samuli/eduskunta-asr huggingface dataset:
Puhuja: Matti Semi
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa rouva puhemies! Kiinnitin pääministerin puheessa huomiota aikaisemmin siihen, kun sanoitte, että meillä on nyt hankala tilanne, kun nousua, valoa on tulossa meille ja meidän työllisyys ja työttömyys eivät kohtaa ja avoimet työpaikat jäävät täyttämättä. Jäin miettimään sitä tilannetta — kun meillä on 67 000 nuorta ilman toisen asteen koulutusta ja he syrjäytyvät pikkuhiljaa, jos heitä ei saada ammatilliseen koulutukseen ja hakemaan sitä
Puhuja: Sanna Marin
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Me olemme esittäneet perhevapaauudistusta, toisen asteen oppivelvollisuuden laajentamista, mikä takaisi entistä useammalle nuorelle vähintään toisen asteen koulutuksen. Näillä meidän esittämillämme toimilla on vahvat työllisyysvaikutukset. Tällä hallituksen irtisanomissuojan heikentämisesityksellä sen sijaan ei ole hallituksen omienkaan perustelujen mukaan työllisyysvaikutuksia. kevään yrittäjäbarometrissä todetaan, kun yrittäjiltä on kysytty, mitkä ovat työllistämisen esteet, että siellä on aivan muut tekijät kuin tämä irtisanomisen heikentäminen, muun muassa kysynnän epävakaus, työvoiman saatavuus, työn sivukulut ja se, että ei ole tarvetta työllistää. Nämä ovat niitä syitä, minkä takia ei työllistetä enemmän. Mutta tästä irtisanomisen helpottamisesta vain 6 prosenttia yrittäjistä on sitä mieltä, että tämä lisäisi työllistämistä. Teidän väitteeltänne putoaa siis pohja pois.
Puhuja: Juha Sipilä
Päivämäärä: 2018-10-16 Sen takia näitä muutoksia tehdään. En ole, edustaja Arhinmäki, kumpikaan, en työtön enkä pienyrittäjä. Jätän oman edun tavoittelu -väitteesi omaan arvoonsa. Tämän lain tausta on selvitetty erittäin huolellisesti. Jatkossakin perusteena tulee olemaan asiallinen ja painava syy. Samalla työttömyysturvaan liittyvää karenssia lyhennetään kolmesta kuukaudesta kahteen kuukauteen. Itse toimin 25 vuotta yrittäjänä enkä kokenut tämän olleen ollenkaan suurin ongelma yrittämisessä, en todellakaan. Ihan samalla tavalla vastaisin kuin edustaja Urpilaiselle on vastattu. Mutta tässä barometrissä, mihin täällä on moneen kertaan viitattu, 6 prosenttia yrittäjistä kokee, että tämä on pahin ongelma. Eli tämä koetaan työllistämisen esteistä pahimmaksi ongelmaksi, ja tunnistan sen hyvin, että kaikista pienimmissä yrityksissä, mikroyrityksissä, tämä on esteenä. Tämä on myöskin yksi este — tai koetaan ainakin esteeksi — siinä, että se yksin yrittävä ottaisi itselleen siihen kaverin. Meidän pitää myöskin olla pienen, sen mikroyrityksen, puolella ja hakea sellaisia ratkaisuja. Ja asiantuntijoiden arvioiden mukaan vaikutukset tuottavuuteen ovat positiivisia. Ne ovat positiivisia myöskin siinä, että pitkäaikaistyötön palkattaisiin helpommin, kun tähän asiaan tulee pieni muutos. Meidän Meidän tavoitteenamme on tosiaankin, niin kuin täällä SDP:nkin puheissa on sanottu, täystyöllisyys. Kyllä, tavoitteena on täystyöllisyys, ja me haluamme, että Suomessa työttömyys menee niin alas, että työntekijöistä kilpaillaan myöskin työehdoilla. — työehdoilla — ja työehtosopimuksessahan saa sopia paremmista ehdoista. Nyt tällä hetkellä jo nähdään, että monessa paikassa on työvoimapula, ja jokainen toimi, millä työllisyyttä lisätään, lopulta kääntyy työntekijän eduksi ja työttömän eduksi. Siksi näitä muutoksia tehdään.
Puhuja: Leena Meri
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-16 ryhmän puheenjohtajana voin puhua ryhmän puolesta. Tämä keskustelukulttuurin hiljentäminen on hyvin mielenkiintoista. Totta kai pitää keskustella siitä. Minä olen perustuslakivaliokunnan jäsen, kyllä olen, ja minäkin saan kansanedustajana, ihmisenä ja juristina ihmetellä näitä asioita ihan vapaasti. En ole sanonut, minkä kannan lopulta perustuslakivalio-kunta tulee ottamaan. Tämä tarkemmin
Puhuja: Paavo Arhinmäki
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Sanoin, että jokainen puolue edistää omia arvojaan ja ideologioitaan täällä mutta pääministerin pitää laittaa ainakin joskus oman edun edelle eli puolueen ideologian edelle kansakunnan etu. Ja kun mietitään, mistä tässä lakiesityksessä on kysymys, niin tämä on lobbausjärjestö Suomen Yrittäjät ry:n kynästä syntynyt lakiesitys, viedään eteenpäin pakkomielteenomaisesti, jääräpäisesti, siitä huolimatta, että laaja joukko yrittäjiä, pieniä yrittäjiä, sanoo, että tätä ei ole syytä viedä eteenpäin, tämä sekoittaa enemmän kuin auttaa tilannetta. Elinkeinoelämä sanoo, että
Puhuja: Mikaela Nylander
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-16 höjer sysselsättningen, med vissa andra har regeringen misslyckats. Men, jag tycker att en av de viktigaste frågorna som inte har debatterats här i dag gäller bristen på utbildad arbetskraft. Många företag har faktiska problem med att rekrytera utbildad arbetskraft. Arvoisa puhemies! Hallitus on onnistunut joissakin toimenpiteissään, joissakin ei. Me olemme luetelleet tässä pitkän listan niitä rakenteellisia toimenpiteitä, joita olisimme odottaneet tällä kaudella. Mutta yksi suuri, todella suuri, ongelma varsinkin täällä Uudellamaalla
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-16 rouva puhemies! Ministeri Lindström täällä hyvin kuvasi sen vaikean pienen raon, missä ILO-sopimukset, sosiaalinen peruskirja ja perustuslaki yritetään ottaa huomioon, kun tehdään sitten tätä pientä juridista hienosäätöä. Siinä mielessä, kun ajattelen pienyrittäjän asemaa, on vaikea nähdä, että tästä tulee valtava työllistämisinto, kun pelätään edelleenkin niitä vaikeita juridisia riitoja ja kiistoja, mitä tästä todennäköisesti tulee, koska kysymys on sitten loppupeleissä ennen
Puhuja: Timo Kalli
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 Täällä kaikki puhujat ovat olleet yhtä mieltä siitä, että hyvinvointiyhteiskunnan tulevaisuus edellyttää parempaa työllisyyttä. Monet ovat todenneet, että sen edellytys on, että pienyrittäjän työllisyyskynnystä pystytään alentamaan, ja myös sitä on valiteltu, että kolmikannassa tässä asiassa ei päästy eteenpäin.
Puhuja: Markku Eestilä
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Yhteistyö, sopiminen ja sopu ovat aina ensisijaisia sekä työpaikoilla että työmarkkinoilla, mutta ne eivät koskaan saa tarkoittaa työpaikoilla sitä, että vastuuta aletaan kiertämään. jos minä olen oikein käsittänyt, tämä työkokous tänä päivänä järjestetään sen takia, että kansanedustajat hahmottavat sen perustuslain pykälän, jossa todetaan, että eduskunta päättää valtiontaloudesta, ja se tarkoittaa silloin sitä, että työllisyyden hoito on aina valtiontalouden kannalta ykkösasia. Ja kun me tiedämme taustalla olevat muuttujat, esimerkiksi sen, että koko ajan työikäinen väestö Suomessa pienenee — se on tehnyt koko tämän vuosikymmenen sitä samaa, valitettavasti lapsia syntyy vähän — niin vastuullinen päättäjä ei voi muuta tehdä kuin säätää sellaisia lakeja, joilla helpotetaan työllistymistä,
Puhuja: Paavo Väyrynen
Puolue: kp
Päivämäärä: 2018-10-16 Pienimpien yritysten työntekijöiden irtisanomissuojan heikentäminen ei palvele pienyrittäjien etuja. Uusi sanamuoto tulee olemaan tulkinnanvarainen, kuten edustaja Essayah totesi, ja tulee pitkiä oikeudenkäyntejä, joissa selvitellään näitä tulkintoja. Toisaalta on kysyttävä, hakeutuvatko työntekijät mielellään alle 10 henkilön yrityksiin, joissa on heikompi työsuhdeturva.
Puhuja: Maarit Feldt-Ranta
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Palautetaan nyt mieleen, mistä tässä on kyse: hallitus on taitamattomuudellaan synnyttänyt työmarkkinoille konfliktitilanteen, jota se ei osaa ratkaista, ja nyt hallitus pyrkii vetämään Suomen eduskunnan kiistaan, jossa eduskunta ei ole osapuoli. Tällä hallitus vahingoittaa paitsi omaa uskottavuuttaan myös eduskunnan arvovaltaa. Olisi toivottavaa, että hallitus toimisi riitelyn sijaan vakauden luomiseksi. Se olisi parasta myös taloudelle, yrittäjyydelle ja työllisyydelle.
Puhuja: Ilmari Nurminen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa rouva puhemies! Työelämävaliokunnassa on jatkuvasti saanut käsitellä erilaisia heikennyksiä, joita hallitus on sinne tuonut, ja ammattiyhdistysliike on hyvin voimakkaasti pitänyt näistä monia esimerkiksi kilpailukykysopimuksen vastaisina. Tästä huolimatta hallitus on nyt tekemässä yli 300 000 työntekijälle heikommat työehdot. Olen tarkasti kuunnellut tälle näitä perusteita, mitä hallituksen aitiosta on tullut, ja täällä mainittiin muun muassa ministeri Orpon suulla, että huonommat kyvyt saisivat töitä, ja on tämänkaltaisia perusteluja. Minä pidän näitä erittäin kohtuuttomina suomalaisia työntekijöitä kohtaan. Sitten kun miettii tätä mekaanista rajaa, mikä tähän on asetettu, niin jo nyt tutkimustulosten mukaan se vaikuttaa yritysten kasvuhalukkuuteen, kun lähestytään rajaa, jolloin irtisanomissuoja heikkenee. Esimerkiksi Saksassa, mikä täällä on otettu esiin, kasvu pysähtyi, kun lähestyttiin tätä rajaa, ja isommissa yrityksissä määräaikaisuudet lisääntyivät.
Puhuja: Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Hallituksen olisi kyllä kannattanut tehdä asiantuntijoita kuunnellen nyt kunnollinen hyöty—haitta-analyysi ja vasta sen jälkeen päättää toimistaan tässä asiassa. Suunnitellun esityksen — tätä esitystähän ei vielä ole — kokonaishaitat ovat hyötyjä suuremmat jo tässä vaiheessa, kun on aiheutettu yhteiskuntaan tämmöinen turha ristiriitatilanne. Jos tavoitteena on pienten yritysten rekrytoinnin helpottaminen, niin hallituksen kyllä kannattaisi kuunnella SDP:n ehdotuksia esimerkiksi neuvonta- ja oikeusavun lisäämisestä yrittäjille. EK:n selvitys nimittäin osoitti, ettei rekrytointiongelmien ydin ole siinä työsuhdeturvassa vaan yrittäjien osaamisvajeessa,
Puhuja: Veronica Rehn-Kivi
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies, värderade talman! Regeringen har nog nu ställt riksdagen inför ett, som jag ser det, omöjligt val. Hallitus haluaa tukea omalle työllisyysohjelmalleen, joka kyllä on osin johtanut ihan hyviin tuloksiin, työttömyyden vähenemiseen, mutta Hallitus haluaa nyt tämän lisäksi vielä, että otetaan kantaa lakiesitykseen, jota emme ole vielä nähneet ja jonka sisällöstä ei ole mitään tietoa. I den här situationen då regeringen vill ha stöd för dels sitt sysselsättningsprogram och dels för en lag vars innehåll vi inte känner till anser jag det nog vara helt fullständigt omöjligt, och både svårt och fel att ta ställning till statsrådets meddelande.
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 suinkaan sen suuremmista. Minäkin olen paljon kiertänyt pienyrityksiä, ja kun mietitään ongelmia, mitä työllistämiseen liittyy, niitä on ensisijaisesti siinä, että osaavia työntekijöitä ei löydy. Ja se, että tämä hallitus on leikannut ammatillisesta koulutuksesta, valitettavasti johtaa siihen, että heitä ei jatkossakaan tunnu löytyvän. Koulutukseen tulisi satsata, myös täydennyskoulutukseen, niin että työntekijät pystyvät pitämään taitojaan yllä.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 ammattiliitot kovasti vastustavat. Tietysti on ymmärrettävää, että ammattiliitot ajavat omien jäsentensä etua. Pienyrittäjät, työttömät ja pätkätyöläiset eivät ole kuitenkaan edustettuina työmarkkinaneuvotteluissa. Poliittisten päättäjien on pidettävä huoli heistäkin. Työntekijät ovat myös jo nyt eri asemassa erilaisissa yrityksissä. Suurissa yrityksissä isojen työntekijämäärien irtisanominen tuotannollisista ja taloudellisista syistä on Suomessa aivan liian helppoa. Järjestäytymättömissä yrityksissä ei työntekijöillä ole samoja oikeuksia työehtoihin kuin järjestäytyneissä yrityksissä. Meillä ei myöskään makseta vielä kaikille samasta työstä samanlaista palkkaa etenkään yksityisellä sektorilla. Onneksi ministerit Lintilä ja Saarikko ovat tarttuneet tähän vaatimalla myös Suomeen palkka-avoimuuden. Ottaisin myös kantaa siihen, kun puhutaan,
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 vaihtoehto selvittää, ja nyt se on selvitetty. Hallitus on tehnyt oikein kaksi tutkimusta asiasta. Molemmat päätyvät samaan havaintoon, että tällä ei ole työllisyysvaikutusta. Edustaja Skinnari on riittävän viisas, että hän ymmärtää tehdä johtopäätöksiä, kun saa vastauksia niihin kysymyksiin, joita on esittänyt, toisin kuin hallitus, joka vie tätä omista poliittisista syistään johtuen eteenpäin väen väkisin senkin jälkeen, kun on todettu näissä tutkimuksissa, että työllisyysvaikutuksia ei ole.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa rouva puhemies! Olen edustaja Feldt-Rannan kanssa samaa mieltä siitä, että tämä yhteiskunta ja tämän yhteiskunnan yrittäjät kaipaavat vakautta. Sen takia palaan siihen, mitä sanoin ensimmäisessä puheenvuorossani liian kiireesti, kun aika oli loppumassa. Tässä on noin kuukausi aikaa ennen kuin tämä esitys on täällä eduskunnassa. käyttämästä tätä aikaa ammattiyhdistysliikkeen puolella siihen, että valmistelevat omaa esitystä tämän tilanteen laukaisemiseksi. Omaa esitystä, jossa pienyrittäjän työllistämiskynnystä pyritään helpottamaan jollakin sellaisella keinolla, joka heidän mielestään on perustellumpi, joka voi liittyä esimerkiksi koeaikoihin tai voi liittyä paikalliseen sopimiseen.
Puhuja: Li Andersson
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-16 niin eikös silloin ole vähän ristiriitaista järjestää tämä tiedonantokeskustelu ja käydä äänestys, jonka keskeisin viesti on se, että jos luottamus huomenna hallitukselle annetaan, niin tämä lakiesitys viedään eteenpäin ja sillä sipuli? Minkälaisia edellytyksiä tällainen temppu antaa sen rakentavan keskustelun käymiselle, missä myöskin avoimesti sitten tarkasteltaisiin esimerkiksi ammattiyhdistysliikkeen esittämiä ratkaisuja tämän tilanteen laukaisemiseksi?
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa rouva puhemies! Ilman muuta vastaan tähän. Tämä on olennainen kysymys, ja edustaja Rinne on ihan asian ytimessä tässä asiassa. Ei tässä ole todellakaan kyse mistään mielivaltaisesta. Minä kerron vain esimerkinomaisesti tapauksesta, joka tässä voisi tulla kyseeseen. Eli kysehän on siis siitä, että irtisanomiskynnys suhteutetaan yrityksen kokoon. jonkun työntekijän sellaisen menettelyn seurauksena, jota voidaan pitää työsuhteeseen liittyvien velvoitteiden vastaisena, ja laista johtuvat, työsuhteeseen liittyvät velvoitteet voivat perustua esimerkiksi työturvallisuuslain 18 §:ssä säädettyihin työntekijän yleisiin velvollisuuksiin. Eli tämmöinen
Puhuja: Sari Essayah
Puolue: kd
Päivämäärä: 2018-10-16 Mutta eivät he tämmöisellä lainsäädäntöesityksellä lähde lisää palkkaamaan ihmisiä, kun he tietävät, että he joutuvat oikeussaleihin taistelemaan näistä tilanteista. Tässä ei tule varsinaista helpotusta siihen tilanteeseen, mikä tällä hetkellä on. Siinä mielessä tuntuu niin turhauttavalta.
Puhuja: Sari Multala
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Juha Sipilän hallitus keskittyi taipaleensa alussa yhteisen tilannekuvan luomiseen. Tämä kuva on Suomesta, jossa väestö vanhenee ja työllisyys laahasi ja valtion velkaantuminen oli kovaa. Yhteinen kuva siitä, mikä on hyvinvointivaltion säilyttämiseksi tärkeintä, oli välttämätön, jotta tekoja työllisyyden eteen on voitu tehdä. Kuka olisi uskonut, kuinka paljon tätä yhteistä tahtoa tarvitaankaan opposition vastustaessa milloin mitäkin toimea työllisyyden parantamiseksi? Tämä on ensimmäinen hallitus, joka on ottanut tosissaan haasteen nostaa työllisyysastetta ja on siinä myös onnistunut. Asiantuntija-arvioiden mukaan yli puolet työllisyysasteen noususta on hallituksen toimenpiteiden ja kiky-sopimuksen ansiota, puolet myönteisen työmarkkinakehityksen ansiota. Aiempienkaan esitysten vaikutuksia oli etukäteen vaikea arvioida, mutta tulokset siis puhuivat puolestaan: työllisyyspolitiikka toimii.
Puhuja: Anneli Kiljunen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Tämän hallituksen käsitys työntekijöistä ja työttömistä on hyvin poikkeuksellinen. Se on näkynyt monella tapaa koko tämän hallituskauden aikana. Te syyllistätte työttömiä, te alistatte työntekijöitä, ja tämän hallituksen tavoitteena on ollut heikentää systemaattisesti työntekijöiden ja työttömien asemaa. Nyt kysyisin, arvoisa ministeri — kun äsken spekuloitte tuossa, mikä on tilanne nykyisin työmarkkinoilla ja mikä tulevaisuudessa — kuinka tulevaisuudessa tämä esitys tulee kohtelemaan esimerkiksi osatyökykyisiä, pitkäaikaistyöttömiä, ikääntyneitä ja esimerkiksi epilepsiaa sairastavia tai ADHD-sairaita ihmisiä. Kuinka tämä hallituksen esitys kohtelee työmarkkinoilla näitä ihmisiä?
Puhuja: Hanna-Leena Mattila
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa rouva puhemies! Viime viikonloppuna oli useammalla poliittisella ryhmällä jalkautumisviikonloppu, jossa edustajat saivat palautetta kansalaisilta nykymenosta. Ihmisissä tuntui herättävän huolta se, että ammattiliitot ovat ottaneet käyttöön järeitä pakotekeinoja näyttääkseen hallitukselle sen paikkaa.
Puhuja: Jukka Gustafsson
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 — ja se, että tällaisesta blankoesityksestä huomenna äänestetään, minusta on moraalisesti äärettömän vastenmielistä. Se on todettu täällä monen edustajan suulla. Olen ollut pitkään kansanedustajana. Minä en muista näin vastenmielistä tilannetta. Ja nyt edustaja Vanhanen on poistunut, mutta edustaja Ihalainen on paikalla.
Puhuja: Mia Laiho
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Sekä ammattiliitot että oppositio ovat peruuttaneet niin pitkään, että ne eivät edes ymmärrä, että käsittelyssä olevassa laissa on kyse palkkaamisesta, ei irtisanomisesta. Ollaanko oikeasti työntekijän asialla? Meillä on vastuu edistää työllisyyttä, vaikka uudistukset kirpaisisivat aluksi.
Puhuja: Sami Savio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-16 taholta todettu, kyllä varsinkin pk-yritysten toimintaedellytyksiä tulee parantaa, mutta se tulee tehdä ilman tarpeetonta vastakkainasettelua, johon hallitus on valitettavasti jälleen kerran sortunut. Perussuomalaiset haluavat helpottaa uusien yritysten syntyä ja kasvua sekä parantaa pienyritysten mahdollisuuksia palkata lisää työntekijöitä, mutta meidän mallissamme se kuitenkin tapahtuisi hallituksen lakiesityksistä poiketen kannusteiden avulla, ja hyötyjiä olisivat silloin sekä työnantajat että työntekijät.
Puhuja: Krista Kiuru
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Täällä salissa on toistuvasti annettu ymmärtää, kuinka irtisanomissuojan helpottaminen olisi tosiasiassa työllisyyttä lisäävä toimi. Hallitushan pyrki osoittamaan tilaamalla kaksi selvitystä, että näin olisi. Molemmat selvitykset hallituksen lainvalmistelun taustaksi kertovat, että työllisyysvaikutuksia ei kuitenkaan ole. metkaa tässä salissa on ollut keskustelu siitä, miten tämä tiedonantoon liittyvä keskustelu tulisi ottaa. Kyllä minun täytyy todeta, arvoisat kollegat, ettei tämä meille kunniaksi ole. Täällä on hyvin erilaisia käsityksiä siitä, mistä huomenna äänestetään. Hallitus toi tänne työvoimapolitiikkaan liittyvän tiedonannon, joka sisältää Troijan hevosen.
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Vastaan Krista Kiurulle: kyllähän hallituksen esityksestä tullaan myöhemmin äänestämään, niin ettei tässä mitään blankoa anneta. Mutta siitä olen samaa mieltä, että tämä tilanne on kiusallinen. Se on kiusallinen hallituksen kannalta, se on kiusallinen opposition kannalta, ay-liikkeen kannalta, ja se on kiusallinen Suomen kannalta. Ainoa keino, millä päästään eteenpäin, on sopiminen. Siitä olemme varmasti kaikki yhtä mieltä. Ajatukseni on — jos saan sanoa loppuun: onko oppositio valmis sitoutumaan siihen, että tämä lakiesitys, mikä nyt on suunnitteilla, tuotaisiin määräaikaisena? Se olisi esimerkiksi kolmevuotinen. Katsotaan ne tulokset. Jos ne ovat hyviä, jatketaan. Jos ne ovat huonoja, määräaikaisuus loppuu, palataan vanhaan. — Kysymys on siitä, mikä esitys tänne tuodaan ja lukeeko siellä lopussa: tämä esitys on määräaikainen, laki on voimassa — esimerkiksi — kolme vuotta.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Tämä asia menee täällä nyt entistä eriskummallisemmaksi. Siis mistä on kysymys? Nyt on kysymys siitä, että täällä pääministeri väen vängällä halusi antaa eduskunnalle tiedonannon. Pääministeri lähtee kesken tiedonannon pois, vaikka se hetki sitten oli maailman tärkein asia. Eli ilmeisesti pääministeri sitten olettaa, että täällä eduskunta vain siunaa nämä hallituksen linjat. Paitsi pikku juttu: eduskunta ei edes tiedä, mitä se siunaisi, koska meillä ei ole mitään ehdotusta. Nyt täällä edustajat hallituspuolueista alkavat kysellä, että entäs jos tekisimme näin tai näin. Tämähän on täysin absurdi tilanne, ja minä nyt todella rohkenen tätä enemmän kuin hämmästellä. Minä rohkenen tätä hieman kyllä myös paheksua.
Puhuja: Olavi Ala-Nissilä
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 ja sopimista. Tietenkin meidän pitää muistaa, että siellä kolmikantapöydässä eivät ole työttömät, siellä eivät ole yrittäjät, siellä eivät ole eläkeläiset. Eli tällä eduskunnalla on kuitenkin vastuu kaikista suomalaisista. Kyllä minua on häirinnyt se, kun täällä eduskunnassa työllistävät pikkuyrittäjät on aika monta kertaa vedetty kölin alta näissä ratkaisuissa. No, nyt minä annan yhden esimerkin. Viime kerralla sosiaalidemokraattinen valtiovarainministeri antoi
Puhuja: Hanna Sarkkinen
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Huomenna on äänestys, ja nytkö kokoomuksesta löytyi sitten neuvottelutahtoa? Huomenna on äänestys. Me emme edes tiedä, mistä me oikeastaan äänestämme. Nyt te tarjoatte määräaikaisuutta. Määräaikaisuutta mihin? Meillä ei ole sitä esitystä. Me emme tiedä sisältöä. Arvoisa puhemies! Tämä on kirpun nylkemistä. Näin on hallituksen irtisanomishanketta osuvasti kuvailtu. Käteen jää lopulta todennäköisesti epävarmuutta, levottomuutta, epäselvyyttä, eriarvoista kohtelua. Eduskunnalta pyydetään nyt avointa valtakirjaa, vaikka on epäselvää, mitä tämä irtisanomislaki muuttaa, miten irtisanomiskynnys muuttuu. Täällä toisaalta vakuutetaan, että tämä ei johda pärstäkerroinirtisanomiseen, mutta toisaalta ette ole kyenneet yksilöimään, miten irtisanomiskynnys sitten todellisuudessa muuttuu. Nykylainkin mukaan henkilöperusteinen irtisanominen on mahdollista, ja viime vuonna 13 700 ihmistä henkilöperusteisesti irtisanottiin.
Puhuja: Anna-Maja Henriksson
Puolue: r
Päivämäärä: 2018-10-16 värderade talman! Kyllä tässä on nyt vaikeata pysyä mukana, mistä oikein on kysymys. Ministeri Lindström, haluaisin, että te voisitte nyt kertoa meille, mistä on kysymys. Normaalisti, jos hallitus on jotain mieltä, hallitus tuo tänne eduskuntaan hallituksen esityksen, joka sitten käsitellään eduskunnassa normaalilla tavalla. No, nyt hallitus etukäteen kyselee eduskunnalta, tuodaanko tänne tämä esitys, ja nyt tässä edustaja Kiuru rupeaa puhumaan jostain kokeilusta. Haluaisin tietää, puhutaanko nyt hallituksen esityksestä kos-kien lakia vai puhutaanko hallituksen esityksestä koskien jotain kokeilua — mistä puhutaan? Ja minkä takia
Puhuja: Pauli Kiuru
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 puolitahallinen väärinymmärtämisen kulttuuri valitettavasti jatkuu. Totta kai me puhumme siitä asiasta, mikä täällä pöytäkirjassa näkyy, eli tiedonannosta. No, jokainen meistä tietää, että hallitus suunnittelee hallituksen esityksen tuomista tänne eduskuntaan, ja se on toinen asia. Siitä sitten keskustellaan erikseen. Se menee valiokuntiin, ja se menee aivan normaalia lainsäädäntöreittiä pitkin eteenpäin. Esitin ajatuksen siitä yleisemmälläkin tasolla, voidaanko kokeiluja käyttää. Jos otetaan vaikka peruskoulu-uudistus, sehän lähti pohjoisesta etelään. Tällä vaalikaudella on tehty perustulokokeiluun liittyvä kokeilu, joskin hyvin rajattu, mutta kokeilu kuitenkin. Näiden kokeilujen kautta saadaan tietoa, ja kai tätä valtakuntaa, maata, kannattaa ja pitää johtaa tiedolla. Ei ole mitään blankoa
Puhuja: Maria Tolppanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Minä haluaisin nyt ihan ensialkuun kysyä ministeriltä, mitä työlainsäädännön lakia tai kirjaa te olette lukenut tai opiskellut. Minun täytyy sanoa, että minulta on todellakin mennyt ohi se kohta laista, missä sanotaan, että alle 20 työntekijän tai alle 10 työntekijän firmoissa ei irtisanomisia voitaisi suorittaa.
Puhuja: Riitta Mäkinen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Ihan ensiksi totean minäkin osaltani, että tiedonanto toimenpiteenä nimenomaan tässä yhteydessä on täysin absurdi — tätä sanaa on taidettu käyttää täällä jo aikaisemminkin. Meillä pääministeri tuo saliin keskeneräisen lakiehdotuksen ja hakee nimenomaan mandaattia sen jatkovalmisteluun niinkin kriittisessä tilanteessa kuin nyt eletään. Se on minusta vastuutonta ja suorastaan ala-arvoista. Täällä on sanottu moneen kertaan, että hallitus ei tee päätöksiä eturyhmien hyväksi, ja nyt kaiken täällä käydyn keskustelun jälkeen on aivan pakko kysyä, kuinka ihmeessä Suomen Yrittäjät, sen johto etunenässä, on lunastanut vallan sanella hallituksen toteuttamaa työllisyyspolitiikkaa. Miten ihmeessä tästä irtisanomissuojan heikentämisestä on tullut näin valtavan iso kysymys? Täällä on moneen otteeseen viitattu barometreihin. 18 prosenttia pk-yrittäjistä kokee, että osaavan työvoiman saatavuus on suurin ja pahin kasvua estävä
Puhuja: Juhana Vartiainen
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! Puutun joihinkin loogisiin väitteisiin, joita täällä on esitetty. Ensinnäkin tutkimuksen valossa tällaisten uudistusten työllisyysvaikutuksista on vaikea sanoa, varsinkin kun tämmöisiä reformeja on tehty aika vähän, mutta se, että vaikutukset ovat epävarmoja, ei tarkoita, että olisi osoitettu, että niitä ei ole. Niitä voi olla. Ne eivät ainakaan mene väärään suuntaan. Sitten toiseksi: Täällä edustaja Väyrynen ja edustaja Urpilainen esittivät, että tämä muka vaikeuttaisi pienten yritysten asemaa ja rekrytointia. Tässä on ajatusvirhe, koska pieni yritys voi kuitenkin aina työsopimusta tehtäessä tarjota parempia työsuhteen lopettamisen ehtoja. Edustaja Nurminen oli täällä sitä mieltä, että jos tämän jälkeen kasautuu yrityskokoon paljon yrityksiä, niin se luo kasvun esteitä. Päinvastoin, sehän osoittaa, että tämä lakiuudistus toimii ja luo juuri sellaista dynamiikkaa kuin siltä toivotaan. Silloin voitaisiin keskustella siitä, pitäisikö sitä rajaa nostaa, mutta sehän olisi erittäin hyvä uutinen kaikille, jotka tätä uudistusta ovat puolustaneet. — Kiitos.
Puhuja: Marisanna Jarva
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Edelleen kaipaan vasemmistosta vastausta siihen, kun puhutaan epätasa-arvoisesta asemasta erikokoisissa yrityksissä työntekijöiden osalta, minkä takia ei ole ongelma se, että suurissa yrityksissä on erittäin helppo irtisanoa tuotannollis-taloudellisista syistä suuri joukko työntekijöitä, mutta nyt sitten, kun olisimme helpottamassa nimenomaan pienyrityksessä sitä, että yhden työntekijän palkkaamisen riski ei olisi niin suuri, tämä riski on merkittävästi suurempi kuin suurissa yrityksissä, joissa työntekijä voi siirtyä tarvittaessa talon sisällä eri tehtäviin. Tätä mahdollisuutta ei pienyrittäjällä ole, ja koko yritys sekä muiden työntekijöiden työpaikat voivat kaatua yhteen epäonnistuneeseen rekrytointiin.
Puhuja: Ilkka Kantola
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Työsopimuslain 7 luvun 2 §:n mukaan ”työntekijästä johtuvana tai hänen henkilöönsä liittyvänä asiallisena ja painavana irtisanomisperusteena voidaan pitää työsopimuksesta tai laista johtuvien, työsuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden vakavaa rikkomista tai laiminlyöntiä sekä sellaisten työntekijän henkilöön liittyvien työntekoedellytysten olennaista muuttumista, joiden vuoksi työntekijä ei enää kykene selviytymään työtehtävistään”. Tämä oli sitaatti laista. tulkinnan mukaan varsin lavean muotoilun piirin kuuluvat tyypillisesti asiaton käytös työssä, myöhästelyt, epärehellisyys, huolimattomuus, työstä kieltäytyminen ja vastaavat asiat. Myös luottamuspula voi olla irtisanomisperuste, mutta luottamuspulan vakavuutta on arvioitava objektiivisesti.
Puhuja: Ari Jalonen
Puolue: sin
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Aluksi vastaan edustaja Kankaanniemelle kysymykseen, jonka hän esitti aikoja sitten: siniset on pienyrittäjien puolue. Täällä salissa on kysytty ja kaivattu hallituksen esityksen tekstiä. Toki minäkin kaipaisin sitä tekstiä. Olisi helpompi keskustella, ja tiedettäisiin, mistä täällä äänestetään. Mutta vastaavan kysymyksen voi esittää myös tuonne kentille, toreille — miksi sitten lakkoillaan?
Puhuja: Krista Mikkonen
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 Me olemme nyt pitkän aikaa keskustelleet tästä tiedonannosta, ja edelleenkään ei oikein ole selvyyttä, miksi tämä tänne kaiken kaikkiaan edes tuotiin. Eikä ole selvyyttä myöskään siitä, miten hallitus nyt sitten konkreettisesti olisi muuttamassa tätä henkilöperusteista henkilöperusteista irtisanomislakia, kun me tiedämme, että laki sinänsä on nyt jo ihan ok. Ongelma on se, että sen tulkitseminen viedään aina oikeussaleihin ja siellä tulee erilaisia käytäntöjä, mutta niin olisi tämän tulevankin lain osalta. Minusta edustaja Essayah nosti hyvin esille tämän problematiikan. Se ei valitettavasti tällä lailla kyllä helpotu — etenkään, kun meillä ei ole edelleenkään tässä sitä esitystä, mitä arvostella.
Puhuja: Eero Heinäluoma
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Kyllä minäkin liityn niihin, jotka ovat kyllä aika hämmentyneitä. Todellakin, hetki sitten tämän piti olla aivan siis megaluokan kysymys, joka on tosi tärkeä hallituksen linjan kannalta. Sitten pääministeri lähtee pois — kesken keskustelun. Kuulun television suuriin ystäviin, mutta katson niin, että eduskuntadebattia pitää jatkaa senkin jälkeen, kun tv-kamerat ovat sammuneet. Täällä on aika monta olennaista kysymystä tämän uudistuksen sisällöstä — mitä tämä tarkoittaa — jotka ovat täysin vailla vastausta. Oltuani nyt täällä runsaat kolme tuntia totean, että ymmärrän vielä vähemmän, mitä hallitus on tekemässä. Lukemattomia kysymyksiä on ollut ministereille, ministeri Lindströmille. Mitä tämä tarkoittaa? Mikä tässä muuttuu? Sanotaan, joo, että irtisanominen tulee helpommaksi. Mutta mitkä ovat ne tapaukset? Ei yhtään esimerkkiä ole tähän mennessä tullut.
Puhuja: Ben Zyskowicz
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 oppositio antoi ymmärtää, että tässä ajetaan lakia, joka mahdollistaisi mielivaltaan ja pärstäkertoimeen perustuvan irtisanomisen alle 10 hengen yrityksissä. No, jokainen ymmärtää, että tämä on valhepropagandaa, puppua, mitään tällaista ei esitetä. Mutta nyt varsinkin demarioppositio antaa ymmärtää, että eihän tässä tuoda mitään uutta nykytilanteeseen, koska nämä perusteet irtisanomiselle ovat nytkin jo olemassa ja kokokin otetaan oikeuskäytännössä huomioon. No, tietysti voisi kysyä, jos koko otetaan oikeuskäytännössä huomioon, kuten minäkin olen ymmärtänyt, eikö se sitten ole perustuslain vastaista, kuten täällä on sanottu, jos koko vaikuttaa kynnykseen.
Puhuja: Jari Lindström
Päivämäärä: 2018-10-16 Se oli se tausta, ja nyt niistä kahdesta esityksestä toinen on jo pyyhitty pöydältä pois, koska todettiin, että sen vaikutukset työllisyyteen ovat liian pienet, ja tämä irtisanomisen helpottaminen on nyt jäljellä. Olen alusta saakka sanonut, että me olemme todella kapealla narulla tämän asian suhteen. ”Mikä muuttuu nykytilanteessa?” on se kysymys, mikä täällä on monta kertaa esitetty, ja olen koettanut sitä rautalangasta vääntää. Siihen vastaaminenkin on erittäin haastavaa, koska tämä naru on kapea. Tähän koetetaan rakentaa siis uusi irtisanomisperuste irtisanomisperuste sellaisiin tilanteisiin, joissa yrityksen kokoon nähden on suhteettoman suuri vaikutus sillä tuomittavalla menettelyllä, mikä kyseisellä työntekijällä on — se voi johtua epäasiallisesta käyttäytymisestä, mitä edustaja Kantola tässä nyt toi esille
Puhuja: Hanna Kosonen
Puolue: kesk
Päivämäärä: 2018-10-16 Itä-Savo-lehdessä oli Savonlinnan seudun pk-yrittäjille tehty kysely nimenomaan tästä laista, ja siellä yrittäjät kokevat tämän lain tarpeelliseksi. Se rohkaisee heitä lisäämään työntekijöiden määrää eli työllistämään työntekijöitä. Eniten hyötyjä yrittäjät näkisivät lainmuutoksen tuovan heidän kilpailukykyynsä ja yrittäjän stressikuormaan. Täällä salissa silti ihmetellään, miksi ihmeessä tämä laki pitää yleensä tuoda eduskuntaan. Arvoisa puhemies! Hallitus on tehnyt paljon sen eteen, että jokaisella ihmisellä olisi oikeus ja mahdollisuus työhön. Työlainsäädäntöön on tehty muutoksia, joilla pitkäaikaistyöttömienkin mahdollisuus työllistyä on parantunut huomattavasti. Näissä uudistuksissa on myös parannettu työntekijän ja työnhakijan asemaa. Irtisanotulla on mahdollisuus työnantajan kustantamaan muutosturvakoulutukseen ja työterveydenhuoltoon, nollatyösopimusten pelisääntöjä on tarkennettu, itsensä työllistämistä on helpotettu ja TE-toimistojen henkilöstöä on lisätty. Tässä vain muutamia esimerkkejä. Arvoisa puhemies! Työllisyyden parantamisella ja panostuksilla elinkeino- ja innovaatiopolitiikkaan tämä hallitus on onnistunut auttamaan monien ihmisten työllistämistä, mikä on näkynyt työttömien työnhakijoiden määrän voimakkaana laskuna viimeisen vuoden aikana. Syrjäytyminen työmarkkinoilta johtaa usein vakavaan köyhyyden ja sosiaalisten ongelmien kierteeseen. Tähän ratkaisuna on työllistämisen helpottaminen. Mielestäni on erittäin harmillista, että työmarkkinatilannettamme luonnehtii tällä hetkellä syvä vastakkainasettelu sen sijaan, että yhdessä hakisimme ratkaisuja työllisyyden parantamiseen. Tänään ministeri Saarikolle julkistettu selvitys palkkatasa-arvosta kertoo, että palkka-avoimuus on merkittävin asia, jolla palkkatasa-arvoa voidaan lisätä. Tähän tarvitaan lainsäädännöllisiä keinoja.
Puhuja: Lauri Ihalainen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 Jos yhteiskunnan yhteisten asioiden hoidosta puuttuu kolme asiaa, jotka ovat keskinäinen arvostus, keskinäinen luottamus ja yhteistyökykyisyys, niin menetämme erittäin paljon voimavaroja yhteisten asioiden hoitamiseen. Minulla on huoli siitä, että me olemme kaikella tällä touhulla huonontamassa luottamus- ja sopimusyhteiskunnan suurta merkitystä. Tämän vuoksi ei ole ihme, että keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkonen puhuu kansallisesta työkokouksesta tai edustaja Seppo Kääriäinen lausui joku päivä sitten: ”Taitaa olla pitkä matka vastakkainasettelusta yhteisen pöydän ääreen.” Tällä menolla kannan myös samaa huolta. Olen erityisen huolissani siitä, mihin pahimmillaan ollaan menossa, ja juurisyyt liittyvät siihen, että aito kolmikantavalmistelu, koskipa se työlakeja tai palkkaperusteista sosiaaliturvaa, ei ole enää ollut voimissaan. Ja jälki on tämän näköistä, jota me olemme täällä todistamassa. Kuitenkin se on ollut tuloksellista. Suomi on hukkaamassa tärkeää sosiaalista ja luottamuspääomaansa. Itsekriittisesti voin kyllä sanoa, että politiikassa ja työmarkkinapolitiikassa helpoin laji on kärjistää ja innostaa omiaan, mutta niitä toimijoita on vähempi, jotka etsivät ratkaisuja eivätkä lisäongelmia. Arvoisa työministeri — ei nyt istu täällä — ja muutkin ministerit tietävät, että SDP ei ole tämän ongelman osapuoli, mutta olemme esittäneet lukuisia vaihtoehtoja tälle irtisanomisen heikentämisen lainsäädännölle, malleja, jotka ovat työllistävyyden kannalta parempia ja jotka pitävät huolen myös siitä, että työntekijöiden yhdenvertaisuus ei tule kyseenalaiseksi. Niitä oli viisi ja meidän ideapussistamme löytyy lisää — ja kaikki eivät ole julkisen talouden kustannuksia lisääviä. Niitäkin on, mutta niitäkin voidaan toteuttaa asteittain eikä kerralla, koska kustannusarvioissa täytyy olla realistinen. Nyt se iso kysymys tämän päivän keskustelusta onko hallitus tällä tiedonannollaan ja siihen liittyvällä äänestyksellä sitomassa omat sovinnontekemisen eväät tämän kyseisen irtisanomisturvaa heikentävän lain ympärille, vai onko tämän jälkeen mahdollista hakea puhtaalta pöydältä ilman ennakkoehtoja ennen lain tuloa tänne eduskuntaan joitain yhteisiä uusia korvaavia ratkaisuja, joilla on myös työllisyyskynnystä ja työllistämistä parantavia vaikutuksia? Ymmärsin, että edustaja Ben Zyskowicz vähän tapaili tätä samaa asiaa. Käytetäänkö hyväksi tämä aikaikkuna
Puhuja: Ville Tavio
Puolue: ps
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Hallituksen suunnitelma vaarantaa työsopimuslain mukaisen työntekijöiden tasapuolisen kohtelun vaatimuksen ja työntekijöiden perustuslaillisen yhdenvertaisuuden. Sipilän hallituksen ehdotus on alentaa pienempien yritysten työntekijöiden irtisanomiskynnystä. Jos hallituksen suunnitelma toteutuu, tulee tuomioistuimille lain myötä useita tulkintavaikeuksia. Tuomioistuimien tulisi määritellä, milloin yritys on rajan alittavan kymmenen hengen yritys niissä tilanteissa, joissa yrityksen työvoiman määrä vaihtelee jatkuvasti. Esimerkiksi yksi kymmenhenkisestä yrityksestä lähtevä työntekijä heikentäisi kertaheitolla yrityksen jokaisen jäljelle jäävän työntekijän irtisanomissuojaa. Tuomioistuimien tulisi myös määritellä kokonaan uusi laittomia uusi laittomia irtisanomisia koskeva oikeuskäytäntö näille pienemmille kuin kymmenen hengen yrityksille. Tämä olisi katastrofi oikeusjärjestelmän ennustettavuudelle. Työntekijöiden kohtelun muuttuminen lain edessä ulkopuolisesta ja heistä riippumattomasta syystä ei olekaan hyväksyttävää. Yrittäjät ymmärrettävästi vaativat Suomessa toimintansa helpottamista oikeudenmukaisesti ja kohtuullisesti. Yritysten toimintaa ei kuitenkaan helpoteta työntekijöiden perustavanlaatuisia oikeuksia polkemalla, vaan työntekijän oikeudet ovat perusarvo, josta Suomessa olisi syytä varsinkin historiaamme ajatellen olla ylpeitä. Arvoisa puhemies! Hallituksen ehdotus pahentaisi vastakkainasettelua työntekijöiden ja yrittäjien välillä. Vastakkainasettelu ei hyödytä kumpaakaan osapuolta. Sen sijaan yrityksille tarvitaan nykyistä vähemmän veroja, kevyempää byrokratiaa, jotta pysymme kilpailukykyisenä yhteiskuntana. Pienempien yritysten toimintaa voi helpottaa lukuisin eri toimin, mutta tämä perustavanlaatuinen työntekijöiden oikeuksien polkeminen ja asettaminen eriarvoiseen asemaan ei kuulu perussuomalaiseen keinovalikoimaan. Meidän valikoimaamme kuuluvat esimerkiksi kansallisen edun huomioiva teollisuus- ja ilmastopolitiikka sekä suomalaisen tuotannon kannustaminen. Pitää muistaa, että suomalainen, tuottava työ on paitsi taloutemme kantava voima myös ekoteko.
Puhuja: Johanna Karimäki
Puolue: vihr
Päivämäärä: 2018-10-16 Aiemmin syksyllä hallitus antoi eduskunnalle perusturvan indeksit jäädyttävän lain. Se osuu eläkeläisiin ja vammaisiin, jopa veteraanien rintamalisiin. Kunniakansalaisiltamme, jotka ovat eniten uhranneet, esitetään leikkauksia. Miten hallitus kehtaa tulla kysymään eduskunnalta politiikkansa oikeutuksesta? Eläkeläiset eivät voi mennä lakkoon. Tämä tiedonantokeskustelu on hallituksen teatterinäytös. Se ei johda toivottavaan tulokseen. Isoja kysymyksiä ovat: miten helpotamme pienten yritysten työllistämistä, miten edistämme työllisyyttä tässä maassa, miten alennamme työllistämisen riskiä? On monia keinoja, joista voi hakea yhteisymmärryksessä ratkaisuja. Keskeistä on selkiyttää pelisääntöjä ja parantaa kaikkien osapuolten oikeusturvaa. Pienellä yrittäjällä on oltava paremmat oikeudet. Myös pienyrittäjä tarvitsee parempaa sosiaaliturvaa, ja paikallista sopimista tarvitaan pieniin yrityksiin, jotta työt voidaan hoitaa järkevästi sopien. Mutta nyt hallitus on ajanut tilanteen umpisolmuun. Kuinka tähän on tultu? Hallituksen toiminta tähän asti ei herätä luottamusta. Työttömien turvaa ja itsetuntoa latistaa aktiivimalli, joka leikkaa mielivaltaisesti työttömyysturvaa, vaikka työtön olisi päivittäin hakenut töitä. Hän ei voi omalla aktiivisuudellaan leikkausta estää. Esimerkiksi sellaista koulutusta, jolla leikkauksen välttäisi, ei kaikille työttömille edes ole tarjolla. Entä sitten pienyrittäjän tilanne? Moni puurtaa pitkää päivää köyhyysrajan alapuolella olevin tuloin. Yritystoiminnan kasvattaminen voisi tuoda helpotusta, ja auttaisi jaksamaan paremmin, jos uskaltaisi työllistää. Tietysti yrittäjät pitävät kiinni hyvistä työntekijöistään. Yhteiskunnan on helpotettava ensimmäisten työntekijöiden palkkausta, annettava yrittäjälle tukea työllistämisen sivukuluihin. Sellaisissa hyvin harvinaisissa tilanteissa, joissa epäonnistunut rekrytointi heikentää merkittävästi pienen yrityksen toimintakykyä, on oltava mahdollisuus päästä eteenpäin joustavammin. Nykyinen työelämälainsäädäntö on epämääräinen eikä turvaa tarpeeksi työntekijän eikä pienyrittäjän oikeuksia. Työttömän asema on heikko. Hallitus on heikentänyt työttömien toimeentuloa ja kaventanut koulutusmahdollisuuksia leikkaamalla massiivisesti ammattikoulutuksesta. Pelkän peruskoulun varassa olevien ihmisten työllisyysaste on vain 40 prosenttia, joten koulutusta tarvitaan lisää monelle. Kaikeksi huipuksi työttömän lapsilta on viety oikeus kokopäiväiseen päivähoitoon. Näin työttömien vanhempien työnhaku- ja työnsaantimahdollisuuksia vaikeutetaan. Lapsen etu on unohdettu hallituksen esityksissä. Lapsivaikutusten arviointi on jätetty tekemättä. Köyhyys ja osattomuus ovat kasvaneet. 10 prosentissa lapsiperheistä on köyhyyttä. Miksei hallitus paranna työllistymistä parantamalla työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamista? Entä antaako hallitus arvoa tieteelle ja tutkimukselle? Tutkimus luo mahdollisuuksia uusiin työpaikkoihin, keksintöihin ja vientiin, mutta hallitus on leikannut massiivisesti tieteestä ja tutkimuksesta. ”Kaiken maailman dosentteja” haukutaan. Tiukasti kilpailtua tutkimusrahaa on niukasti saatavilla.
Puhuja: Anna Kontula
Puolue: vas
Päivämäärä: 2018-10-16 ”Minusta se pakkovalta, jota työmailla poliittisessa mielessä ammattiyhdistysliikkeen taholta on harjoitettu, monet lakot, jotka poliittisessa tarkoituksessa on tässä maassa aikaansaatu, ne ovat sanomattoman paljon vahingoittaneet meidän talouselämäämme ja kansantalouttamme. Kun työmaat eivät ole suinkaan niitä paikkoja minun käsittääkseni, joissa pitäisi politikoida, ne ovat toista tarkoitusta varten, minusta ei myöskään silloin ole syytä sallia sitä, että politikoimisella työmailla aiheutetaan jonninjoutavia, tarpeettomia, jopa monta kertaa yhteiskunnalle ja talouselämälle vahingollisia lakkoja.” Kuulostaako tutulta? No, niin minustakin. Arvoisa puhemies! Näin tiivisti maalaisliittolainen sosiaaliministeri Eino Tuomivaara kantansa poliittiseen lakkoiluun vuonna 1930, kun eduskunta käsitteli hallituksen niin kutsuttua työrauhalakia. Aikaa on kulunut paljon, retoriikka muuttunut vähän. Edelleen oikeisto paheksuu työtaisteluja, eritoten poliittisia sellaisia. Edelleen oikeistolla tuntuu olevan hyvin hutera käsitys ulkoparlamentaarisen toiminnan keskeisestä roolista länsimaisissa demokratioissa. Tänään eduskunnassa käsitellään pääministerin ilmoitusta irtisanomislaista. Käytäntö on poikkeuksellinen, yleensä asiat tulevat eduskunnan käsittelyyn hallituksen valmiina esityksinä, jolloin niitä on mahdollista myös yksityiskohtaisesti arvioida. Tänään mennään enemmänkin fiilispohjalta. Koska hallituksen esitys saa tukea myös opposition oikealta laidalta, pääministerillä tuskin on suurta huolta eduskunnan enemmistön säilyttämisestä eikä ilmoitusta tarvita rivien suoristamiseen. Se ei siis ole tämän karnevaalin taustalla. Sen sijaan ammattiyhdistysliikkeen työtaistelutoimet ovat hallitukselle aito huoli. Vaikka työnantajapuolen suuria pomoja eivät pienyritysten irtisanomisen ehdot kiinnostaisi, heitä kyllä kiinnostaa, jos vienti jää satamiin seisomaan. Maalaisliiton perillisille isäntävalta on periaatteellinen kysymys. Kokoomuksessa sen sijaan työntekijäpuolen neuvotteluaseman heikentämistä pidetään yleisesti hyvänä asiana, mutta korkein periaate on silti raha. Jos pääoman kasautumisprosessi on riittävästi uhattuna, voidaan kaiken maailman irtisanomislaeista kyllä joustaa. Siksi ammattiyhdistysliikkeen toiminta uhkaa irtisanomislakia, ja koska tästä on tullut arvovaltakysymys, irtisanomislain kaatuminen uhkaa hallitusta. Arvoisa puhemies! Ulkoparlamentaarisen toiminnan ideana on toimia parlamentaarisen muodon ulkopuolella. Toiminta voi kohdentua johonkin eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan, mutta näin ei välttämättä ole, eikä eduskunta silloinkaan aseta sen askelmerkkejä. Ulkoparlamentaarisen toiminnan näkökulmasta on aika yhdentekevää, antaako pääministeri ilmoituksia vai ei. Ulkoparlamentaarinen toiminta ja myös lakot sen osana ovat oleellinen osa länsimaista demokratiaa.
Puhuja: Eero Suutari
Puolue: kok
Päivämäärä: 2018-10-16 Arvoisa puhemies! Kansantalouden kannalta olisi hyväksi, että työmarkkinat toimivat. Se toteutuu parhaiten, jos työmarkkinat olisivat mahdollisimman vapaat. Suomen työllisyysasteen täytyy nousta lähemmäs muuta Pohjolaa, mikäli aiomme huoltosuhteen kasvaessa hoitaa kunnialla palvelumme ja lopettaa velkaantumisemme. Tämä uudistus tehdään parantamaan työmarkkinoita ja että saisimme työllisyysasteen nousemaan entisestään aina 80 prosenttiin saakka ja ylikin. Meidän on saatava työllistämisen kynnys matalalle. Me emme saaneet aikaan työpaikalla sopimista, siis paikallista sopimista, joten kynnystä täytyy madaltaa pienin askelin. asia muiden asioiden joukossa on muuttaa työsopimuslain irtisanomisperusteita koskevaa sääntelyä. Arvoisa puhemies! Puolet yrittäjistä palkkaisi lisää työntekijöitä, mikäli kohtuullisempi irtisanomislaki tulisi voimaan. Itse 37 vuotta yrittäjänä toimineena en epäile yhtään, etteikö tämä väite yrittäjäkentältä pitäisi paikkansa. Ei yksikään yrittäjä palkkaa työntekijöitä huvikseen tai irtisanoakseen heitä. Uudistuksen myötä työllisyyskynnys kyllä pienenee. Pienessä yrityksessä yhdelläkin virherekrytoinnilla on valtaisa merkitys koko yrityksen toimintaan. Virherekrytoinnit käyvät yleensä kalliiksi, ja niistä puhutaan muiden yrittäjien tapaamisissa. Tilanteesta seuraa se, että mieluummin työskennellään omassa yrityksessä yksin, oman perheen voimin tai palkataan vain tuttuja. Arvoisa puhemies! Suomessa myös asenteiden irtisanomiseen on muututtava. On luonnollista, että tiettyyn työhön sopiva ei ole toiseen työhön sopiva eivätkä kaikki ole samaan työhön sopivia. On myös työntekijän itsensä etu, että hän siirtyy sellaiseen työhön, joka sopii hänelle paremmin. Irtisanominen ei myöskään ole häpeä, ja Suomessa syy irtisanomiselle, siis toimiminen työsuhteeseen liittyvien velvollisuuksien vastaisesti, on osoitettava jatkossakin uudistuksen jälkeen. Myös varoitus ennen tätä on annettava. Saksassa alle 10 hengen yrityksissä ei ole irtisanomissuojaa, Sveitsissä työmarkkinoita ei säädellä juuri lainkaan, ja juuri näissä maissa on Euroopan paras työllisyysaste. Meillä Suomessa taas mikroyrityksen selviämismahdollisuudet paikkaansa sopimattoman henkilön tapauksessa ovat monessa tapauksessa huonot. Arvoisa puhemies! Pienissä yrityksissä työilmapiiri on yleensä hyvä ja työntekijöiden vaihtuvuus pientä. Tutkimustenkin mukaan ilmapiiri on työmarkkinoiden parasta. Asiat selvitetään kahvikupin ääressä, ja pienillä yrityksillä ei tyypillisesti ole järjestäytynyttä edunvalvontaa, eivätkä ne sellaista haluakaan. Ne joutuvat mukautumaan yleissitoumuksiin ja isojen toimijoiden sanelemiin pelisääntöihin. On sanottu, että onhan meillä pidennetty kuuden kuukauden koeaika. Niinhän se on, ja se on hyvä asia, mutta se ei ratkaise kaikkea, sillä työt muuttuvat ja ihminen muuttuu. Omassakin yrityksessäni kestää yli vuoden tietää, onko valittu myyntimies, esimies tai suunnittelija sopiva siihen tehtävään. Onneksi tähän asti on niin ollut. Arvoisa puhemies! Loppuun vielä välitän vahvan viestin yrittäjäkentältä, että heidän mukaansa uudistuksella on vaikutus rekrytointikynnyksen laskuun.
Puhuja: Pia Viitanen
Puolue: sd
Päivämäärä: 2018-10-16 puhemies! En nyt ota kantaa sen enempää tuohon äänensävyyn, millä äskeinenkin puheenvuoro käytettiin. Totean vain, että siitä, jos mistä, tuli jälleen kerran ilmi tämä mentaliteetti, mikä tällä hallituksella on: täysin jätetään noteeraamatta se hieno historia, mikä Suomella on ollut, millä olemme kansainvälisestikin saaneet hyviä, arvostettuja tuloksia nimenomaan yhteiskuntaan rauhan kautta ja neuvotellen. Ja mitä tulee, puhemies, ”saneluun”, niin kyllä mielestäni taisi aika lailla olla heti alussa tämän hallituksen taipaleella niin, että hypättiin sinne EK:n pukukoppiin siten, että saneltiin, että mikäli ette hyväksy kikyä, niin