Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-09-04 Arvoisa puhemies! Tässä maakuntauudistuksen yhteydessä tulee muutoksia siis myös kotouttamispalveluihin, ja itse olen hieman huolissani siitä, voidaanko kotouttamispalveluissa tulla osin samaan problematiikkaan kuin kasvelupalvelu-uudistuksen yhteydessä, eli olen huolissani siitä, että maakunta ei välttämättä ohjaakaan valtion sille suuntaamaa rahoitusta kotouttamiseen vaan rahat sitten palaavat sote-palveluihin ja voidaan päätyä tilanteeseen, eri maakunnissa on hyvin eritasoisia, eri lailla resursoituja palveluita. Eli haluaisin tätä kysyä ministeriltä. Toinen olennainen kysymys ja ongelma kotoutumisjärjestelmässä on se, että alkukartoitukset ja kotoutumissuunnitelmat tehdään säännönmukaisesti työttömille työnhakijoille sekä kansainvälistä suojelua saaville, mutta muiden ryhmien osalta se on harkinnanvaraisempaa, eli työmarkkinoiden ulkopuolella olevat työntekijät, esimerkiksi kotiäidit, työntekijöiden puolisot, saattavat jäädä kotoutumisen ulkopuolelle. Haluaisin ministeriltä kysyä, voitaisiinko tämän lain uudistuksessa tätä asiaa muuttaa ja laajentaa näitä alkukartoituksia ja kotoutumissuunnitelmia säännönmukaisesti myös kaikkiin näihin ihmisryhmiin. Erityisesti nämä maahanmuuttajataustaiset naiset on olennainen ryhmä. Heille olisi saatava räätälöityjä palveluita, ja heidät olisi saatava palveluiden piiriin, niin etteivät he jää kotoutumisen ja sitä myötä yhteiskunnan ulkopuolelle. Olisi yhteiskuntaan kiinnittymisen osalta olennaista myös, että työperäisten maahanmuuttajien, töissä olevien maahanmuuttajien, olisi mahdollista esimerkiksi töiden ohessa kielikouluttautua ja siten myös kiinnittyä paremmin yhteiskuntaan ja varmistaa myös jatkotyöllistymismahdollisuudet paremmin. Arvoisa puhemies! Olennainen kysymys on myös yhteisöjen ja järjestöjen rooli kotouttamisessa. Se on erittäin tärkeää, sillä ihmissuhteet on se, mikä sitoo ihmistä lopulta yhteiskuntaan, ja usein erilaisessa yhteisötoiminnassa ja järjestöissä tehtävässä työssä tulee sitä inhimillistä kohtaamista ja sitä myötä ystävyyksiä, kaveruuksia, erilaisia ihmissuhteita ja sitä myötä kiinnittymistä ja kotoutumista yhteiskuntaan. Eli kysymys kuuluu, miten me voisimme kotoutumisjärjestelmän puitteissa ja julkisten toimijoiden taholla tukea ja kannustaa myös kolmannen sektorin tekemää erittäin arvokasta kotoutumistyötä nykyistä enemmän. Arvoisa puhemies! Kansainvälisen suojelun perusteella myönnetään noin yksi kymmenesosa oleskeluluvista, eli se on ehdottomasti vähemmistönä, mutta se on kuitenkin olennainen kysymys. Tässäkin salissa on puhuttu humanitaarisesta maahanmuutosta ja heidän kotouttamisestaan. Itse näkisin, että työelämän opetusta ja työelämäyhteistyötä tulisi olla jo vastaanottokeskuksissa, sillä tämä turvapaikanhakuprosessi on hyvin pitkäkestoinen, liiankin pitkäkestoinen. Sitä täytyisi tietysti nopeuttaa, se olisi kaikkien mutta koska se vie aikaa ja siellä vastaanottokeskuksessa voidaan olla pitkäänkin, niin olisi hyvä, että kotouttamistoimenpiteitä aloitettaisiin jo siellä ja myös työelämäopetusta ja työelämäyhteyksiä synnytettäisiin jo siinä vastaanottovaiheessa, jotta sitten niiden osalta varsinkin, ketkä maahan jäävät, kotoutuminen ei alkaisi nollapisteestä sitten siinä vaiheessa, kun oleskelulupa saadaan, vaan oltaisiin kotoutumispolulla jo pidemmällä. Arvoisa puhemies! Rasismi, ennakkoluulot ja syrjintä ovat erittäin suuri este kotoutumiselle ja työhön pääsemiselle. Haluaisinkin kysyä ministeriltä, miten me voisimme suunnitelmallisesti vähentää maahanmuuttajien syrjintää työhönotossa. On todettu, että anonyymi työnhaku olisi yksi keino siihen. Se kuulostaa hyvältä suunnitelmalta, ja haluaisin kysyä ministeriltä, miten tämän kanssa käytännössä edetään ja miten päästäisiin eteenpäin ja laajennettaisiin sitä. Olisi olennainen kysymys, nyt kun eri aloilla ja eri alueilla kärsitään työvoimapulasta työvoimapulasta ja tulevaisuudessa ehkä vielä enemmänkin, että todella tämä syrjintä työhönotossa vähenisi, työnantajat saisivat työvoimaa ja toisaalta sitten maassa olevat maahanmuuttajat saisivat työpaikkoja ja pääsisivät yhteiskuntaan kiinni. Mutta täytyy todeta, että eihän tätä syrjinnän vähentämistä työhönotossa ja koko yhteiskunnassa tietenkään helpota se, jos uhkakuvia ja ennakkoluuloja lietsotaan tässäkin salissa ja päätöksenteon korkeimmalla tasolla, eli kyllä tässä salissa täytyisi myös asettaa yhteiskunnalle esimerkkiä siitä, miten puhutaan kunnioittavasti toisista ihmisistä. Kotoutumiseen liittyy haasteita, ja on nähty myös epäonnistumista, mutta on kyllä rasistista ja ennakkoluuloista sanoa, että jotkut ihmisryhmät eivät olisi kotoutettavissa ja sitä myötä tervetulleita Suomeen. Rasismia on se, että ihminen kohdataan ja leimataan ei yksilönä vaan etnisyytensä edustajana eli ihminen tuomitaan jo