Puhuja: Jari Myllykoski
Puolue: vas
Päivämäärä: 2017-10-03 Arvoisa rouva puhemies! Hallitus ja ministeri Berner perustelevat junaliikenteen kilpailuttamista EU:n neljännellä rautatiepaketilla. Rautatiepaketti edellyttää raideliikenteen avaamista kilpailulle, ellei ole olemassa erityistä perustetta hoitaa raideliikennettä jatkossakin suorahankintana. Europarlamentaarikot Sirpa Pietikäinen ja Merja Kyllönen ovat muistuttaneet, että EU ei nyt edellytä raideliikenteen kilpailuttamista. Samaa on sanonut liikenneministeriön hallitusneuvos Elina Thorström. EU-määritelmä "palvelun laatu ja kattavuus" on erittäin hyvä Suomea kuvaava kriteeri. Meillä on siis erityinen peruste jatkaa Suomessa VR:n liikennöinnillä ja keskittyä nyt palvelun parantamiseen sen pilkkomisen sijaan. On sokeaa EU-uskovaisuutta niellä kilpailuttamisvaatimus. Olemme Suomessa jo tehneet EU:n edellyttämät toimet rataverkon hallinnasta ja harjoittamisesta sekä koulutusjärjestelmän ja turvallisuusjärjestelmän eriyttämisestä. Paikoitellen osin huonokuntoiselle radalle ei synny lisää ja parempaa liikennettä vain sillä, että pilkotaan valtionyhtiö VR ja myydään reitit ulkomaisille suuryrityksille aggressiivisen verosuunnittelun temmellyskentäksi. Vilkkaimmin liikennöidyille radoille ei mahdu enää uutta liikennettä. Konsulttiarvion mukaan kilpailuttamisesta saataisiin lisää hyötyä vain, jos valtio tekisi miljardiluokan, siis miljardi-investoinnit rakentamalla lisää raiteita kuormittuneille yhteysväleille. Mistä nuo rahat revittäisiin, kun VR ei pystyisi maksamaan nykyiseen tapaan osinkoja valtiolle, joita esimerkiksi viime vuodelta maksettiin 90 miljoonaa euroa? Tähän päälle kun laitetaan arvioiden mukaan kilpailun taloudelliset vaikutukset, olisi saldo 40 miljoonaa euroa miinuksella. Hallituksen malli on epäselvä, tulisi todella kalliiksi ja uhkaisi lopulta työntekijöiden työehtoja. Erityisesti kalustoyhtiön rooli ihmetyttää. Joutuisivatko suomalaiset maksamaan vaunut ja veturit kahteen kertaan, ensin veroina VR:n hankinnoissa, sitten lippuhintoina kalustovuokrassa? Näihin kysymyksiin on vaikea saada vastauksia, sillä koko hanketta viedään eteenpäin suljetuissa työryhmissä. Kilpailutusmalli ei myöskään johtaisi lippujen halventumiseen kuin aivan suosituimmilla reiteillä. Näyttääkin siltä, että kyseessä on hallituksen ideologinen hanke alistaa valtion omaisuutta kansainvälisten kermankuorijoiden käsiin. Arvoisa puhemies! Suomessa pitää keskittyä siihen, miten ihmisten ja tavaran liikkumista raiteilla voidaan lisätä. Myös liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoite vuoteen 2030 sitä edellyttää. Ensimmäinen asia on tietenkin raideverkoston kunnostaminen. Vasemmistoliitto ehdottaa, että liikenneinfran korjaamisesta päätettäisiin yhdessä kaikkien puolueiden kesken ja päätökset kantaisivat yli vaalikausien. Esimerkkejä tarpeellisista korjauskohteista olisivat Pasila—Riihimäki-rataosan parantaminen, Oulu—Kemi-, Ylivieska—Iisalmi-yhteysvälien korjaus sekä Joensuun, Kouvolan ja Kuopion ratapihojen modernisointi. Seuraavien vuosien aikana ratahankkeiden rahoitus pitäisi tuplata. Investointeihin pitää varata vuosittain 100 miljoonaa euroa nykytason päälle. Vasemmistoliitolla ja hallituksella on yhteinen näkemys, että maakuntien ja kaupunkiseutujen mahdollisuuksia vahvistaa työssäkäynti-, opiskelu- ja asiointiliikennettä raiteilla pitää parantaa. Kukaan ei kuitenkaan vielä tiedä, mistä maakunta rahoittaa ja saa ne resurssit, kun maakuntauudistus vielä lepää rauhallisesti kehdossaan. Arvoisa puhemies! Junaliikenteelle on liikaa huonoja kansainvälisiä esimerkkejä. Siksi vasemmistoliiton eduskuntaryhmä kannattaa edustaja Harry Wallinin tekemää epäluottamuslausetta.