Puhuja: Mika Lintilä
Päivämäärä: 2018-04-11 Nyt käsiteltävä hallituksen esitys sisältää kaksi kokonaisuutta, alueiden kehittämistä ja kasvupalveluja koskevat ehdotukset. Alueiden kehittämistä koskevaan sääntelyyn ei esitetä merkittäviä sisällöllisiä muutoksia. Maakunnat toimivat jatkossa aluekehittämisviranomaisina ja seuraavalla ohjelmakaudella myös EU:n rakennerahastojen välittävinä toimielimiä. Lakiehdotuksella ei muuteta nykyisiä alueiden kehittämisen vastuusuhteita muilta osin eikä kavenneta kuntien elinvoimatehtäviä. Valtion ja kuntien välillä käydään jatkossa vuosittain poikkihallinnolliset keskustelut aluekehittämisen tavoitteista ja toimeenpanosta. Keskustelujen tarkoituksena on luoda yhteinen näkemys ja edistää ministeriöiden ja maakuntien välistä yhteistyötä. Valtion tehtävä on katsoa koko maata, maakunnan maakuntaansa ja kuntien omaa aluettaan. Hyvällä yhteistyöllä näistä tasoista saadaan toimiva kokonaisuus, joka tukee koko maan kasvua ja elinvoimaa. Arvoisa puhemies! Toiseksi lakiesitys sisältää säännökset kasvupalveluista. Uudistuksella siirretään valtion tehtäviä tuleville maakunnille, selkeytetään palveluita ja lisätään niiden asiakaslähtöisyyttä. Kasvupalveluilla tarkoitetaan nykyisten TE-toimistojen ja ely-keskusten työllisyys- ja yrityspalveluita. Näitä ovat esimerkiksi työnvälitys, työnhakijoiden osaamisen kehittäminen, rekrytointipalvelut tai erilaiset tuet ja asiantuntijapalvelut yritysten liiketoiminnan kehittämiseksi. Maakunta saisi järjestämisvastuun työllisyyden ja elinkeinojen edistämistä koskevissa palveluissa. Kasvupalvelu-uudistuksella ei siten ole vaikutusta kuntien tehtäviin. Poik- keuksen muodostaa Uudenmaan erillisratkaisu, jossa järjestämisvastuu olisi maakunnan sijaan Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten muodostamalla kuntayhtymällä. Myös muut Uudenmaan kunnat voivat halutessaan liittyä tähän kuntayhtymään. Nykyiset työnhakijoiden, työnantajien ja yritysten palvelut eivät siirry valtiolta maakunnille sellaisinaan, vaan samalla uudistetaan palvelujen sisältöä ja niiden tuottamisen tapaa. Ihmisten yhdenvertaisuuden oikeuksien takaamiseksi peruspalvelutaso turvataan koko Suomessa. Muutoin maakunnat pääsevät itse vaikuttamaan, millaisia palveluja ne alueellaan tarjoavat. Tämä on parannus nykytilaan, sillä työnhakijoiden ja yritysten tarpeet vaihtelevat, eivätkä yhden muotin mukaan tehdyt ratkaisut toimi kaikille. Maakunnat päättävät myös, hankitaanko palvelut markkinoilta vai tuotetaanko ne itse. Markkinoille avaamisella tavoitellaan uudenlaisia palveluja, jotta työntekijät ja työnantajat saataisiin kohtaamaan nykyistä paremmin. Kaikki merkittävää julkista vallankäyttöä sisältävät tehtävät, esimerkiksi tukiin tai korvauksiin liittyvät päätökset, säilyvät kuitenkin aina viranomaistehtävinä. Jatkossa sote- ja työllisyyspalveluiden vastuu on samoilla hartioilla. Tämäkin mahdollistaa uusia tapoja ja auttaa erityisesti vaikeimmin työllistyviä. Lausuntokierroksen jälkeen lakiesitykseen on lisätty niin sanottu allianssimalli. Se mahdollistaa tiiviimmän yhteistyön maakuntien kasvupalveluiden ja kuntien elinvoimapalveluiden välillä. Yhteistyöllä saadaan aikaan enemmän ja vältetään päällekkäisyyttä. Allianssimalli ei kuitenkaan muuta maakunnan järjestämisvastuuta. Uudistuksella tähdätään siihen, että työnhakijat ja työnantajat kohtaisivat entistä paremmin ja että palvelut vastaisivat asiakkaiden yksilöllisiin tarpeisiin. Näin tuetaan ihmisten työllistymistä ja huolehditaan siitä, että yritykset saavat osaavaa työvoimaa. Valtaan liittyy myös vastuuta. On erittäin tärkeää, että maakunnissa varataan riittävästi resursseja työllisyyden hoitoon. Maakunnille siirretään kasvupalvelujen järjestämiseksi ely-keskusten ja TE-toimistojen tällä hetkellä käytössä olevat resurssit. Rahaa siirtyy 600 miljoonaa euroa osaksi maakuntien yleiskatteellista valtionosuutta. Kasvupalveluiden osuutta ei ole korvamerkitty, vaan maakunta päättää kohdentumisen itse. Tarkemmin asia määritellään myöhemmin eduskuntaan tulevassa rahoittamista koskevassa laissa. Nykyiset TE-työntekijät siirtyvät maakuntiin niin sanottuina vanhoina työntekijöinä. Heidän osaamistaan ja panostaan tarvitaan myös tulevassa maailmassa, vaikka työnantaja vaihtuukin maakunnaksi tai joidenkin tapauksessa varmasti myös kasvupalvelumarkkinoilla toimivaksi yritykseksi. Arvoisa puhemies! Kasvupalvelut eivät tule tällä hallituksen esityksellä valmiiksi. Toukokuun lopussa annetaan vielä hallituksen esitykset laiksi julkisista rekrytointi- ja osaamisen kehittämispalveluista, laiksi alueiden kehittämisen ja kasvupalveluiden rahoittamisesta sekä laiksi kotouttamisen edistämisestä. Näissä esityksissä säädettäisiin maakunnan järjestämien palvelujen sisällöstä ja palveluprosesseista tarkemmin. Valitettavasti joudun lähtemään Kesärantaan. Olen erittäin pahoillani siitä, että eduskunnan aikataulu ja kehysriihi on mennyt päällekkäin. Meillä on päättymässä kehysriihi, ja on pakko käydä siellä.