samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 Hallitus esittää, että Tankavaaran luontokeskuksen alue, suunnilleen reilun 9 hehtaarin alue, irrotetaan kansallispuistosta mutta toisaalta sitten kansallispuistoon lisätään lähes 200 hehtaarin suuruinen alue eli yli 20 kertaa suurempi alue, niin sanottu Suomun Villen alue. Taustalla on se, että halutaan kehittää matkailukohteena tätä Tankavaaran keskusta ja on katsottu, että kehittäminen edellyttää sitä, että se siitä varsinaisesta kansallispuiston alueesta irrotetaan, käytännössä ei kuitenkaan siitä toiminnallisesta kokonaisuudesta, ja alue säilyy edelleen osana Natura-verkostoa. Valiokunta mietinnössään huomauttaa siitä, että kansallispuistot ovat erittäin suosittuja retkeilykohteita ja esimerkiksi viime vuonna kävijämäärät kasvoivat yhdessä ainoassa vuodessa 10 prosenttia. Määräksi siis arvioitiin 3,1 miljoonaa käyntiä. käyntiä. Ne ovat alueellisesti tärkeitä matkailuelinkeinon kannalta ja monet nimenomaan sellaisilla alueilla, missä muita työpaikkoja on niukanlaisesti, mutta ongelmana on se, että monien kansallispuistojen rakenteet alkavat rappeutua. Esimerkiksi pitkospuita on jouduttu sulkemaan siksi, että ne ovat käyneet vaarallisiksi. Metsähallitus on arvioinut, että korjausvelka, jotta kansallispuistojen rakenteet, pitkospuut, nuotiopaikat, sillat ynnä muut tällaiset kulkuväyliin liittyvät asiat, saataisiin kuntoon, on peräti 44 miljoonaa euroa. Valtion ensi vuoden budjetti ei nyt kovin paljon helpotusta siihen anna, mutta tämä on semmoinen asia, johon lähivuosina on palattava. Valiokunta myös toteaa, että kun on tutkittu kansallispuistojen vaikutusta alueelliseen elinkeinoelämään, niin on todettu, että
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Lapissa matkailulla menee erittäin hyvin tällä hetkellä, ja siellä on ymmärretty kansallispuistojen merkitys, toisin kuin meillä Pohjois-Karjalassa. Meillä Pohjois-Karjalassa ehdoton kruununjalokivi on Koli. Se kansallispuisto on Suomen neljänneksi suosituin, ja tulijoita riittäisi enemmänkin, mutta meillä ei ole majoituskapasiteettia sillä alueella, ja aluetta kuitenkin haluttaisiin kehittää. Tietyt tahot eivät halua, että sitä aluetta kehitetään. Pelkkä näpertely näiden asioiden parissa ei riitä. Tällä hetkellä esimerkiksi Sokos-hotelli Kolilla ei voida majoittaa edes täyttä lentokoneellista turisteja. Hotelli tarvitsisi ehdottomasti vielä yhden kerroksen lisää. tarvitsisi ehdottomasti vielä yhden kerroksen lisää. Kansallispuiston alueella ei ole myöskään matkailuautoille ympärivuorokautista pysäköintialuetta, missä ne voisivat laillisesti yöpyä. Kolin alueen matkailupalvelut jakaantuvat Ukko-Kolin, Loma-Kolin, Kolin kylän, Kolinportin ja Vuonislahden alueille. Kaikki Kolin alueen matkailupalvelujen kehittäminen perustuu voimassa olevaan lainsäädäntöön, kuten kansallispuistoissa yleensäkin, mutta en usko, että lainsäädäntö olisi este alueen kehittämiselle. Kyse on lähinnä asenteista ja tahdosta. Näinhän on ollut Lapissakin. Lapin kansallispuistoja on kehitetty, koska tahtoa ja tahtotilaa siihen on ollut. On selvää, että kansallispuistoissakin turistit ovat entistä ympäristötietoisempia ja luonto sekä kulttuuri ovat resursseja, joita tulee hyödyntää vastuullisesti. Jokaisen alueen matkailun kehittämiseen vaikuttavat myös valtakunnalliset ja alueelliset kehittämisstrategiat, niin myös Lapissa kuin Kolilla. Koli on jo vuosia sitten katsottu Pohjois-Karjalan matkailustrategiassa ainoaksi kansainväliseksi ja kansallisesti tärkeäksi matkailukeskukseksi, josta pääosa matkailun kasvusta on edelleen odotettavissa. Kun näin on todettu, voi vain ihmetellä, miksi alueen kehittäminen on jäänyt puolitiehen. Kolin maantieteellinen sijainti Niiralan rajanylityspaikan läheisyydessä muodostaisi erinomaisen lähtökohdan Kolin kehittymiselle. Tämä Niiralan rajanylityspaikka on siitäkin mielenkiintoinen, että venäläiset tulevan sen kautta, menevät Pohjois-Karjalaan, ajavat siitä kohti pohjoista, Lappiin, ja vievät rahansa sinne. Senkin vuoksi näkisin erittäin tärkeänä, että Kolin aluetta pystyttäisiin kehittämään. Kolilla olisi mahdollisuus kasvaa koko itäisen Suomen merkittävimmäksi matkailukeskittymäksi, joka samalla tukisi Juuan, Lieksan ja koko Ylä-Karjalan muuta kehittyvää elinkeinotoimintaa. Kolilla olisi edellytyksiä kehittyä kansainvälisestikin kiinnostavaksi matkailukeskittymäksi, joka tarjoaisi ainutlaatuisen kokemuksen kasvavalle matkailijavirralle. Koli tarjoaisi lisätoimeentuloa ja ansiomahdollisuuksia siten myös paikalliselle väestölle. Koko Kolin alueen kehittämisessä tarvitaan eri ministeriöiden, Metsähallituksen ja Pohjois-Karjalan maakuntaliiton tukea ja apua, vain niin voimme onnistua. Kysehän on lähinnä asenteista ja tahtotilasta. Kuten tuossa aluksi kerroin, onneksi edes Lapissa on ymmärretty matkailun ja kansallispuistojen kehittäminen. Tällä hetkellä
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Kolilta takaisin tähän Urho Kekkosen kansallispuistoon, joka on yksi Suomen suosituimmista kansallispuistoista kävijämäärältään, viime vuonna toiseksi suosituin. Muutokset tähän alueen rajaukseen ovat varsin perusteltuja. Tämä luontokeskus, joka nyt rajautuisi ulkopuolelle, on kävijämäärältään kuitenkin varsin pieni. Siis kansallispuistossa kävijämäärät ovat suuria, mutta heistä vain murto-osa vierailee myöskin tässä luontokeskuksessa. On varmasti kaikkien etu, jos siihen saadaan matkailutoimintaa ja yrittäjävetoisesti lähdetään kehittämään
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! On todellakin hyvä nähdä, että yksimielisesti valiokunta esittää tätä luontokeskuksen alueen erottamista. Niin kuin edellisissä puheenvuoroissa on tuotu esille, kyllä luontomatkailu on ylipäätänsä jotakin sellaista, mitä meidän Suomessa pitää pystyä kehittämään entisestään, mutta on todellakin pidettävä huolta, että meillä on se luonto sillä tavoin suojeltuna, että sitä kelpaa sitten esitellä muille, esimerkiksi ulkomaalaisille turisteille, joitten osuus vaikkapa Lapin matkailussa on kyllä koko ajan ollut kasvussa. Siinä mielessä voisi sanoa, että meillä on hyvin suuri intressi säilyttää oma luontomme hyvässä kunnossa, jotta meillä on esitellä sitä myös muille. Täytyy vain todella toivoa sitä, että tämä Suomessa käytävä keskustelu — mikä nyt ehkä sinällänsä ei varsinaisesti tähän asiaan liity mutta sivuaa kuitenkin sitä — mikä käydään nyt jokamiehenoikeuksien saamisesta Unescon maailmanlistalle... Se on sinällään erittäin hyvä hanke, mutta todellakin täytyy muistaa, että tässä on otettava mukaan metsänomistajat yhtä lailla ja huomioitava, että nimenomaan he ovat varmasti niitä jokamiehenoikeuksien suurimpia käyttäjiä ja niitten puolestapuhujia. Tällä tavoin yhteistyössä tällainen erityinen, voisiko sanoa, suomalainen kansallinen tapa tulisi myöskin muualla maailmassa tietoisuuteen ja siinä mielessä mahdollistaisi yhä suuremmille joukoille ihmisiä luonnossa liikkumisen ja myöskin tietynlaisen luonnon antimien hyödyntämisen, mikä ei todellakaan vaikkapa Keski-Euroopassa tai esimerkiksi Isossa-Britanniassa ole millään muotoa mahdollista siinä mittakaavassa, mitä se meillä on, ja tämä hyvä käytäntö ehkä ihmisten luontosuhdetta myös muissa maissa olisi parantamassa.
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 mietinnön ympäristövaliokunta on yksimielisesti hyväksynyt ja esittää, että hallituksen esitys hyväksytään. Kysymyshän on siitä, siitä, että kumotaan vuonna 2009 tehty muutos, joka antaa kunnille mahdollisuuden kaavassa velvoittaa uusia rakennuksia liitettäväksi kaukolämpöön. Tätä hyvin harvat kunnat ovat käyttäneet. Sen jälkeen tekniikka on kehittynyt, ja itse asiassa sekin säädös, joka 2009 säädettiin, antaa poikkeuksen niille rakennuksille, jotka ovat erityisen energiatehokkaita ja käyttävät uusiutuvaa energiaa. Kun nyt se teknologia, jolla käytetään uusiutuvaa energiaa ja jolla taloista voidaan tehdä entistä energiatehokkaampia, on huomattavan paljon kehittyneempää kuin yhdeksän vuotta sitten, niin on katsottu, että tämä yhdeksisen vuotta voimassa ollut määräys ei enää ole tarpeellinen maankäyttö- ja rakennuslaissa. Valiokunta kuitenkin korostaa sitä, että kaukolämpö on erittäin tärkeä ja pysyy Suomessa erittäin tärkeänä myöskin koko valtakunnan energiatehokkuuden kannalta ja myös kaukolämpöverkon mahdollisuuksia energiajärjestelmän kehittämisessä päästöttömään suuntaan tulee kehittää. Valiokunta muun muassa toteaa, että talot, jotka on liitetty kaukolämpöön, ovat jo sinällään melkoinen energiavarasto ja älykkäämmällä lämmityksen ohjauksella, joka ottaa huomioon paitsi sen sään, mikä vallitsee juuri nyt, myöskin lähituntien ja lähimmän vuorokauden sääennusteen, voidaan
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Sinällänsä varmasti on ihan hyvä, että valiokunta näin yksimielisesti tässäkin asiassa esittää tämän velvoitteen poistamista, ja niin kuin täällä edustaja Hassi selitti hyvin, teknologia kehittyy ja on tänä päivänä paljon parempiakin tapoja asiassa edetä kuin tällaisen velvoitteen kautta. Mutta tässäkin asiassa haluaisin vähän sivuta sivuta hallituksen budjettiesitystä, jossa sähkön ja lämmön yhteistuotannon veronpalautuksen puolittaminen tapahtuu. Minun mielestäni se on vähän huono signaali siinä mielessä, että se antaa ulospäin — vaikka tiedän, että se kompensoidaan sitten kyllä siellä toisaalla — sellaisen ikään kuin signaalin, että meillä tämä lämmön ja sähkön yhteistuotanto, joka kaukolämmön kautta on hyvin ollut hyödynnettävissä, ei olisi sinällänsä sellainen asia, mitä meidän yhteiskunnassa tulisi tukea ja viedä eteenpäin. Ja kun tämäntyyppistä keskustelua kuulee muutoinkin ja esimerkiksi EU-tasolla ei välttämättä ymmärretä sitä, miten sitä, miten hyvä innovaatio tämä suomalainen lämmön ja sähkön yhteistuotanto on, niin tässäkin on taas kysymys siitä, että meillä on jotakin sellaista, mistä kannattaisi kertoa muillekin, että hei, tämä on hyvä tapa, energiatehokas tapa tuottaa
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Aivan kuten edustaja Essayah totesi, kaukolämpöjärjestelmä, jossa tuotetaan sähköä ja lämpöä yhteistuotantolaitoksissa, on yksi niistä asioista, missä Suomi on todella maailman edelläkävijä. Silloin kun energiaa tuotetaan polttamalla, se on erittäin fiksu tapa tuottaa energiaa, koska silloin kun sama laitos tuottaa sekä sähköä että kaukolämpöä, niin ne saadaan yhteensä huomattavasti pienemmällä polttoainemäärällä kuin jos molemmat näistä tuotettaisiin erikseen. Mutta aivan kuten sähköverkossa, se energiamurros, mikä on tapahtumassa, on tekemässä miljoonista kuluttajista myös tuottajia. Suomessakin yksi polttava keskustelunaihe on se, miten sähkön laskutuksen ja koko sen markkinajärjestelmän sääntöjä voidaan kehittää sillä lailla, että taloyhtiöille ja yksittäisille pienyrittäjille ja omakotitaloissa asuville perheille tehdään houkuttelevammaksi asentaa aurinkopaneeleita ja tuottaa siten uusiutuvalla energialla sähköä. Aivan vastaava kehitys on mahdollinen kaukolämpöverkossa, koska kesäaikaan ne talot, joiden katolla on aurinkokeräimet, tuottavat hyvinkin monessa tapauksessa lämpöä enemmän kuin se talo itse tarvitsee, jolloin ne voivat ainakin kesäaikaan lämpiminä, aurinkoisina kuukausina olla myös myyjiä,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Tässä on todellakin kysymys siitä, että meillä Suomessa tällä alalla olisi tarjottavana muillekin esimerkkiä, ja niin kuin edustaja Hassi hyvin otti esille, juuri tämä hajautettu sähkön tuotanto, mikä voi tapahtua myöskin kotitalouksien kautta, on varmasti yksi tulevaisuuden tärkeitä ratkaisuja. Olen ymmärtänyt niin, että tällä hetkellä esimerkiksi verkkoon syöttämisen hinnoittelu tapahtuu, oliko se nyt, tunnin vai kahden sisällä siitä, kun sitä syöttöä tapahtuu verkon suuntaan, ja siinä mielessä useimmiten on se tilanne, että jos sitä ylijäämää jää, niin silloin ilmeisesti siitä ei myöskään sellaista hinnoittelua saada. Elikkä tässä akkuteknologia olisi se, minkä pitäisi kehittyä, jotta pystytään saamaan jotta pystytään saamaan talteen ja pystytään syöttämään tai ottamaan omaan käyttöön myöhemmässä vaiheessa. Ymmärtääkseni akkuteknologiassa Suomella olisi myöskin parantamisen varaa, eli meillä on ollut asiantuntijoita, joita olemme päästäneet ikävä kyllä ulkomaisiin yhtiöihin, ja Suomessa ne edistysaskeleet, mitä meillä akkuteknologiassa on ollut, eivät ole tänä päivänä enää omassa käytössämme. Olen myös ymmärtänyt näin, että akkujen hinnat ovat tällä hetkellä vielä niin korkealla tasolla, että esimerkiksi yksittäisen kotitalouden halu investoida näihin ei ole vielä kovinkaan suuri.
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Tässä ollaan todellakin ajankohtaisen aiheen ympärillä paitsi ilmasto- ja energiateemojen osalta myös yleisesti maankäyttö- ja rakennuslainsäädännön, joka meille on tulossa kokonaisuudessakin lähitulevaisuudessa eteemme. Jos me ajattelemme energiantuotantoa Suomessa, niin sähkön osaltahan me olemme jo varsin vauhdikkaasti menossa sinne uusiutuvan suuntaan, ja hyvä näin, koska fossiilisista meidän on päästävä eroon. Mutta tämä lämmöntuotannon puoli on sellainen asia, mihin meidän pitää oikein erikseen kiinnittää huomiota, erityisesti kun, niin kuin tässä tuli ilmi, kaukolämmön merkitys on niin suuri. Taloyhtiökohtaisesti varmaan on syytä luoda sellaisia keinoja, jotka kannustavat pohtimaan erilaisia vaihtoehtoja myös lämmön puolella, esimerkiksi maalämpöön siirtyminen tai sitten lämpöpumpputeknologia, joka myös kovasti kehittyy. Tulevaisuudessa on paljon mahdollisuuksia niin sähkön kuin lämmön osalta, ja se yhteinen tahtotila on juurikin saada päästöjä vähemmäksi. Lämmön osalta polttaminen ei ole paras mahdollinen vaihtoehto, ja siitä pitäisi päästä pikkuhiljaa vähentävälle uralle, mutta näitä
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 Silloin varsinkin älykkäitä säätöjärjestelmiä käyttämällä on mahdollisuus kohtalainen osa siitä omasta kulutuksesta ajoittaa niihin hetkiin, jolloin sitä aurinkosähköä tulee, esimerkiksi vaikkapa pesukoneet ja tiskikoneet ja boilerit ja niin poispäin. Mutta silloin, kun kyse on taloyhtiöistä, joiden katoille hyvin mahtuisi — meillähän on siis valtava määrä taloyhtiöitä, joiden katot eivät ole varjossa, eli ne olisivat oikein hyviä paikkoja aurinkopaneeleille — ne saavat täyden hyödyn siitä itse tuottamastaan aurinkoenergiasta vain sen sähkön osalta, jonka se taloyhtiö yhtiönä käyttää. Ja taloyhtiöthän käyttävät erittäin vähän sähköä, sitä menee vain jossain taloyhtiöiden pesutuvissa ja yhteisten tilojen valaistuksissa ja sen sellaisissa. Me tarvitsisimme lainsäädännön, joka mahdollistaa sen, että taloyhtiön katolla tuotettu aurinkosähkö voitaisiin hyvittää sen talon kaikkien asuntojen kesken. Silloin se tulisi paremmin sen talon asukkaiden hyväksi ja olisi asukkaille ja taloyhtiöille kannattavaa. Tämä on nyt yksi esimerkki niistä tämänhetkisistä
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Tässä on kysymys EU:n yhteisen kalapolitiikan kansallisesta täytäntöönpanosta, mutta todetaan nyt tähän alkuun, että tällä viikolla juurikin EU on päättänyt kalastuskiintiöistä, joista erityisesti oli esillä tämä lohen kiintiö, johon EU-komissio esitti varsin merkittävää 15 prosentin korotusta. Nyt kuitenkin ratkaisu oli se, että korotusta ei tehdä vaan tämä lohikiintiö pysyy ennallaan, joka kuitenkin on ICESin tieteelliseen näkemykseen perustuvaa suositusta suurempi. Merkittävää on kuitenkin se, että Suomi on ollut aktiivinen neuvotteluissa edistämään esimerkiksi salakalastukseen puuttumista, ja tämä kokonaisuus on näin ollen ministerin mukaan ollut hyväksyttävissä. Mutta tämä kalakantojen huolestuttava tila liittyy hyvin moneen asiaan, niin kansallisiin toimiin kuin tähän EU-vaikuttamiseen, ja jos me puhumme lohista, niin niittenkin osalta meillä on kannoissa varsin merkittäviä eroja. Osa on kestävässä tilassa, ja osa on heikossa tilassa. Näen kyllä niin, että näiden ICESin suositusten pitäisi olla lähtökohta siinä, minkälaisia kiintiöitä lähdetään miten lähdetään mahdollistamaan kalakantojen elpymistä ja kestävää kalapolitiikkaa. Kun tätä keskustelua käytiin, niin tulivat ilmi myös kalastuslakiin esitetyt muutostoiveet. Siltä osin todetaan vielä, että ei ole näköpiirissä valmiutta avata kalastuslakia, joka
Puhuja: Satu Hassi
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Kun nyt tässä listalla on tämä kalastusta koskeva lakiesitys, niin toteaisin myöskin jokavuotisista EU:n kalastuskiintiöistä sen, että EU:ssahan on muutama vuosi sitten otettu merkittävä edistysaskel, kun silloinen kalastusasiainkomissaari otti sen linjan, että noudatetaan ICESin tieteellistä neuvoa siitä, kuinka suuri kalakiintiö kullekin kalalajille kullakin alueella voidaan kestävästi asettaa, ja myöskin EU:n kalastuslainsäädäntöä tiukennettiin Euroopan parlamentin viime kaudella aika huomattavasti. Mitä nyt tulee juuri Itämeren kalastukseen, niin ympäristövaliokunnassa, kun syksyisin on käsitelty näitä vuotuisia neuvotteluja Itämeren kiintiöistä, on todettu hyvin huolestuneena se, että Puolassa tapahtuu merkittävässä määrin lohen salakalastusta sillä lailla, että väitetään, että saalis on taimenta, vaikka se on tosiasiassa lohta. lohta. Tänään kuulin ministeri Lepän erityisavustajalta, että nyt on saatu kalastusneuvostossa aikaiseksi päätös, sopimus siitä, että juuri lohen Tämä on erittäin merkittävä edistysaskel, ja tästä voin ministeri Leppää vilpittömästi onnitella. Ympäristövaliokuntahan on aina lausunnoissaan korostanut sitä samaa periaatetta kuin edustaja Sirén tässä, että että kiintiöiden määrittelyssä pitäisi noudattaa tieteellistä neuvoa, koska jos me ylikalastamme, niin me syömme tulevaisuuden kalansaalista ja syömme kalastuselinkeinon tulevaisuudelta pohjaa pois, ja siinähän ei ole mitään järkeä. Sen lisäksi ympäristövaliokunta on aina tuonut esille myöskin jotta lohen ja monen muun vaelluskalan saaliita saataisiin pysyvästi kasvatettua, niin pitää kunnostaa vaellusteitä, palauttaa lisääntymisväyliä,
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Taisimme edustaja Hassin kanssa tuolla Euroopan parlamentissa olla samassa rintamassa, ja muistaakseni kyllä taisivat olla siinä tilanteessa kaikki suomalaiset mepit, koska tämä Itämeren kiintiöitten puolustaminen nimenomaan lohikantojen kohdalla oli kyllä semmoinen yhteinen kansallinen hanke. Siinä vahvasti puolustimme sitä, että näitä tieteelliseen tutkimukseen perustuvia näkemyksiä tulisi pitää ensisijaisina. Niin kuin edustaja Hassi täällä toi esille, Puolan niin sanottu ryöstökalastus on ongelmallista, ja se aiheuttaa vääristymää tässä. Tämä oli hienoa kuulla, että siellä maatalousministeri Leppä on tässä asiassa pystynyt toimimaan sillä tavoin, että toivon mukaan ongelma tulevaisuudessa olisi ehdottomasti pienempi. Olen näihin patojen yhteyteen rakennettaviin erilaisiin vaellusreitteihin ja vastaaviin, kun olen Kemijoki Oy:n hallintoneuvostossa istunut, tullut vähän enempikin perehtyneeksi nyt tämän eduskuntakauden aikana, ja täytyy sanoa, että joskus olenkin miettinyt, olenko mukana tämmöisessä sähköntuotantoyhtiön hallintoneuvostossa vaiko kalastuksen kanssa tekemisissä olevan olevan yhtiön hallintoneuvostossa. Voi sanoa, että onneksi on tullut yhä parempia keksintöjä, joilla tätä ongelmaa ollaan pystytty paremmin hoitamaan. Siinä mielessä voisi sanoa, että tässä jos missä asiassa varmasti on yhteistä intressiä hoitaa asiaa siten, että niin vapaa-ajankalastajien kuin matkailun ja totta kai sitten myös voimalaitosyhtiöitten yhteiskuntavastuun kannalta tulevat kaikki nämä asiat hoidettua. Halpaa se ei ole, mutta olen kyllä nähnyt läheltä, että nämä asiat otetaan sinällään ihan tosissaan ja halutaan panostaa siihen, että meillä nämä kalakannat pysyvät ja nouseminen sitten niille kutualueille
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Näin olen itsekin ymmärtänyt, että ministeri Lepän johdolla sieltä Luxemburgin neuvotteluista tällä viikolla saatiin vähintäänkin tyydyttävä tulos, siis lohenpyynnin kiintiöt eivät nousseet vaan pysyivät samalla tasolla. ICESin tieteellinen neuvo olisi ollut niitä alentaa, mutta tämä kompromissi oli sikäli hyväksyttävissä, kun samassa yhteydessä saatiin tyydyttävä kokonaisuus, johon kuuluu se, että vihdoin puututaan tähän Puolan toimintaan, salakalastukseen, tähän väärin raportoimiseen, mikä on mahdollistanut sitten sellaiset lohenpyyntimäärät, jotka eivät ole kestävällä tasolla. Edustaja Hassi ja myös edustaja Essayah puhuivat myös näistä vaellusesteistä ja etenkin vesivoiman osuudesta näihin. Tämä on myös hyvin tärkeä keskustelu. Etenkin lohijoissa tarvitaan toimia vaellusesteiden purkamiseksi. Aina kun puhutaan vesivoimasta, on tarpeen puhua myös vaelluskaloista ja kalateistä ja siitä vastuusta, joka on olemassa ja josta halutaan pitää huoli. Jos me ajattelemme niitä patoja, joita joissa nyt on, niin ehkä liikkeelle olisi hyvä lähteä sellaisista pienistä padoista, jotka ovat kuitenkin merkittävä este vaelluskaloille — ympäristölle ehkä laajemminkin — mutta jotka ovat energiantuotannon kannalta hyvin pienimuotoisia. Millä tavalla löytyisi sellaisia keinoja, joilla tällaisia esteitä saataisiin purettua? Isommassa mittakaavassa, kun vesivoimaa halutaan tehdä lisää tai halutaan tehdä investointeja, jo hyvissä ajoin suunnittelussa täytyy huomioida se, millä tavalla tämä huoli vaelluskaloista ja vaellusreiteistä otetaan huomioon ja varmistetaan, että kalojen nousu lisääntymään onnistuu myös siinä yhteydessä. Kaikkiaan täytyy todeta, että tässä on kansallista toimeenpanoa ja kansallisia toimia, joita tarvitaan. Toisaalta Suomi on aktiivinen EU-tason neuvottelija, ja nyt näiden kiintiöiden osalta, vaikka
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa herra puhemies! Itse olen lohikiintiöasian kanssa saanut olla myös ympäristövaliokunnassa aikanaan kuutisen vuotta aika aktiivisestikin tekemisissä, vuosittain se aina esille nousi. Olen tyytyväinen siihen, että nyt ensimmäistä kertaa ainakin seitsemään vuoteen tämä Puolan salakalastus on tällä tavalla huomioitu Itämeren lohikiintiöissä. Se on ollut yksi sellainen ongelmakohta tässä kokonaisuudessa, ja pidän erittäin myönteisenä sitä, että tässä on nyt edistysaskelia saavutettu. Edustaja Sirén vahvana Itämeren ihmisenä ja suojelijana nosti esille sen, että elinvoimaiset kalakannat tarvitsevat näitä jokia, mihin kalat pääsevät nousemaan. Tästä itse asiassa perjantaina, kun aloitimme tätä keskustelua, kävimme jo keskustelua. Tärkeää on se, että uusia jokia, koskia ei enää valjasteta, mutta yhtä tärkeää on se, minkä edustaja Sirénkin nosti esille, että kaikki ne joet, jotka nyt on vuosikymmenten saatossa valjastettu, voitaisiin mahdollisimman pikaisesti saattaa kalateiden tai kalaportaiden varaan. Meillä on esimerkiksi Kuusankoskelta erinomaisia esimerkkejä aika jyrkistäkin kalaportaista, mistä kalat pääsevät nousemaan. Se on tärkeä osa elinvoimaisia lohikantoja, ja vaelluskalat nousevat tässä merkittävään rooliin. Kun meillä on elinvoimainen kalakanta ja kalat nousevat, niin uskon, että itse asiassa tämän vapaa-ajankalastuksen kautta on löydettävissä huomattavasti enemmän myös elinvoimaa ja mahdollisuuksia esimerkiksi matkailunkin kautta saada elinvoimaa tähän maahan kuin esimerkiksi niiden kalakantojen kautta, jotka tällä hetkellä eivät pääse nousemaan jokiin. Arvoisa puhemies! Pidän itse tärkeänä sitä, että me pikkuhiljaa pystyisimme luomaan järjestelmiä myös yhtiöille, jotka ovat näitä valjastuksia jokiin tai koskiin tehneet, sen eteen, että ne vanhatkin kosket avattaisiin kalateiden tai kalaportaiden kautta pikkuhiljaa. Valtion rahoitusta niihin tarvitaan, mutta minun mielestäni kyllä näillä voimalayhtiöillä on myös oma vastuunsa näistä tehtävistä. Näkisin erittäin mielelläni sellaista sähköä tulevaisuudessa: voin ostaa uusiutuvaa tai voin ostaa tuulivoimasähköä mutta voisin ostaa myös vesivoimasähköä, jossa olisi huomioitu se, että tämä tulee sellaisesta voimalasta, jossa myös vaelluskalojen tiet on kalateillä ja kalaportailla
Puhuja: Kari Kulmala
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-16 Pohjois-Savossa, Pohjois-Karjalassa ja Etelä-Savossa Saimaan lohikalojen ystävät ry suorittaa suurimman osan lohikalojen purojen ennallistamisesta, ja olette erittäin tervetulleita siihen toimintaan mukaan. Juuri saamani tiedon mukaan Ala-Koitajoella esimerkiksi noin 50—60 saimaanlohta tai taimenta on saatu emokalapyynnissä talteen
Puhuja: Saara-Sofia Sirén
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Edustaja Heinonen nosti esille oikein innostavan näkökulman, joka liittyy kalastusmatkailuun. Siinä on valtavasti potentiaalia, jonka hyödyntämisessä me Suomessa itse asiassa olemme esimerkiksi naapurimaitamme jäljessä. Kalastusmatkailun potentiaali tietenkin edellyttää sitä, että kalakannat ovat kestävällä tasolla, mutta kun sillä tiellä olemme ja yhdessä haluamme tätä asiaa edistää, niin on hyvä myös ajatella sitä hyötyä, mitä meillä olisi saatavilla alueellisesti turismin ja matkailun ja siihen liittyvien muiden palvelujen kautta, kun matkailupotentiaali saataisiin hyödynnettyä. Itse asiassa viime vuoden syksyllä tein asianomaiselle ministerille kirjallisen kysymyksen kalastusmatkailun potentiaalin hyödyntämisestä, kun huomasin, että Suomen vapaa-ajan kalatalouden kehittämisstrategiaa ei ollut päivitetty ja se oli jo auttamatta vanhentuneilla tiedoilla. Nyt on ollutkin hienoa huomata, että maa- ja metsätalousministeriö on tähän asiaan tarttunut ja päättänyt viime kesänä asettaa ohjausryhmän vapaa-ajan kalatalouden kehittämisstrategian päivittämiseksi. Toivon, että tämä on sellainen työ, joka myös laajemmin johtaa siihen, että kalastusmatkailun potentiaaliin
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Käsiteltävänä on hallituksen esitys, jossa ehdotetaan maakuntalain 6 §:ssä tarkoitettujen liikennettä koskevien tehtävien sekä henkilöstön ja omaisuuden siirtoa valtiolta maakunnille. Lisäksi esitetään eräiden tehtävien ja henkilöstön siirtoa ely-keskuksista Väylävirastoon ja liikenteenohjausyhtiöön. Esitykseen sisältyvät näitä muutoksia koskevat lakiehdotukset ja voimaanpanolakiehdotus. Maakuntauudistuksen myötä pääosa ely-keskusten liikennevastuualueiden tehtävistä siirtyy maakuntien hoidettavaksi. Tienpidon tehtävät jakautuisivat jatkossa valtion ja maakuntien välille. Maakunnat hoitaisivat tienpidon tehtäviä enintään yhdeksällä tienpitoalueella valtion kanssa tehtävien sopimusten mukaisesti. Tienpito säilyisi edelleen valtion vastuulla, maantiet valtion omistuksessa, ja Väylävirasto toimisi tienpitäjänä ja vastaisi maantieverkon omistajan tehtävistä. Valtion rooli omistajana on tärkeä, jotta voitaisiin taata väyläverkon yhtenäinen kehittäminen koko maassa sekä toteuttaa korjausvelan vähentämisen tavoitteet. Maakunnissa hoidettavien tienpidon tehtävien rahoitus järjestettäisiin erillisrahoituksena. Maakunnat vastaisivat myös maakunnan liikennejärjestelmäsuunnitelman laatimisesta. Maakunnat voisivat tehdä liikennejärjestelmäsuunnitelmansa joko yksin tai yhdessä toisen tai useamman maakunnan kanssa. Liikennejärjestelmäsuunnitelma kattaisi kaikki liikennemuodot. Kuten maakuntalaissa jo todetaan, maakunnat voisivat lisäksi halutessaan ottaa hoidettavakseen julkisen henkilöliikenteen suunnittelua ja järjestämistä. Esitys sisältää säännökset näiden tehtävien siirtämisestä valtiolta maakunnille. Lisäksi säännökset maakuntien mahdollisuudesta ottaa saaristoliikenteen tehtäviä hoitaakseen sisältyvät eduskunnalle jo annettuun maakuntauudistuksen täytäntöönpanoa koskevaan esitykseen. Sen lisäksi esitykseen on sisällytetty liikenne- ja viestintäministeriön virastouudistusta koskevat nimike- ja toimivaltamuutokset sekä lakiehdotukset tieliikennelain ja yksityistielain muuttamisesta. Yksityistielakia koskevat muutosehdotukset liittyvät valtionavustusten toteuttamiseen sekä viranomaistehtävien hoitamiseen. Nämä tehtävät olisi tarkoitus siirtää ely-keskuksista Valtion lupa- ja valvontavirastolle. Arvoisa puhemies! Liikennetehtävien rahoitus jakaantuu maakuntauudistuksessa yleiskatteelliseen rahoitukseen ja erillisrahoitukseen. Valtion suorittamaa erillisrahoitusta on ensinnäkin tilanteissa, joissa tehtävä säilyy valtion vastuulla ja joissa maakunta toimii toimeksiantotehtävään liittyen sopimuksen mukaisesti. Merkittävin tällainen tehtävä on alueellinen tienpito, ja sen rahoitusosuus on noin 410 miljoonaa euroa. Muita erillisrahoituksella toteutettavia tehtäväkokonaisuuksia olisivat yksityistielossien ja lautta-alusten valtionavustus, saaristoliikenne ja lentoliikenteen ostot. Yleiskatteellisena rahoituksena toteutettaisiin maakunnan liikennepalveluiden kehittämistä ja järjestämistä,
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Hallitus on taas tuomassa päätettäväksi esitystä maakuntauudistuksesta, vaikka eduskunta ei ole saanut valmiiksi ratkaisua sote-uudistuksesta. Hallituksen tärkeimmäksi mainostamassa uudistuksessa ei ole selvästikään kysymys ihmisten terveys- ja sosiaalipalveluiden turvaamisesta vaan uusien hallintokerrosten rakentelusta. Kyse on paljaasta valtapolitiikasta. Uudistusesitystä on koetettu puolustaa väittämällä sen yksinkertaistavan hallinnon rakenteita ja poistavan valtion ja maakunnallisen hallinnon päällekkäisyyttä. Nyt käsiteltävä esitys osoittaa tämän perustelun ontoksi. Esityksen mukaan 18 maakuntaa hoitaisi jatkossa tienpidon tehtäviään enintään yhdeksällä tienpitoalueella valtion kanssa tehtävien sopimusten mukaisesti. Väylävirasto toimisi edelleen tienpitäjänä ja vastaisi maantieverkon omistajan tehtävistä. Maakunnassa hoidettavien tienpidon tehtävien rahoitus järjestettäisiin erillisrahoituksena. Maakunnat vastaisivat myös maakunnan liikennejärjestelmäsuunnitelman laatimisesta. Siis päätösvalta olisi erillään toimeenpanosta, rahoitus erillään kaikesta, ja epäselvää olisi, mitä tehtäisiin, jos sopua ei syntyisi. Olisi parempi, jos maakuntien liitoille annettaisiin työrauha maankäytön aluesuunnitelman ja liikennejärjestelmäsuunnitelman laatimisessa yhdessä jäsenkuntiensa kanssa. Arvoisa puhemies! Tämä ehdotettu sekaannus on erityinen ongelma pohjoiselle Suomelle. Toimivat liikenneverkostot ovat olleet ja ovat vastaisuudessakin talouden ja yhteiskuntakehityksen tukiranka.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 puhemies! Kuten tämäkin esitys osoittaa, hallituksella on hyvin selvä näkemys tulevista maakunnista ja niiden tehtävistä. Kuten edustaja Tuppuraisen puheenvuoro taas osoittaa, niin tästä näkemyksestä voidaan olla montaa mieltä. Mutta mikä on SDP:n näkemys maakuntauudistuksesta? Mikä on SDP:n malli maakuntauudistuksessa? Olin kysymässä tätä puheenjohtaja Rinteeltä silloin, kun viimeksi täällä maakuntauudistusta käsiteltiin, mutta puheenjohtaja Rinne ehti poistua muihin tehtäviin ja jouduin kysymään asiaa edustaja Viitaselta. Kuten tiedämme, edustaja Viitasella on vastaus joka kysymykseen, mutta hänellä on myös kysymys joka vastaukseen. Edustaja Viitanen ei kuitenkaan pystynyt vastaamaan tuolloiseen kysymykseeni. Nyt, puheenjohtaja Rinne, kysyn teiltä: mikä on SDP:n maakuntamalli? Te kannatatte sitä, että sosiaali- ja terveyspalvelut nostetaan kuntia laajemmille hartioille. Te olette sanonut, että maakunnan nimi ei ole maakunta, vaan sen nimi voi olla esimerkiksi aluekunta tai sote-kunta. Te olette sanonut, että näitä aluekuntia voi olla 18 tai niitä voi olla enemmän kuin 18 tai niitä voi olla vähemmän kuin 18. Te olette Te olette sanonut, että niille kuuluvat ainakin terveyspuolen tehtävät, ehkä sote-tehtävät, mutta niille ei kuulu juurikaan muita tehtäviä. Toisaalta te olette sanonut, että sote-tehtävien kannalta Eksote, Siun sote ja muut tällaiset järjestelyt, jotka perustuvat kuntayhtymiin ja joissa samaan kuntayhtymään yhdistetään sekä erikoissairaanhoito että perusterveydenhuolto ja sosiaalipalvelut, on mielestänne hyvä ja toimiva malli.
Puhuja: Sirpa Paatero
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 mistä Zyskowiczilla on parempi tieto siitä, minkälaista ajattelua sosiaalidemokraattien puolueen sisällä on, mutta sehän on oikein hyvä, jos näin olette siellä tietoisia. Meillä on ollut jo edelliseltä kaudelta selkeä linja, että olimme tekemässä sote-uudistusta. Sote-uudistus on semmoinen, mihin sosiaali- ja terveyspalvelut yhdistetään ja tehdään integraatio kahteen suuntaan, sekä horisontaalisesti että vertikaalisesti. Meidän mallissamme ei ollut tehty koko valtionhallinnon uudistusta samanaikaisesti, vaan siihen olisi ollut toinen aika. Sen takia tämä lakiesitys on kyllä malliesimerkki siitä, että meillä on ollut kaksi tieliikenne- ja muuta lakia, joissa on poistettu maakuntahallinto täällä,
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-11 Minusta edustaja Zyskowiczin kysymykset olivat ihan kiinnostavia, mutta toisaalta samaan aikaan minua on pohdituttanut, mikä on kokoomuksen kanta, erityisesti kokoomuksen helsinkiläisten ja uusmaalaisten kansanedustajien kanta, maakuntauudistukseen ja sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamiseen. Esimerkiksi Helsingin kaupunginhallitus maanantaina, eilen, otti yksimielisesti kokoomuksen vahvimman miehen Jan Vapaavuoren johdolla kannan, jossa se tyrmää sote-uudistuksen. Ja nyt kysymys kuuluukin, voiko näitä lakiesityksiä, jotka kytkeytyvät maakuntauudistukseen, viedä eteenpäin, koska eivät kai nyt kokoomuksen helsinkiläiset ja uusmaalaiset kansanedustajat voi äänestää oman äänestäjäkunnan, oman jäsenkunnan,
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Jos edustaja Paateron puheenvuoro oli tarkoitettu edustaja Rinteen puolesta vastaukseksi kysymykseeni sosiaalidemokraattien maakuntamallista, niin en minä ainakaan ymmärtänyt, minkälainen se on. Yhtäältä olette puhuneet uudesta sote-kunnasta tai aluekunnasta, toisaalta olette puhuneet, kuten sanoin, näiden kuntayhtymien puolesta, joissa on sosiaali- ja terveyspalvelut ja sekä perusterveydenhuolto että erikoissairaanhoito. Edustaja Rinne, kun nyt olette paikalla, niin voisitteko selvittää asian? Mitä edustaja Arhinmäen kysymykseen tulee, niin
Puhuja: Antti Rinne
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 Sosiaalidemokraattien tavoitteena on, että kansalaisten väliset terveyserot saadaan kaventumaan. Meidän tavoitteenamme on se, että nämä rikki olevat osat, lääkäriin pääsy perusterveydenhuollossa, ikäihmisten hoiva ja lastensuojelu, saadaan kuntoon. Meidän tavoitteenamme on se, että voidaan tulevia kustannuksia vähentää tällä mallilla. SDP:n näkökulmasta on tärkeätä, että tehdään sosiaali- ja terveyspalveluitten kokonaisuudistus, joka johtaa siihen, että nämä asiat toteutuvat. Tämä on se sosiaalidemokraattien malli, arvoisa edustaja Zyskowicz.
Puhuja: Timo Heinonen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 tänään käsittelyssä olevassa asiassa on kyse maakuntauudistuksen osasta, jossa liikenteen osuudet siirretään maakunnissa tienpidon yhdeksällä alueella maakuntien vastuulle tietyllä tavalla, vaikka päävastuu ja omistajuus säilyvät tulevaisuudessa valtiolla. Itse pidän tätä ihan tervetulleena ja hyvänä uudistuksena, ja mielelläni kuulisin myös ministeri Anne Berneriltä siitä, miten te näette, tuoko tämä tienpitoon enempi niitä kaivattuja kasvoja. Tällä hetkellä usein tuolla maakunnissa tilanne on se, että tiet on niin kesä- kuin talvikunnossapidossa sanalla sanoen aika huonosti hoidettu ja ei löydy selkeitä kasvoja, keneen voitaisiin olla yhteydessä. Vahvistaisiko tämä nyt sitä, että sinne löytyisi niitä kasvoja, jotka voisivat laittaa näitä asioita kuntoon, että ministeri Bernerin ei tarvitse kaikissa maakunnissa kiertää niitä teitä yksitellen katsomassa? Arvoisa puhemies! Haluan antaa kiitosta tässä keskustelussa ministeri Bernerille myös siitä, että teidän johdollanne ja tämän hallituksen aikana on ensimmäistä kertaa Suomessa ryhdytty myös pienentämään väyläverkon korjausvelkaa. Se oli tämän hallituksen aloittaessa noin 2,5 miljardia. Sen kasvu on pystytty pysäyttämään, sitä on pystytty jo maltillisesti madaltamaan,
Puhuja: Antti Lindtman
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowicz väittää, että hallituksessa ei tiedetä, minkälainen on SDP:n sote-malli. Jos kerran on näin, että hallituksessa ei edes tiedetä, minkälainen on SDP:n sote-malli, niin, edustaja Zyskowicz, miten on mahdollista, että hallitus on kuitenkin voinut omilla virkamiehillään teettää arvion SDP:n sote-mallin perustuslainmukaisuudesta? Ilmeisesti tämä malli on ollut kuitenkin niin selkeä, että siihen ei itse asiassa edes
Puhuja: Katja Taimela
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 On hyvä muistaa, että tämänkin lakiesityksen täytäntöönpano riippuu vielä eduskunnan käsittelyssä olevien maakunta- ja sote-uudistusten lopullisesta kohtalosta ja aikataulusta, ja epäilen, että tätä aikatauludilemmatiikkaa ei ole vielä ihan kaikilla hallituspuolueittenkaan kansanedustajilla tiedossa, miten tämä aikataulu loppupeleissä sitten etenee. Pidän edelleen suuressa arvossa, kuten maantielain käsittelyssä, maakuntien vastuun kasvattamista alueidensa liikennejärjestelmäsuunnittelussa sekä tienpidossa. Mielestäni on erityisen arvokasta, että paikallinen tuntemus tunnustetaan. Hieman skeptisempi olen sen suhteen, mikä maakuntien lopullinen toimintavapaus on, kun rahoitus riippuu loppukädessä kulloisenkin hallituksen varassa. Elikkä tässä ei, edustaja Heinonen, tarvita pelkkiä kasvoja maakuntiin, vaan sinne maakuntiin tarvitaan myös euroja. Jaan myös muun muassa elinkeinoelämän esiin tuoman huolen siitä, miten liikennealan osaaminen riittää toimijakentän pirstoutuessa ja hukataanko toiminnan tehokkuus eri organisaatioiden välillä. Tähän tehtäväjakoon me myös liikenne- ja viestintävaliokunnassa kiinnitimme huomiota käsiteltäessä näitä asioita jo paljon aiemmin yhteistyössä yli oppositio- ja hallituspuolueiden rajojen. Huomattavaa on, ettei tämä lainsäädäntöprosessi ole edennyt ilman ongelmia. Maantielain osalta valiokuntamme huomautti muutoksista, kun maakuntauudistus vedettiin pois esityksestä. Virastouudistuksen muutosten osalta, joista osa koski nyt palautettavia pykäliä, jouduimme antamaan liikenne- ja viestintäministeriölle jo moitteet lainsäädännön valmistelusta — tämäkin oppositio—hallitus-rajat ylittävällä yhteistyöllä. Pidän tätä moninkertaista lainsäädäntötapaa hyvin ongelmallisena ja niin piti siis myös liikenne- ja viestintävaliokunta omassa työssään. Arvoisa puhemies! Aivan lopuksi:
Puhuja: Markku Pakkanen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Tämä on todellakin erittäin tärkeä lakiesitys, ja on hienoa, että se on nyt viimenään tullut myös tänne meille saliin käsittelyyn. Valitettavasti toki näin on, että keskusteluaikaa on vain tämä puoli tuntia. Maakuntauudistuksen täytäntöönpano liikennealalla on tämän lain sisältö, ja hämmästyttääkin, kuinka nopeasti tämä eduskunta pystyi alkamaan keskustelemaan sote-uudistuksesta tässä samassa asiassa. Nyt on keskityttävä liikenneasioihin. Hallituksen esityksessä kolmannessa kappaleessa on minusta erittäin hyvin kuvattu, mitä tämä pääasiallisesti mielestäni sisältää: esimerkiksi maakuntien tehtävät tienpidon hoidossa, joka on yhdeksällä alueella tälläkin hetkellä, eikä siinä juurikaan muutosta tapahdu. Elikkä mennään hyvin pitkälle nykyisen järjestelmän mukaan, mikä on todettu aika hyväksi, ja tämän maakuntauudistuksen tullessa jatketaan sillä hyvällä hommalla. Väylävirasto toimii edelleen tienpitäjänä ja vastaa maantieverkon omistajan tehtävistä. Tämä on asia, mistä on kovasti keskusteltu tässä talossa, miten se omistajuus ratkaistaan tulevaisuudessa näissä väylissä, missä korjausvelkaa on se 2,5 miljardia. on se 2,5 miljardia. Siihen toivon, että parlamentaariset työryhmät saavat hyvän ponnahduslaudan tästä tehdystä työstä, mitä on tehty, ja tulevaisuudessa päästään pohtimaan väyläverkon rahoitusta, koska se on se suurin ongelma, jotta pystyttäisiin tämä korjausvelka tulevaisuudessakin huomioimaan ja pistämään kuntoon. Tällä hallituskaudella on pystytty sitä asiaa viemään
Puhuja: Antero Laukkanen
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Suomen liikenneverkko rapistuu. Tiet, raiteet ja vesistö tarvitsevat nyt kokonaisvaltaista arviointia, ei ainoastaan osittaisia ratkaisuja. Juuri niin kuin tässä esityksessä tähdätään, pitää syntyä sellainen ratkaisu, jossa päätöksenteko on lähellä, siellä, missä ongelmat ovat nähtävissä. Rahoituksellisesti erillisrahoitus on ainoa oikea ratkaisu, koska pitää löytyä reilusti uusia rahoitusvaihtoehtoja tai muuten rapistuminen jatkuu. jatkuu. Liikennejärjestelmien toimivuus on Suomen elinkeinoelämän kannalta täysin välttämätöntä, ja siihen on kiinnitettävä huomiota. Jos halutaan pitää koko Suomi asuttuna tai halutaan edes osa pitää asuttuna, tämä kokonaisratkaisu on tarpeellinen.
Puhuja: Mikko Savola
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-11 Arvoisa rouva puhemies! Tämä on tervetullut uudistus nimenomaan joukkoliikenteen osalta. Olemme huomanneet, että vanha tapa ei enää toimi. Jos puhutaan junaliikenteestä ja VR:n toiminnasta, niin VR on keskittynyt isoille väylille, keskuskaupunkien väleille. Enää ei juna pysähdy läheskään joka asemalla, ja ainoastaan isoimmilta linjoilta kyytiin pääsee — tokikin nopeasti, ei siinä mitään. Tarvitaan siis lisää junavuoroja, tarvitaan uutta tapaa toteuttaa junavuorojen toteutukset, ja tarvitaan paikallisliikennettä. Jos halutaan ympäristöystävällistä junaliikennettä ja halutaan ihmiset raiteille, silloin pitää olla sellaisia junavuoroja, jotka palvelevat ihmisiä, että ihmiset pystyvät myöskin sitä junaa käyttämään. Junaliikenteen osalta Etelä-Pohjanmaan liitto, Pohjanmaan liitto, Keski-Suomen liitto ja Pirkanmaan liitto ovat lähteneet rohkeasti tähän työhön mukaan ja selvittämään niin sanottua paikallisliikennettä. Tällä alueella, näillä raideväleillä on noin 1,1 miljoonaa asukasta. Edellytyksiä on, tahtoa on siellä toteuttaa tämä. Meillä haluna on se, että juna siellä jatkossakin kulkee. Oikeastaan kysyisinkin nyt ministeri Berneriltä: tämä
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Vaikka nyt käsitellään maakuntauudistuksen yhtä osaa, on tärkeätä, että yritetään saada selvyyttä myös demareiden maakuntanäkemyksestä. Tähän on kaksi syytä: Ensinnäkin, seuraava eduskunta joutuu kaikissa olosuhteissa, tapahtui nyt mitä tahansa, käsittelemään sote- ja maakuntauudistusta. Ja toiseksi, edustaja Rinne esittäytyy jo tuolla mediassa pääministeriehdokkaana ja jopa pääministerinä, joten olisi todellakin hyvä tietää, mikä on SDP:n malli. No, nyt tänne jäi onneksi puolueen vahva mies, edustaja Lindtman, asiaa selittämään, ja hän kertoi, millainen se ei ole, mutta vieläkään ei ole kyllä tullut selväksi,
Puhuja: Hannu Hoskonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-12-11 lainsäädäntöä on erittäin ajankohtainen ja hyvä. Ihmettelen vain suuresti opposition puolelta tulleita puheenvuoroja siitä, että tällainen vallan hajauttaminen olisi paha asia ja maailma siihen kaatuu. Kun kuuntelin äsken puheenjohtaja, edustaja Rinteen puheenvuoroa sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksesta, en voinut välttyä siltä tunnelmalta, että kun koko maailmaa syleilee, niin saattaa se sotekin siihen väliin Tuli semmoinen tunne, että siinä olivat kaikki taivaat auki, mutta talouspuolesta ei ilmeisesti kovin paljon siinäkään välitetty. Tärkeäähän kuitenkin on nyt, että sitä vastuuta jaetaan ihmisille itselleen, maakuntiin päin. En ole koskaan elämäni aikana vielä nähnyt sellaista nähnyt sellaista paikallista, lähellä olevaa päätöksentekoa, joka menisi hirvittävän paljon metsään. Kyllä siellä ihmiset kantavat vastuuta omasta elinpiiristään ja tekevät sen mukaisia päätöksiä, niin että asiat muuttuvat parempaan suuntaan, ja lopputulos on aina parempi kuin keskitetyssä järjestelmässä.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 ja jos ne SDP:n mallit siellä jo ovat olevinaan kovin selviä, niin kuinka ihmeessä Zyskowicz tämän voi selittää? Tähän en kuullut, edustaja Zyskowicz, teiltä vastausta. Kuuntelin myös erittäin tarkkaan ja heristin korviani, vastaatteko kysymykseen kokoomuksen linjasta tässä maakunta- ja sote-uudistuksessa. Voiko olla totta, että Helsingin kokoomus on täysin eri linjalla kuin te siitä, mikä on kokoomuksen malli?
Puhuja: Ville Skinnari
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 Liikenteestä kun puhutaan, niin kyllähän se tosiasia on, että siellä maakunnissa on kuoppia, edustaja Hoskonen — kyllä siellä teilläkin päin tiet ovat huonossa kunnossa ja rahaa tarvitaan. Kuoppia on myös sotessa, kuten hyvin tiedämme. Eli siinä mielessä ne liittyvät toisiinsa. Kysyn nyt kuitenkin teiltä: Te tässä nyt kehutte kaikkea ja kehutte hallitusta, niin kuin kuuluukin, mutta mistä rahat? Te puhutte siitä, että tulee kasvot, mutta kuka tämän maksaa ja miten? Tälläkin kaudella nyt ensi vuoden budjetista ette pitäneet parlamentaarista lupausta 300 miljoonasta eurosta perusväylänpitoon. Se oli parlamentaarinen, yhteinen päätös tästä salista, tästä talosta. Miksi se jäi puolitiehen? Miksi liikenteen suunnitteluun ei tullut rahaa? Okei,
Puhuja: Harry Wallin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 Täällä edustaja Savola kertoi, että taivas muuttuu autuaaksi, kun päästään tähän maakuntamalliin, jossa joukkoliikennemäärät lisääntyvät ja tarjonta lisääntyy esimerkiksi Pohjanmaan radoilla. Ei pidä paikkaansa: 18 maakuntaa — tämähän tulee hajauttamaan tämän nykyisen tilanteen, jos siihen mennään. Nyt on ely-keskukset, jotka hoitavat liikenteen Liikenneviraston kanssa yhteistyössä, ja tämä on hyvä malli ollut tähän asti. Isot hankkeet
Puhuja: Anne Berner
Päivämäärä: 2018-12-11 Samalla tässä edelleen säilyy valtion rooli huomattavana, ja se turvataan myös erillisrahoituksen kautta. Mutta silti päätöksenteko ja valmistelu tulevat lähemmäs päättäjiä, tulevat lähemmäs käyttäjiä, tulevat lähemmäs alueita. Me tiedämme, kuinka tärkeä asia tämä on ollut liikenteen puolella. Olen niin paljon kiertänyt ympäri Suomea, että tiedän sen päätöksen merkityksen alueille. Se tässä mahdollistetaan. Samalla tosin myöskin osallistetaan vastuunkantoon ja priorisointeihin. Edelleenkin tietysti paljon on tehtävää sen puolesta, että liikenteen rahoitus uudistetaan. Kyllä siitä on käyty paljon keskustelua, ja toivon, että jokainen, joka jatkossa on mukana päättämässä, kantaa tästä vastuuta.
Puhuja: Tytti Tuppurainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-12-11 Itsehoitolääkkeiden myynti valvotusti päivittäistavarakaupassa olisi kyllä voitu ottaa mukaan tämän esityksen valmisteluun. Erityistä ihmetystä tämä aiheuttaa, kun muistamme istuvan hallituksen kyllä tuoneen aiempaa väkevämmät alkoholijuomat kauppoihin. Siis, ministeri Mattila, limuviinat sopivat, mutta flunssalääkkeet eivät. Teidän kyseenalaiseksi kunniaksenne jää, arvoisa ministeri, se, että Suomessa kymmenen vuotta laskussa ollut alkoholin kulutuksen määrä on nyt käännetty THL:n viimeisimpien tilastojen mukaan nousuun. Arvoisa puhemies! Lääkelain uudistuksessa olisi pitänyt myös kiinnittää huomiota lääkkeiden saatavuuteen. Nimittäin tuoreen tutkimustiedon perusteella noin 80 prosentilla apteekeista oli lääkkeiden saatavuusongelmia päivittäin tai lähes päivittäin. Saatavuusongelmia oli tavanomaisissa, yleisesti käytetyissä lääkeryhmissä, kuten hermostoon vaikuttavissa lääkkeissä sekä sydän- ja verisuonisairauksien lääkkeissä. Näistä saatavuuskatkostapauksista kolmasosa aiheutti raportoituja ongelmia. Nämä saatavuusongelmat koskevat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden lisäksi myös tuotanto- ja lemmikkieläinten lääkkeitä, ja tästä esimerkki viime kesältä: kesällä 2018 esimerkiksi kyyn pureman hoitoon tarvittavaa seerumia ei ollut eläimille saatavilla juuri ollenkaan Pohjois-Suomen alueella, ja tällainen puute voi johtaa jopa vaikeaan myrkytystapaukseen tai lemmikin kuolemaan.
Puhuja: Sinuhe Wallinheimo
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-12-11 Se, että edustaja Tuppurainen nyt tässä sekoittaa yhtäkkiä lääkkeet ja alkoholin... En tiedä, kannattaisiko näin tehdä, koska meillä oli kuitenkin historian suurin uudistus, ja tämä maltillinen nousu, mikä tässä on nyt tullut, voi olla täysin kausiluontoista, koska tällä hetkellä kysymys on aivan pienestä, mitättömästä muutoksesta suhteessa siihen, että THL muun muassa arvioi tähän 4—6 prosentin nousun. Asiantuntijat ovat olleet täysin väärässä. Minä jäin tässä apteekkiuudistuksessa ihmettelemään sitä, että todellakin esimerkiksi Heinixiä, astmakohtauksiin olevaa lääkettä, ei jatkossa nyt välttämättä saa sitten kaupoista, ja jos apteekit ovat 40—50 kilometrin päässä, niin onko sitä kautta todellakin näin, että sitä on jatkossakin pakko hakea sieltä kaukaa apteekeista, kun olisi ollut paljon itsehoitolääkkeitä, joita olisi voinut saada paljon lähempää päivittäistavarakaupoista.
Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-12-11 liikevaihdon ja katteen niin kovaa laskua, että ne ovat kannattamattomia, eikä siihen auta edes apteekkariveron tuoma ehkä noin 1 000 euroa näillä pienillä apteekkarituloilla, mitä on. Kiitän kyllä tässä kohtaa sitä ja osoitan kyllä arvosteluni edustaja Tuppuraiselle siinä mielessä,