotilaa siihen, että tuo aika olisi karenssien osalta lyhentynyt kaikilla 60 päivään, mutta koska tämä 60 päivän karenssiajan vaikutus oli 6,8 miljoonaa euroa, niin valitettavasti paljon isompaan summaan hallituksella ei ollut varaa. Tästä syystä nyt karenssien ajat vaihtelevat siitä syystä riippuen, miksi ihminen on irtisanoutunut tai irtisanottu. Tämä ei ole nykyisen tilanteen mukaista. Arvoisa puhemies! Sitten henkilökohtaisesti totean, että kun budjettivaikutuksia arvioidaan, niin tietenkin arvioidaan myös sitä, onko tämä 6,8 miljoonaa vaikutukseltaan totta vai epätotta. Tältä osin hallitus ei pysty perustelemaan työllisyyden paranemisella näitä vaikutuksia mutta ei myöskään työllisyyden heikkenemisellä, joten nyt ei tiedetä kumpaan suuntaan tämä lakiehdotus tätä tätä tavoitetta ohjaa. Tämä esityshän irtisanomissuojan heikkenemisestä tehtiin juuri siksi, että nimenomaan haluttiin pitää huolta siitä, että henkilöt voisivat tulla tulla paremman työllisyyden piiriin, mitä ei tule nyt tapahtumaan. Sellaisia asiantuntijalausuntoja ei ole, että tämä parantaisi millään tavalla työllisyyttä. Irtisanomissuojan heikentäminen kaikkien suomalaisten osalta varsinkin tilanteessa, jossa oikeus loppuviimeksi ratkaisee vuosien rumban jälkeen, miten tätä ristiriitaista pykälää tulkitaan, tulkitaan, ei ole hyvä ja kannatettava tavoite, ja sen tavoite työllisyysvaikutusten parantamisesta ei tule sekään pitämään. Siksi tämä esitys pitäisi hylätä ja jättää irtisanomissuojaa heikentämättä.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 puhemies! Kuten edustaja Kiuru tässä sanoi, niin tämä lakiesityshän johtaa siihen, että irtisanottujen ja itse itsensä irtisanovien karenssiajat eriytyvät nyt toisistaan. Se on kyllä kovin kummallinen asia, niin kuin edustaja Kiuru tuossa äsken sanoi. sanoi. Sen takia työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa vastalauseessamme esitimme sitä, että kaikkien karenssit lyhenevät 60 vuorokauteen, koska se olisi semmoinen yhdenvertainen tapa edetä tässä asiassa. Kaiken kaikkiaan näihin työttömyysturvan karensseihinhan liittyy niin paljon monia ongelmia, että ne pitäisi miettiä ihan uudelleen perinpohjaisesti. Tämmöinen monimutkainen ja osin harkinnanvaraisuuteen perustuva sanktiojärjestelmä lisää nimittäin toimeentuloasiakkuuksia, vaikeuttaa ennakointia ja myöskin vähentää luottamusta viranomaisiin. Karenssijärjestelmän tavoitteenahan on ohjata ihmisiä työllistymään, mutta kyllä käytännössä taitaa käydä niin, että monelle vaikutus on pikemminkin päinvastainen.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 Näinhän ei irtisanomissuojaa koskevassa lainsäädännössä alun perin ollut, mutta koska sitten hallituksen piirissä tämä poliittinen sopimus tehtiin tältä osin tätä esitystä tarjoiltiin ikään kuin parempana esityksenä, niin sehän johtaa nyt siihen, että käytännössä karenssiajan lyheneminen eroaa sen mukaan, minkä vuoksi ihminen on irtisanottu tai onko hän itse lähtenyt, ja se on minusta kyllä aika erikoinen tilanne. Joten jos karenssiajan lyhentämisellä irtisanomissuojan heikentämistä perusteltaisiin, se pitäisi tehdä tietenkin niin, että karenssiaika sitten lyhenee kaikilta. Mutta tähän budjettivaikutukseen hallitus ei ollut varautunut, joten siltä osin ehdotusta ei korjata. Annoimme myös tämänsisältöisen lausunnon valiokunnasta, ja se sisältää useita eriäviä näkökulmia. Mitä tulee tähän itse esitykseen irtisanomissuojan heikentämisestä, ongelma tulee olemaan jatkossa sen taloudelliset vaikutukset, koska karenssia pukkaa. Tuleeko sitä karenssia siksi, että työllisyysvaikutuksia ei synny vaan lisää ihmisiä jää työttömäksi, jolloin budjettivaikutukset myös karenssiajan osalta etuusmenoissa kasvavat, vai käykö päinvastoin — sitä ei osaa kukaan tässä vaiheessa sanoa. Siksi koen, että kun ei osata kuitenkaan tarkkaan edes sellaisella tarkkuudella kertoa, ketkä kaikki ovat tämän piirissä vai ovatko kaikki, niin silloin olemme vaikeassa tilanteessa. Nyt näyttäisi siltä, että tuo pykälä tulee tulkituksi niin, että se sisältää tosiasiassa kaikkien suomalaisten irtisanomissuojaan heikennystä. Miten se tullaan toteuttamaan, sen ratkaisevat tuomioistuimet seuraavina vuosina. Siltä osin on surullista, että tämä tehtiin työllisyysvaikutusten nimissä, mutta valiokunnan käsittelyn kuluessa sellaista suoraviivaista asiantuntijatietoa ei ole vieläkään käytettävissä, eikä hallituskaan sitä omassa esityksessään eikä sen perusteluissa eikä myöskään valiokunnalle annetussa lausunnossa TEMiltä pysty
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 Arvoisa rouva puhemies! Viime viikolla on todellakin äänestetty pykälämuutosesityksistä, jotka liittyvät tähän niin sanottuun rajoituslakiin, jotka liittyvät tähän niin sanottuun rajoituslakiin, jota ei tarvittaisi, jollei tämä sote olisi näin sotkuinen versio, että kunnilla olisi riski ja huoli siitä, mitenkä näitä palveluita tulevaisuudessa kuntalaisille tuotetaan. Mutta tähän on jäänyt yksi tämmöinen iso epäilyttävä kohta, minkä takia on ollut pakko ja välttämätöntä tehdä tämmöinen lausumaesitys, ja luen tämän ensin: ”Eduskunta edellyttää, että hallitus selkeyttää kuntien ja kuntayhtymien eräiden oikeustoimien väliaikaisesta rajoittamisesta sosiaali- ja terveydenhuollossa annetun lain 6 §:ssä tarkoitetun mitättömyysseuraamuksen suhdetta kiinteistöleasingsopimuksiin. Tarvittaessa hallituksen on ryhdyttävä toimenpiteisiin varmistaakseen, ettei laista aiheudu sellaista kiinteistöleasingsopimuksiin kohdistuvaa mitättömyysriskiä, joka ei ollut lain tarkoituksena.” Elikkä tarina: kun kiinteistöleasingsopimuksia voidaan tehdä useamman eri rahoittajan kanssa, voi olla tilanne, että nämä eivät edes tiedä, että kokonaisuudessaan tämä ylittää 5 miljoonan euron rajan, jonka jälkeen, jos nämä kriteerit toteutuvat, rahoittajat ilman, että heillä on ollut edes tietoa, joutuvat ehkä mitätöidyn sopimuksen uhreiksi, jonka jälkeen he menettävät rahoittamansa osuuden. Tästä syystä hallituksen olisi ollut hyvä myöskin tämä kohta aikaisemmin tarkastella, ja tästä syystä tämä esitys huomenna sitten äänestetään, ja toivotaan, että edes tällä kohtaa ainakin minulle vähän tutumman Kuntarahoituksen osalta voidaan tämä pelko ja riski sitten poistaa.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 että tiukemmin pitäisi rajoittaa näitä mahdollisia ulkoistuksia varsinkin sote-uudistuksen aattona. Tältä osin voi ajatella, että on järkevää käydä eduskunnan salissa sitä keskustelua, millä tavalla jatkossa nykyiset palveluiden järjestäjät eli kunnat voisivat tosiasiassa ulkoistaa palveluitaan eri kunnan tai kuntayhtymän sote-palveluista. Tältä osin rajoituksen tiukennus on oikean suuntainen tie, mutta itse katson, että pidemmällekin olisi pitänyt mennä. Tuo mainittu hallituksen asettama raja vieläkin mahdollistaa sen, että kovin isonkin toiminta-alueen voi ulkoistaa. Se voi olla esimerkiksi päivystys, operatiivinen toiminta tai jopa joku medisiininen toiminta, kuten esimerkiksi sisätaudit, ja on aika iso kysymys, pitäisikö rajoittaa. Edustaja Paatero esitti myös kysymyksen Kuntarahoituksen näkökulmasta, ja käsittelimme sitä aivan tämän rajoituslain päättämisen loppumetreillä. Siltä osin asia on tiedossa, mutta saamamme selvityksen mukaan ministeriöstä tähän asiaan nyt tällä kertaa ei puututa. Henkilökohtaisesti ajattelen, että olisi hyvä, että eduskuntasalissa varmistettaisiin ainakin lausuman muodossa, ettei tämä asia unohdu jatkossa. On erittäin tärkeätä käydä tämä Kuntarahoituksen esittämä huoli tosiasiassa myöskin sitten vielä jatkossa valmistelutyössä läpi, eikä minusta se riitä, että todetaan, että tässä halutaan pitää nimenomaan maakunnan rahoituksellisesta asemasta kiinni ja sen takia
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-18 ei-omistavan perheenjäsenen oikeutta ansiopäivärahaan ja näin vähentää työllistymiseen ja työttömäksi jäämiseen liittyviä taloudellisia riskejä perheyrityksessä työskenneltäessä. Tässä ehdotetaan, että yrityksessä työskentelevän niin sanotun ei-omistavan perheenjäsenen asema työttömyysturvajärjestelmässä muutettaisiin palkansaajaksi tietyin reunaehdoin. Tämä on erittäin tervetullut muutos. Yrittäjän ei-omistavalla perheenjäsenellä tarkoitetaan henkilöä, jolla ei ole itsellään omistusosuutta, äänivaltaa tai muuta määräysvaltaa perheen yrityksessä. Kannatan esityksen tavoitteita ja pidän ehdotettuja muutoksia erittäin hyvinä ja tervetulleina. Muutoksen jälkeen yrittäjän ei-omistavalle perheenjäsenelle syntyy oikeus perus- tai ansiopäivärahaan palkansaajaa koskevien työvoimapoliittisten edellytysten perusteella. Tämä muutos voi kuulostaa pieneltä, mutta kyseessä on periaatteellisesti suuri muutos,
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-18 Arvoisa puhemies! Tätä esitystä laajasti kannatetaan, ja myös sosiaali‑ ja terveysvaliokunnassa keskustelu oli hyvin myhäilevää ja hyväntahtoista siinä, että kysymyksessä on merkittävä parannus ei-omistavien asemaan, kun puoliso tai läheinen on omistavassa asemassa yrittäjänä. Tältä osin työttömyysturvaan kohdistuva parannus on selkeästi tarpeen. Mitä tulee tämän lain yksityiskohtiin hyvin nopean kuulemisen lienee vielä syytä myöhemmin palata joihinkin näkökulmiin lain sisällössä, mutta on tärkeätä todeta, että on hyvä, että saadaan nyt uudistus liikkeelle tavalla, jolla tätä asemaa tullaan selkeyttämään niin, että ihminen ei tipu missään oloissa työttömyysturvan ulkopuolelle tällaisessa tapauksessa, jossa on kuitenkin ei-omistava henkilö kyseessä. Näin ollen olen iloinen todetessani, että olemme aika pitkällä, kun olemme täällä isossa salissa ja kellokaan ei ole vielä kuin kohta viisitoista yli kaksi, eli tänä yönä tehdään monella tavalla historiaa. Siinä missä keskustelimme pitkästi indeksijäädytyksistä ja monenlaisista muista, ikävistäkin säästöistä ja muun muassa irtisanomissuojan
Puhuja: Eerikki Viljanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-18 Me kaikki varmaan haluamme tehdä parhaamme ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja toimia hiilensidonnan edistämiseksi, hiilinielujen syntymiseksi ja niitten vahvistamiseksi. Tämä muutosesitys on sekä byrokratian karsimista että erittäin tehokkaan hiilensidonnan edistämistä, pienellä mutta erittäin oikeaan suuntaan vievällä tavalla. Tämä lakimuutos muuttaa kestävän metsätalouden rahoituslakia elikkä Kemera-lakia niin, että byrokratia vähenee ja asioiden käsittely sujuvoituu, ja toivottavasti tämä sujuvoituminen omalta osaltaan edesauttaa Kemera-tukien hakemista ja Kemera-avusteisten töiden tekemistä, etenkin nuorissa metsissä, joiden kasvukunnosta huolehtimiseen ja optimaaliseen kasvukuntoon hoitamiseen näitä tukia on mahdollista hakea. Arvoisa puhemies! Tämä on Arvoisa puhemies! Tämä on todella tervetullut byrokratian karsiminen ja asioiden sujuvoittaminen ja saa aikaan sen, että jo pääsääntöisesti erittäin hyvin hoidettujen metsiemme loputkin hoitorästit voivat tulla hoidettua. Toivottavasti tämä muutos osaltaan edesauttaa tämän tavoitteen saavuttamista. Optimaalisen kasvukunnon saavuttaminen on erittäin tärkeä
Puhuja: Maria Guzenina
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-16 Arvoisa puhemies! Haluan tähän samaan keskusteluun nostaa esille lasten ja nuorten lisääntyneen huumeidenkäytön. Osallistuin aivan äskettäin vanhempainiltaan, jossa olivat peräti viiden eri koulun vanhemmat läsnä, ja vanhempainillan aiheena oli nimenomaan nuorten päihteidenkäyttö. Siellä oli paikalla puhumassa poliisi, päihdetyöntekijöitä, lastensuojelun ammattilaisia ja vanhemmat itse. Se valtava huoli, mikä vanhemmilla tänä päivänä on, liittyy nimenomaan siihen, että yhä nuoremmat lapset — puhun lapsista, 11—12-vuotiaista lapsista — sekä teinit pääsevät käsiksi huumeisiin entistä helpommin ja se kynnys huumeidenkäytön aloittamiseen on madaltunut huomattavasti. Tämä näkyy esimerkiksi omassa kotikaupungissani Espoossa niin, että siinä vaiheessa sitten kun on ajokortti ja pääsee ajamaan, rattijuopumusten joukossa jo peräti puolet — puolet — tuomioista liittyy nimenomaan ei alkoholin käyttöön
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-16 rouva puhemies! Tässä on kyse siis uusista psykoaktiivisista aineista eli niin sanotuista muuntohuumeista. Uusia psykoaktiivisia aineita on satoja. Vuonna 2014 niitä oli yli 400, ja uusia aineita tulee koko ajan lisää. Itse asiassa tämä ongelma kilpistyy kyllä aika vahvasti yhteen maahan maailmassa, ja se maa on Kiina, joka ei ole näitä kyseisiä aineita kieltänyt ja missä ne ovat laillisia, ja sitä kautta itse asiassa tämä bisnes pyörii maailmassa hyvin vahvasti. Tässä olisi paikka, missä pitäisi itse asiassa saada painetta Kiinan suuntaan, että he myös kieltäisivät muuntohuumeiden valmistuksen, välityksen ja niiden aineosien myynnin. Sieltä nämä ongelmat ennen muuta tulevat.
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-11-16 Arvoisa rouva puhemies! Sosiaali- ja terveysvaliokunnassa on tämä asia käsitelty, ja lakiesityksen mukaan EU:ssa on katsottu, että uusia huumausaineita tulee ottaa YK:n päätöksentekoa nopeammin huumausainevalvontaan. Nostan myös itse esille tässä nuorten tilanteen. Omassa kotikaupungissani Espoossa todettiin, että 13—16-vuotiaita jäi todella paljon kiinni niin sanotusti huumeseulassa, ja tämä päihteidenkäyttö tuli yllätyksenä niin kotikaupungilleni Espoolle kuin myös lastensuojelun työntekijöille. Kyllähän tämä tilanne on hälyttävä, mutta ei ainoastaan nuorten kohdalla. Olemme myös viime aikoina lukeneet, mitä hoitoalalla tapahtuu. Myös siellä on tilanteita, että hoitaja jää kiinni vaikkapa huumeidenkäytöstä tai siitä, että on vienyt osastolta lääkkeitä. Olisikin hyvin tärkeää, että myös siihen asiaan kiinnitetään huomiota. Meillä on Sora-lainsäädäntö, joka mahdollistaa muun muassa opintojen päättämisen, jos tällaisia tilanteita tulee vastaan. Milloin keskustellaan siitä, että myös hoitoalan työntekijöiden huumeseulat tarkistetaan?
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-11-16 taikka sitten zombiolo, mitä tulee. Mutta silloin kun ihminen koukuttuu, sen jälkeen me olemme aika lailla vellovassa vedessä täällä Suomessa. Nimittäin meillä on olemassa kahdenlaista hoitoa, meillä on lääkkeetöntä hoitoa ja lääkkeellistä hoitoa. Silloin kun me käytämme lääkkeellistä hoitoa eli niin sanottua korvaushoitoa, on tilanne se, että kun lääkäri kirjoittaa
Puhuja: Pekka Haavisto
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-11-16 Arvoisa puhemies! Tässä puhutaan tärkeästä asiasta. Ensinnäkin on semmoinen havainto ylipäätään huumetuotannosta maailmassa, että monia huumeita tuotetaan maailman kriisialueilla, Afganistan on tästä esimerkki, ja kun nämä kriisit ja kriisitalous saataisiin kuriin, niin päästäisiin johonkin hyödyllisempään tuotantomuotoon näillä alueilla. Mutta olen edustaja Heinosen kanssa samaa mieltä siitä, että Kiina on tässä todellinen ongelma, ja olen usein ajatellut, että Euroopan unionin ulkopolitiikan suhteessa Kiinaan pitäisi kattaa myös nämä muuntohuumelaboratoriot ja kaikki se paha, mitä siellä tapahtuu, ja miten sieltä tullaan markkinoille myöskin Eurooppaan. Nämä ovat todellinen ongelma. Sitten, arvoisa puhemies, aivan viimeisenä havaintona: Joissain maissa tehdään jotakin oikein. On tämä Islannin malli, jossa islantilaisten nuorten kohdalla sekä alkoholin että huumeiden käyttö on vähentynyt — on tullut harrastusmahdollisuuksia, on tullut vaihtoehtoja. Ehkä meidän pitäisi oppia tästä Islannin mallista jotakin, mitä siellä on tehty oikein nuorten kanssa.
Puhuja: Antti Kurvinen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-11-16 meillä maaseudulla, Pohjanmaan lakeuksilla nuorten huumeongelma kasvaa. Voi sanoa melkein, että ennen puhuttiin nuorten pussikaljoittelusta ja joskus tulee jopa ikävä niitä vanhoja aikoja, kun tiedetään, miten paljon ilmenee näitä tapauksia, jo ihan peruskouluikäisillä nuorilla huumausaineiden käyttöä. En kannata huumausaineiden käytön rangaistavuudesta luopumista, en kannata dekriminalisointia, mutta itse näen, että kyllä tätä ongelmaa täytyy käsitellä ennen kaikkea sosiaali- ja terveyskysymyksenä, sosiaalipoliittisena kysymyksenä. On myös tärkeää, että huumeongelmaiset voivat tulla kertomaan poliisille diilereistä ja kauppiaista pelkäämättä liikaa seuraamuksia. Ja yhteisöllisyyttä tarvitaan juuri sillä tapaa kuin edustaja Haavisto hyvin sanoi: pitää saada järkevää tekemistä ja muuta sisältöä elämään kuin se, että on pää sekaisin, ja hyviä harrastuksia.
Puhuja: Sari Tanus
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-16 kadulla ja konserttien ja tapahtumien kulmilla. Nyt on sellainen tilanne, että siellä sanotaan, että no kaikkihan tietävät, että aineita liikkuu ja niitä on erittäin helppo saada meidän kaduilla, olipa kuinka nuoresta tai pienestä lapsesta kyse. Näin ei saisi olla, eli käytännön asiaan tarttumiseen pitää saada voimavaroja lisää. Sitten heittäisin ministeriölle: Voisiko ajatella, että olisi jonkinlaista kampanjointia nuoriin ja lapsiin suunnattuna, nimenomaan näiltä, jotka ovat olleet koukussa huumeiden kanssa, että tulisi painotus, että sitä ensimmäistäkään kokeilua ei saisi aloittaa? Sitten tämä vanhemmuuden vahvistaminen ihan niin kuin Islannista on tullut, ja tähän heittäisin, kun eilen oli
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-11-16 Arvoisa puhemies! Kilpajuoksu uusien muuntohuumeiden markkinoilletulon kanssa on todellakin haasteellista, ja paitsi että tässä tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä ja tässä tarvitaan poliisin resursseja, tässä tarvitaan myös Tullin resursseja. Tullillahan on erittäin tärkeä tehtävä huumeiden maahantulon torjunnassa. Sitten edustaja Haavistolle totean, että Tutkas teki tänä syksynä opintomatkan Islantiin, ja todellakin tämä oli siellä fokuksessa, millä tavalla islantilaiset ovat onnistuneet nuorten
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-11-16 rouva puhemies! Tässä on käyty hyvää keskustelua asiasta. Niin kuin edustaja Räsänen toi esille, vuonna 2011 tätä uudistettiin tietyllä tavalla tällaiseen valmistustapa- tai aineneutraaliin suuntaan, mikä oli oikea suunta, jolloin voidaan nopeammin reagoida näihin näihin tilanteisiin. Tämä esitys on siis osa EU:n uutta psykoaktiivisia aineita koskevaa lainsäädäntöä eli niin sanottuja muuntohuumeita koskevaa lainsäädäntöä. Näistä itse asiassa, niin kuin tuossa debatissa totesin, valtaosa tulee Kiinasta, ja edustaja Haavisto toi esille sen, että pitäisi vahvistaa ulkopoliittisia toimia sen eteen, että Kiina kieltäisi Ihan tässä tällä viikolla itse asiassa muistan lukeneeni uutisen, jossa kerrottiin Postin vielä jollain tavalla tukevan Kiinasta tapahtuvaa tuontia Suomeen, eli postimaksut ovat sieltä alhaisempia. Nyt tietysti tulee siihen liittyvä kysymys, että onko tällaiseen toimintaan mitään perusteita ja voitaisiinko jopa tällaisella keinolla hidastaa sitä. Näistä osa on ymmärtääkseni myös sellaisia, että saatetaan tilata tiettyjä ainesosia, ja se toteutuu sitten tämän kautta. Tilanne on muuttunut nopeasti. 2000-luvun alussa Tullilaboratoriossa tunnistettiin vuosittain vain noin parisenkymmentä eri ainetta, nyt noin 200. Tämä esitys on tarpeellinen, Poliisihallitus totesi, että kyse on välttämättömistä muutoksista. 2014 asti meillä Suomessa näitä muuntohuumeita kontrolloitiin kahdessa eri lainsäädännössä. Nyt tämä uudistetaan ja korjataan tässä kiireellisessä lainsäädännössä. Uusia psykoaktiivisia aineita eli muuntohuumeita on satoja. Niitä oli vuonna 2014 yli 400. Mikä määrä on tällä hetkellä, sitä todennäköisesti me emme ainakaan lainsäätäjinä tiedä, ja sen takia pitää olla riittävät mahdollisuudet puuttua näihin.
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Kyse on siis laista, joka ehdotetaan säädettäväksi turvatoimista Maahanmuuttovirastossa ja antaa mahdollisuuden kohdistaa virastoon saapuviin ja siellä oleviin turvatarkastuksia ja tehdä muita turvallisuustoimia hyvin samoilla valtuuksilla ja samalla mallilla kuin tällä hetkellä on voimassa tuomioistuimissa, valtioneuvoston tiloissa ja myöskin eduskunnan tiloissa. Lakiesityksen valtuuksilla Kiitos, arvoisa puhemies! Todellakin tarkoitus on, että turvatarkastuksessa voitaisiin siis tarkistaa Maahanmuuttoviraston tiloihin tulevien henkilöllisyys, tehdä heille turvatarkastus, tarkastaa heillä olevat tavarat, tarkastaa lähetykset, ottaa haltuun kielletty valmiste ja myös estää pääsy henkilöltä tarvittaessa. Tämän tarkastuksen voisi siis suorittaa poliisimies, rajavartiomies tai tähän tehtävään koulutettu ja määrätty Maahanmuuttoviraston palveluksessa oleva virkamies, tai Maahanmuuttoviraston päätöksen mukaisesti turvatarkastuksen voisi myös suorittaa yksityisen turvallisuusalan toimija, joka on saanut koulutuksen turvatarkastajan tehtävään ja on poliisin tehtävään hyväksymä. Varmaan voi kysyä, onko tarvetta erillislaille, mutta todella kattavaa valtion keskushallinnon viranomaisten tarpeet huomioon ottavaa lainsäädäntöä turvatarkastuksista ei tällä hetkellä ole olemassa. Sinänsä vastaanottokeskusten turvallisuus on pystytty tilanteen huomioon ottaen suhteellisen hyvin takaamaan, mutta valitettavasti ilmiöt, joissa turvatarkastuksista olisi
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Eduskunta on nyt siis saanut käsiteltäväkseen hallituksen esityksen, jossa säädetään turvatoimista Maahanmuuttovirastossa. Kyseisellä lailla on tarkoitus varmistaa turvallinen työympäristö Maahanmuuttoviraston työntekijöille ja ehkäistä uhkatilanteita, ja tämä ilman muuta on hyvä ja tarkoituksenmukainen ja tuettava tavoite. Voi kuitenkin kysyä, miten me olemme antaneet tilanteen mennä siihen pisteeseen, että Maahanmuuttoviraston tarvitsee turvautua turvatarkastukseen, jotta sen työntekijöiden työrauha voidaan turvata. Se, että Maahanmuuttovirasto tarvitsee nyt uusia keinoja työturvallisuuden takaamiseen, ei saa toimia taas yhtenä uutena esimerkkinä siitä, että turvapaikanhakijat ovat lähtökohtaisesti Suomelle turvallisuusuhka, sillä ei näin ole. Turvapaikanhakijat ovat ihmisiä, joilla on kansainvälisen oikeuden mukaan oikeus saada Suomesta kansainvälistä suojelua, kun kriteerit täyttyvät. Tämä inhimillinen seikka on syytä nyt muistaa, kun Maahanmuuttovirastoa ollaan varustamassa turvatarkastusoikeudella. Oleellista on kiinnittää huomiota siihen, että turvapaikanhakijoiden hakemukset tulevat huolellisesti ja oikeudenmukaisesti käsitellyksi. Se luo turvallisuutta. Sinänsä on, puhemies, valitettavaa, että monet julkisen sektorin työntekijät joutuvat kokemaan uhkatilanteita työssään, valitettavan usein esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaiset. Näin ollen kysymys on laajempikin: kuinka turvataan kaikille työntekijöille työrauha ja oikeus fyysiseen koskemattomuuteen, oikeus olla ilman häirintää? Oi- keusvaltiossa virkamiesten on voitava tehdä työnsä ilman minkäänlaista painostusta.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Tuppurainen oli ymmärtääkseni huolissaan siitä, että kun säädetään tällainen laki, joka mahdollistaa turvatarkastuksen Maahanmuuttovirastossa, tässä olisi takana sellainen ajatus, että turvapaikanhakijat ovat lähtökohtaisesti turvallisuusuhka. Se ei tietystikään ole tässä takana, mutta valitettavasti, edustaja Tuppurainen, elävä elämä on sellaista, että Maahanmuuttovirastoon on tultu esimerkiksi puukon kanssa ja tämän puukon kanssa on toimittu kesken turvapaikkapuhuttelun. Tällaisia valitettavia kokemuksia on, ja on meidän vastuumme lainsäätäjinä huolehtia siitä, että tällaiset tapaukset eivät voisi toistua. Mieluumminkin kysyn ministeri Mykkäseltä: Onko todella niin, että meidän pitää jokaisen valtion viraston osalta erikseen päättää, että siellä voidaan tehdä turvallisuustarkastuksia? Eikö jokin yleislaki olisi paikallaan?
Puhuja: Reijo Hongisto
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-04-11 Maahanmuuttovirastoon voi ainakin tulla, vaikka ei nyt asioida, myöskin muita kuin turvapaikanhakijoita, ja näin ollen on hieman väärin sanoa, että tämä turvallisuustarkastus tai turvatarkastus kohdennettaisiin vain joitakin henkilöitä vastaan. Pidän kyllä erittäin tärkeänä sen nimenomaan, että se on kaikille ja nimenomaan suojataan silloin siellä
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-11 Todellakin tällainen lainsäädäntö, jolla turvataan ihmisen turvallinen työympäristö, on mielestäni hyvä ja perusteltu. Kuten edustaja Zyskowicz omassa puheenvuorossaan kuvasi tilannetta, kyllä tällaisia tapahtumia varten pitää olla toimivat käytännöt, ja nimenomaan kun ollaan virantoimituksessa, kaiken julkisen toiminnanhan tulee perustua lakiin. Ei siellä voida ruveta tekemään viranomaistoiminnassa mitään muuta kuin sitä, mihin laki heidät erikseen velvoittaa tai antaa oikeuden. Sen takia nämä lainsäädännöt pitää laittaa ajan tasalle. Voin sanoa, että kun esimerkiksi
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Laki on varmasti perusteltu ja kannatettava ja tarpeellinen. On selvää, että Maahanmuuttoviraston työntekijöiden, kuten muittenkin työntekijöiden, jokaisen oikeus on tehdä työtä ilman pelkoa fyysisestä uhasta tai häirinnästä tai mistään sellaisesta, joka estää virkamiehen asiallisen toiminnan. Valitettavasti tätä uhkailua tapahtuu, edustaja Zyskowicz, tänä päivänä esimerkiksi sosiaalitoimistoissa. Monia tapauksia on tullut myös julkisuuteen, joissa on todella väkivaltatilanteita jouduttu käsittelemään, niin että kysymys ei ole nyt aivan uniikki Maahanmuuttoviraston kohdalla. Mutta halusin puheenvuorollani osoittaa, että se, että Maahanmuuttovirastolle mahdollistetaan turvatarkastukset erillislailla, ei saa olla omiaan ikään kuin käytettäväksi keppihevoseksi siinä keskustelussa, jossa kiistatta jotkut haluavat leimata turvapaikanhakijat turvallisuusuhaksi. Tätäkin asiaa on voitava käsitellä asiallisesti sellaisena kuin se on.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 kaikkia ihmisiä — se on lähtökohta. Kaikki sellaiset toimet, joilla tätä turvallisuutta pyritään parantamaan, ovat tervetulleita. Ehkä tässä taustalla on ollut välillä jopa vääränlainen asennoituminen suvaitsevaisuuteen. Meidän pitää olla suvaitsevaisia, mutta meidän ei pidä suvaita missään tilanteessa sellaista käytöstä, joka asettaa ihmiset painostuksen alle, jossa väkivallan uhkaa käytetään ja näin pois päin.
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-04-11 sitä huolta, jonka Maahanmuuttoviraston oma henkilökunta on ilmaissut. He esittivät vetoomuksen syksyllä 2017 oman työturvallisuutensa parantamiseksi, ja ajattelen, että tämä lakiesitys on vastaus tähän huoleen. He kertovat, että he ihan päivittäin kohtaavat hakijoita,
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Meillä on tosiaan pitkään ollut muun muassa tuomioistuimissa turvatarkastukset, ja siellähän asioi monenlaista ihmistä. Siellä on avioeroasioita, lasten huoltoasioita, rikosasioita. Ei heitäkään lähtökohtaisesti ole leimattu miksikään, mutta siellä halutaan varmistaa turvallisuus. Kun Hyvinkään virastotalo uudistettiin — tästä on joitakin vuosia aikaa — niin tuomioistuimen tiloissa ei ollut turvatarkastusta, ja siellä tapahtui puukotus. puukotus. Eräs ystäväni oli siellä käräjätuomarina, ja siinä sitten mietittiin, kun siellä oli avoimia ovia, että mitä jos olisi sieltä takaa tullut. Se on tosi huoli, koska ihmiset voivat olla tyytymättömiä päätöksiin. En oikein ymmärtänyt sitä, että jos tehdään hyviä päätöksiä, se luo turvallisuutta — aivan kuin se sisältäisi viitteen, että siellä ei nyt tehdä hyviä päätöksiä. Tai vaikka tehtäisiin huonoja, niin niistä pitää valittaa muutoksenhakukeinoin eikä mennä puukon kanssa heilumaan. Että nyt en oikein ymmärtänyt tätä.
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Meillä on varmasti vielä kipeinä muistoina muun muassa Jokela ja muut koulujutut, mitä on ollut. Näissä turvatarkastuksissa meillä pitää riittää rahaa virastoihin sillä tavalla, että ihmiset, jotka työskentelevät siellä, tietävät, että he voivat olla turvassa työpaikallaan, ja että ainakin kaikkein raskaimmat ja pahimmat aseet, mitä mahdollisesti on mukana, saadaan turvatarkastuksessa ottaa pois.
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-11 laajemminkin toimitettiin, ja on hyvä, että on ryhdytty nopeasti toimenpiteisiin asian korjaamiseksi. Me varmasti kaikki tässä salissa tiedämme riippumatta poliittisista mielipiteistämme, että maahanmuutto- ja turvapaikkapoliittisten kysymysten ympärillä kuohuu, ja Migri on tietenkin näiden kysymysten keskiössäkin monin tavoin. Riippumatta siitä, minkälaisia poliittisia päätöksiä tehdään, on päivänselvää, että Maahanmuuttoviraston henkilökunnan mahdollisuudet ja edellytykset työskennellä ja hoitaa työnsä asetusten mukaisesti on taattava.
Puhuja: Riitta Myller
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Juuri näin kuin täällä on puhuttu, että kaikkien työntekijöitten turvallisuus ja myöskin niitten henkilöitten turvallisuus, jotka eri palveluja tarvitsevat, on turvattava, mutta on tietysti myös mietittävä, mistä se turvallisuus koostuu. On kyllä todella hälyttävää, jos meidän ainoa vastauksemme on se, että näitä turvajärjestelmiä kehitetään, mutta silloin kun se on välttämätöntä, niin varmasti näin on. Mutta ymmärrän varsin hyvin edustaja Tuppuraisen puheenvuoron, minusta se oli hyvin tasapainoinen, kun siinä otettiin eri näkökohtia tähän keskusteluun huomioon. Itsekin olen sitä mieltä, että
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 Se on todellakin tullut oikein hyvin, ja ilahduin siitä, kuinka eri puolueista on todettu se, miten tällaista yleislakia, niin kuin edustaja Zyskowicz sanoi, tarvittaisiin käytännössä tänä päivänä useassa eri paikassa. Itse olen työskennellyt ulkomaalaispoliisissa vuosia, ensin turvapaikkatutkinnassa ja sitten tein maastakarkotusesityksiä Maahanmuuttovirastolle, ja olimme paljon Maahanmuuttoviraston kanssa yhteistyössä tietenkin.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Keskustelu on hyvinkin turvallisuuteen vetoavaa, kysynkin ministeriltä: nyt kun tällainen lakiesitys eduskuntaan on tuotu, voitaisiinko nyt tästä katsoa, että valtion virkatehtävissä olevien ja eri viranhaltijatoimistojen turvallisuudesta suoritettaisiin tällainen yleinen turvallisuuskartoitus, jota sitten voitaisiin mahdollisesti jalostaa niin, että missä ne riskit ovat todellisia, niissä voidaan sitten kääntyä toiminnan piiriin, jossa näitä turvatarkastuksia tehdään? En nyt vähättele yhtään ja pidän kunnioitettavana sitä, että nimenomaan tämä on lähtenyt henkilöstön omasta toiveesta, mutta kun tiedän, että näitä toiveita on huomattavasti enemmän muuallakin, niin ehkä olisi nyt tämmöinen valtakunnallinen viranhaltijaturvallisuusarviointi suoritettava riskiperusteisesti ja sen jälkeen tehtävä lainsäädäntöä, jos se on tarpeellista.
Puhuja: Joona Räsänen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-04-11 tarpeellista lainsäädäntöä, ja tämähän vastaa juuri siihen huoleen, joka akuutisti on Maahanmuuttoviraston henkilöstöltä tullut. On hyvä, että tämä asia laitetaan kuntoon. Kun tätä keskustelua kuunteli, niin eihän tässä juurikaan mitään erimielisyyttä tämän salin osalta ollut. yhtä mieltä oltiin siitä, että kaikilla työntekijöillä missä tahansa ministeriössä on oltava oikeus turvalliseen työympäristöön, se on ihan selviö. Ja sen pitäisi laajemminkin olla ihan koko työelämässä aivan selvää, että kun työtä teet, niin voit luottaa siihen, että teet sitä turvallisessa ympäristössä. Toinen huomio liittyy sitten siihen, että vaikka me vastaamme esimerkiksi tässä tapauksessa tällaiseen akuuttiin huoleen, joka Maahanmuuttoviraston henkilöstöllä on tullut, niin sitä ei kuitenkaan pitäisi käyttää laajemmalti
Puhuja: Kai Mykkänen
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Kiitos rakentavasta keskustelusta. Todella tämä ikään kuin uhka-arvio tältä osin näyttää olevan eduskunnalla laajasti samansuuntainen: että totta kai niin henkilöstön kuin tässä tapauksessa myöskin turvapaikanhakijoiden fyysinen turvallisuus on pystyttävä takaamaan, ja jos se edellyttää turvatarkastuksiin liittyviä toimivaltuuksia siten kuin hallituksen esityksessä esitetään, niin tuntuu, että sille on laaja tuki täällä eduskunnassa, ja hyvä niin. Näin tätä turvallisuutta on hyvä rakentaa vakaalle pohjalle. Myöskin on varmasti niin, kuten ehkä tulkitsen täällä esimerkiksi edustaja Kiurun puhetta, että uhkaava käytös ei ansaitse suvaitsevaisuutta. Eli jos on selkeästi tilanne, jossa nähdään, että joku on tuomassa väkivaltaan tai tai muuten uhkaavaan käytökseen liittyviä esineitä, niin turvatarkastuksia pitää pystyä tässä suunnassa tekemään, vaikka me olemmekin tarkkaan Suomessa halunneet katsoa, että perusoikeuksiin liittyy myös ylimääräisen puuttumattomuuden periaate. Ja samalla myös on tietysti niin, kuten esimerkiksi edustaja Meri täällä viittasi, että riippumatta siitä, mitä mieltä ollaan minkä tahansa viranomaisen päätöksistä, ne eivät koskaan voi perustella uhkaavaa käytöstä tai väkivaltaa, oli sitten kysymys verovirastosta tai Kansaneläkelaitoksen toimipisteestä tai Maahanmuuttoviraston toimipisteestä. Myöskin olen samaa mieltä siitä, mihin edustaja Tuppurainen täällä kiinnitti huomiota, että, totta kai, tämä ei ole tarkoitettu indikoimaan, että kyse olisi turvapaikanhakijoista, jotka aiheuttaisivat erityisen turvallisuusuhan. Tässä on myös kysymys Maahanmuuttoviraston toimipisteiden suojaamisesta ehkä maahanmuuttovihamielisiltä aktivisteilta, jotka ovat myös, valitettavasti, syyllistyneet väkivaltaisiin tekoihin ja joilta on myöskin tullut uhkauksia uhata puhuttelutilanteita. Eli sinänsä kyse on molemmista suunnista. On myös tietysti selvää, että kun meillä on tuhansia ihmisiä, jotka ovat pitkään olleet vastaanottokeskuksissa ja ovat tulleet väkivaltaisista oloista, niin silloin kynnys uhkaavaan käytökseen myös voi olla madaltunut, ja sikäli sitäkään faktaa ei tietysti kannata muuksi yrittää puhua. Täällä on noussut sitten esiin kysymys siitä, miksi säädämme turvatarkastuksia tai sen laajempia valtuuksia nyt nimenomaan Maahanmuuttovirastolle. Niitä on aikaisemmin tosiaan ollut käytössä tuomioistuimissa ja valtioneuvoston toiminnassa ja eräissä muissa tarkkaan rajatuissa viranomaisissa. Meillähän on ollut se perinne, että aika tarkalla rimalla katsotaan, milloin henkilön fyysiseen koskemattomuuteen on riittävän tarpeellinen syy puuttua. Jos puhutaan verovirastosta, Kansaneläkelaitoksen toimipisteistä, ja mitä vastaavia on, niin voi kysyä, onko ollut riittävän matala kynnys siihen, että sielläkin pitäisi systemaattinen turvatarkastus henkilön yksityistavaroihin tehdä. Tähän asti tämmöistä syytä ei ole nähty riittävän tärkeäksi. Totta kai näitä arviointeja sisäisen turvallisuuden alalla tehdään jatkuvasti, mutta laitan kyllä mieleen tämän, mitä täällä useat edustajat toistivat, että onko nyt
Puhuja: Arja Juvonen
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-11 rouva puhemies! Kyllä maailma on muuttunut, ja pidän erittäin hyvänä sitä, että ennakoidaan ja analysoidaan tilanteita myös tulevaisuuteen päin. Laivatkin seilaavat tuurillaan, vanha sanonta pitää paikkansa. Emme tiedä, mitä vastaan tulee. Maahanmuuttovirasto ei todellakaan ole se ainoa, jossa täytyy kiinnittää huomiota turvallisuuteen. Meillä on päivystys, meillä on sairaalat, meillä on koulukodit, meillä on laivat, sosiaalitoimi. On paljon erilaisia paikkoja, joissa voidaan miettiä, onko siellä turvallista työskennellä, onko siellä turvallista asioida. On erittäin tärkeää, että näihin asioihin kiinnitetään huomiota, ja avoimet ovet ‑ajatus Suomessa joutaisi mielestäni romukoppaan monessa paikassa. Ovien pitäisi olla lukittuina ja selkeä tieto siitä, kuka sisään tulee. Tämän asian valmistelussa on kuultu asiantuntijoita. Täällä muun muassa poliisiosasto on ottanut huomioon, että turvatarkastajan koulutukseen tulisi kiinnittää huomiota. Varmasti juurikin näissä asioissa pystytään sitten mahdolliset pelot, mitä täällä esimerkiksi edustaja Tuppurainen nosti esiin, huomioimaan, että kaikki tapahtuu oikein ja asianmukaisesti, niin kuin kuuluukin. Kyllä tuo yleislaki, minkä, edustaja Ben Zyskowicz, nostitte esille, oli juuri se, mitä itsekin olisin halunnut sanoa. Voisimme todellakin miettiä, mitä kaikkia osa-alueita tällaisen lain tulisi kattaa. Olen itse työskennellyt yöaikaan vuosikausia elikkä tiedän, mitä on olla tilanteessa, jossa hälyttimet alkavat soimaan ja poliisipartiot saapuvat paikalle siitä syystä, että joku yrittää tunkeutua
Puhuja: Olli-Poika Parviainen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa rouva puhemies! Kuten debatissa varmaan kaikki totesimme, tällainen muutos tarvitaan, että saamme turvallisuuden taattua myös Maahanmuuttoviraston työntekijöille kaikissa olosuhteissa, ja hyvä niin. Kun Maahanmuuttovirastosta puhutaan, on tietenkin selvää, että he ovat se taho tässä yhteiskunnassa, joka pitkälti myös toteuttaa hallituksen turvapaikkapoliittisen toimenpideohjelman poliittisia linjauksia. Sitä kautta on hyvä nostaa esiin se, että me kaikki olemme varmasti lukeneet uutisia siitä, miten esimerkiksi turvapaikanhakijoiden oikeusturvakysymykset ovat heikentyneet Suomessa viime aikoina tämän turvapaikkapoliittisen toimenpideohjelman myötä. Jos me katsomme niitä syitä, minkä takia ongelmakäyttäytymistäkin saattaa esiintyä, minä en nyt siis millään tavalla puolusta sitä, jos joku aiheuttaa aiheuttaa häiriötä vaikkapa Maahanmuuttovirastossa, mutta minä viittaan siihen, että syitä saattaa löytyä esimerkiksi puhtaasta arkisesta epätoivosta, joka perustuu siihen, että jos ihminen tietää, että hänet ollaan lähettämässä vaaralliselle alueelle, jonka Suomi on luokitellut turvalliseksi muista maista poiketen, niin tästä johtuen ihminen saattaa olla lähdössä hengenvaaraan vasten tahtoaan. Tämä saattaa herättää ihmisessä monenlaisia reaktioita. Kyse ei tietenkään ole Maahanmuuttoviraston työntekijöiden syyllistämisestä myöskään tässä kysymyksessä. He tekevät työtään niiden reunaehtojen perusteella, jotka on poliittisesti määritelty hallituksen turvapaikkapoliittisessa toimenpideohjelmassa. Mutta on kuitenkin hyvä muistaa, että vaikka hallitus kiistää poliittisen ohjauksen kaikissa muodoissaan, niin turvapaikkapoliittinen toimenpideohjelma on tosiasiassa heikentänyt turvapaikanhakijoiden oikeuksia Suomessa. Siksi olisi perusteltua myös laatia kokonaisvaltainen arvio siitä, miten nämä heikennykset ovat käytännössä tapahtuneet ja miten me voisimme jatkossa ehkä korjata mahdollisia ylilyöntejä. On jonkun verran selvityksiä jo nyt käynnistettykin, ja nostaisin vielä esiin sen yhden, jota ei ole käynnistetty, ja se on selvitys Migrin toiminnasta yleisesti. Vihreät ovat sitä moneen kertaan esittäneet.
Puhuja: Veera Ruoho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 aiheuttavat suuriakin tunteita. Kerroin tuossa, että olen tehnyt niitä maastakarkotusesityksiä, joissa perusteena yleisimmin olivat ne vakavat rikokset, jotka olivat yhtenä syynä siinä kokonaisharkinnan jälkeen, että saattoi esittää henkilöä maasta karkotettavaksi. Kuitenkin opin aina huomaamaan sen, että näille ihmisille — nyt minä puhun rikostaustaisista — se tuomio siitä itse rikoksesta ei ollut läheskään niin merkittävä asia kuin se, että heitä alettiin esittämään karkotettavaksi pois maasta. Elikkä sen takia me käsittelemme nyt tätä Maahanmuuttovirastoa kyllä semmoisena instanssina, johon todellakin kohdistuu niitä suuria tunteita, ja joskus ne voivat valitettavasti sitten ilmetä ja esiintyä jopa väkivaltaisina tekoina tai niitten yrityksinä. Elikkä
Puhuja: Päivi Räsänen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-04-11 henkilökunnan työturvallisuuden tasoa nostettaisiin samalle tasolle kuin valtioneuvostossa, tuomioistuimissa ja sisäasiainhallinnossa poliisin ja Rajavartiolaitoksen toimitiloissa. Mielestäni tälle on todellakin hyvät perustelut ihan lähtien niistä uhkatilanteista, joita näissä yksiköissä on tosiasiallisesti esiintynyt. Tässä keskustelussa nyt on nostettu esiin myös muiden julkisia palveluja tarjoavien toimipisteiden turvallisuusuhkia: Kansaneläkelaitos, sosiaalitoimistot, verovirasto, koulut, päivystyspoliklinikat, kenties muutkin terveydenhuollon yksiköt. On hyvä, että ministeri Mykkänen totesi, että on valmis myös näitä tarkastelemaan ja millä tavoin. Mielestäni olisi tärkeää saada jo tilannekuva kirkkaammaksi, minkälaisia turvallisuusuhkia näiden palveluja tarjoavien yksiköiden henkilöstöjen kohdalla on. Sitä kuitenkin toivon, että yhteiskuntamme voisi säilyä ja säilyttää sen avoimuuden, joka sillä tällä hetkellä on, että meillä ei niitä vartijoita joka koulujen
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-04-11 Meillä on nyt käsittelyssä noin 30 sivua ehdotusta Maahanmuuttovirastossa tehtävistä turvatarkastuksista, ja täällä kerrotaan, että meillä on erikseen valtioneuvostoa, eduskuntaa, poliisin tiloja ja oikeuslaitoksen tiloja koskevia turvatarkastuslakeja. Mutta kun tiedämme, että valitettavasti sosiaalitoimistoissa ja monissa muissa paikoissa myös syntyy vaaratilanteita tai uhkaavia tilanteita, niin mietin sitä, onko todellakin tarkoituksenmukaista esimerkiksi jokaista virastoa varten tehdä oma laki, kuten tässä nyt Maahanmuuttovirastoa varten, joka vielä voi synnyttää sellaisia mielikuvia, mihin edustaja Tuppurainen kiinnitti huomiota. kyllä ministerille ja hallintovaliokunnalle, joka tätä tulee ymmärtääkseni käsittelemään, esitän todellakin sen harkittavaksi, että olisi joku yleislaki. No, luonnollisesti, kun siinä puututaan ihmisten perusoikeuksiin, se on selvää, että vaikka yleislaki olisi mahdollistava, niin sitten esimerkiksi viraston päällikkö tai joku muu voisi päättää konkreettisesti sen käyttöön ottamisesta siinä viraston toimipisteessä tai jostain tämmöisestä joustavammasta systeemistä. Joka tapauksessa
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-04-11 turvapalveluita myyvät yritykset, mutta pitää muistaa, että näillä yrityksillä siellä turvatarkastuksia tehdessään ei ole oikeutta mennä henkilöön menevään tarkastukseen saakka, vaan he ovat siellä vain sitä varten, että jos jotakin kahakkaa syntyy, niin he voivat sitten siinä tilanteessa auttaa näitä ihmisiä. Elikkä tässä mennään tavallaan sille tasolle, millä esimerkiksi eduskunnassa ollaan tai valtioneuvostossa ollaan tai tuomioistuimissa, elikkä siellä voidaan henkilö, joka tulee taloon asioimaan, perusteellisesti tarkastaa, ettei hän tuo mukanaan jotain asiatonta, väkivallankäyttövälineitä tai siihen viittaavaa, joitain myrkyllisiä aineita tai vastaavia. Tämän takiahan tämä lainsäädäntö pitää panna ajan tasalle. Pitää muistaa, että Suomihan on vapaa maa, että tuolla kadulla jokainen kulkija voi kulkea vapaasti pelkäämättä mitään tarkastuksia tai muita, mutta sitten kun mennään asioimaan virastoihin, tässä tapauksessa Maahanmuuttovirastoon, jossa on ihan selkeästi ollut riski viimeaikaisiin tapahtumiin nähden ja siihen, miten on tilanne maailmassa muuttunut viimeisten kuukausien tai viimeisten vuosien aikana, niin tässä on vain syytä varautua siihen, että niillä ihmisillä, jotka siellä työtään tekevät, olisi turvallinen työympäristö. Pitää muistaa, että jokainen konfliktitilanne, mikä siellä syntyy, on potentiaalisesti vaaratilanne ja siinä voi joku viaton ihminen menettää terveytensä ja pahimmillaan henkensä. Sitähän tässä ollaan torjumassa, ja suodaan viranomaisille tällä lainsäädännön muutoksella mahdollisuus tehdä siitä tarkastuksia niin, että estetään tämmöiset ikävät tapahtumat. Ei tämä mikään sen dramaattisempi tapahtuma ole, näitä lakeja on säädetty tätäkin taloa koskien, samoin valtioneuvostoa koskien, tuomioistuimia koskien ja niin edelleen.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-04-11 Arvoisa puhemies! Kannatan lämpimästi edustaja Zyskowiczin ehdotusta siitä, että tästä tehtäisiin yleislaki. Sehän voisi olla tosiaan esimerkiksi valtioneuvoston asetus, millä se säädettäisiin voimaan. Siinä voisi ehkä sitten olla enemmän sitä laillisuusarviota. Ei ole todellakaan tarkoituksenmukaista, että tämä joka viraston kohdalta täällä tuotaisiin — Kansaneläkelaitos, maistraatit ja niin edelleen — jos sitä tarvetta on. Pikkuisen puutun tuohon substanssilainsäädäntöön. Tässä edustaja Parviainen puhui muun muassa siitä, että ihmisille voi tulla epätoivoista käytöstä ja syrjäytymistä näistä päätöksistä, ja toivottiin, muistaakseni sanamuoto oli ”ylilyöntien torjumista”. Nyt täytyy muistaa, että ne kiristykset, joita tehtiin lainsäädäntöön esimerkiksi valitusaikojen lyhentämiseksi, lyhentämiseksi, ovat käyneet kaikki perustuslakivaliokunnan tarkastelun. Ne ovat kyllä ihan perustuslain mukaisia ja ihmisoikeussopimusten kanssa sopusoinnussa, eli nyt en tiedä, mitä tarkoitetaan ylilyönneillä. Harkintavaltaa kaikilla on aina. Kenelläkään ei ole kristallipalloa, ja jokainen varmasti siellä yrittää parhaansa tehdä ja siksi voi myös hakea muutosta. Mutta ei voi myöskään olla niin, että jos ihminen on tyytymätön päätökseen, niin se tarkoittaa sitä, että me jotenkin ahdistumme siitä niin paljon, että emme edes oikein uskalla puhua siitä ja ajattelemme sitten näin, että no, jääköön nyt tänne, koska tämä nyt on niin vaikeata, kun hän on tästä eri mieltä. Olen