Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-02-28 Arvoisa puhemies! Suomi tunnetaan maailmalla korkeatasoisesta ja tasa-arvoisesta koulutuksesta. Koulutus nousee esiin joka kerta, kun tapaan kansainvälisiä kollegoitani eri puolilla maailmaa, esimerkiksi Kolumbiassa, Meksikossa, Intiassa, Kiinassa, viimeksi Etelä-Koreassa. Tätä kansainvälistä mainetta ei ole saavutettu millään maksetuilla mainoskampanjoilla — se perustuu todellisuuteen, tuloksiin ja pitkäjänteiseen työhön. Se on myös tämän päivän tilanne, suomalaiset opettajat ovat maailman parhaita. Koulutuksen laadun varmistaminen vaatii jatkuvaa kehittämistä, jota tehdään alan parhaiden tutkijoiden kanssa. Koulutuksen laadun ylläpito edellyttää sitä, että myös me täällä eduskunnassa ja hallituksessa keskitymme osaltamme oikeisiin asioihin ja teemme sen eteenpäinvievällä tavalla. Hyvän koulutusjärjestelmän ylläpito vaatii myös sitä, että julkinen talous on terveellä pohjalla. Tämä hallitus on taittanut velkasuhteen, ja velkaantuminen loppuu suunnitelman mukaisesti. Valtion lisäksi myös kunnilla on merkittävä osa koulutuksen kehittämisessä. Suurin osa välikysymyksen esittäjistä oli tekemässä viime kaudella suurinta leikkausta peruskoulutukseen koko vuosikymmenellä. Tämän hallituksen aikana kuntien mahdollisuuksia panostaa koulutukseen on parantanut se, että valtion toimenpiteiden vaikutus kuntatalouteen on ollut kuntataloutta vahvistava. Tämä on merkittävä ero edelliseen hallitukseen verrattuna. Lisäksi tällä kaudella Suomen talous on kääntynyt vahvaan kasvuun. Se osaltaan vahvistaa myös kuntataloutta ja kuntien mahdollisuutta vastata koulutuksen haasteeseen. Arvoisa puhemies! Olin maanantaina vierailulla kahdessa hyvin erityyppisessä oppilaitoksessa Oulussa. Molemmilla vierailuilla keskustelujen painopiste oli vahvasti eteenpäinvievissä kysymyksissä. Ammattiopisto Luovi on ammatillinen erityisoppilaitos, missä kävimme erinomaiset keskustelut osatyökykyisten työllistämisestä — jokaisella on oikeus työhön. Oulun yliopistolla puolestaan keskustelimme henkilökunnan ja opiskelijoiden kanssa muun muassa siitä, miten suomalainen tutkimus pysyy jatkossakin maailmankartalla ja miten tyydytämme valtavan elinikäisen oppimisen tarpeen. Arvoisa puhemies! Tekoälyn myötä työelämä muuttuu ehkä dramaattisemmin kuin koskaan aiemmin. Hallituksen tavoite on, että Suomi on tekoälyn soveltamisessa maailman kärkimaa. On arvioitu, että jopa miljoonan ihmisen pitäisi kouluttautua uudelleen tai täydentää koulutustaan seuraavan kymmenen vuoden aikana. Meillä ei ole missään reservissä tuollaista määrää opiskelupaikkoja, eikä meillä ole varaa pitää poissa työelämästä pitkään noin isoa määrää työikäistä väestöä. Tehtävä täytyy siis hoitaa jotenkin aivan uudella tavalla. Keskustelimme eilen täällä tulevaisuusselonteosta. Kävimme hyvän keskustelun työelämän ja osaamisen muutoksista ja vaatimuksista, siitä, miten niitä seuraavan vuosikymmenen aikana täytyisi muuttaa. Olemme hyvin yksimielisiä siitä, että muutokseen on vastattava yhdessä ja Suomen on oltava osaamisen eturintamassa. Meidän pitää ajatella täysin uusiksi se, miten ymmärrämme osaamisen, koulutuksen ja työn tekemisen. Vahva peruskoulutus ja laaja yleissivistys muodostavat jatkossakin kestävän pohjan ammatilliselle osaamiselle ja korkeakoulutukselle, mutta rakenteelliset yhtäläisyydet ehkä loppuvatkin siihen tähän päivään Olen samaa mieltä useassa puheenvuorossa esiin nostetusta huolesta 620 000:sta pelkästään peruskoulun varassa olevasta suomalaisesta. Heidän työllisyysasteensa on noin 43 prosenttia. Tähän on vastattu ammatillisen koulutuksen lisäpaikoilla, samoin ammatillisen koulutuksen reformilla. Ammatillisen koulutuksen keskeyttäminen onkin vähentynyt, ja yhä useampi jatkaa opintojaan peruskoulun jälkeen.